eurovoc_concepts:
EU programme
accident in the home
data collection
information system
leisure

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 09. 1998 KOM(1998) 488 slutlig Slutrapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén om programmet om gemenskapssystem för information om olyckor i hemmet och på fritiden (EHLASS-programmet) Målsättningen med gemenskapssystemet för information om olyckor i hemmet och på fritiden (EHLASS) är att samla in uppgifter om olyckor i hemmet och på fritiden. Antalet olyckor av detta slag leder till över 83 000 dödsfall per år i jämförelse med 45 000 trafikolyckor med dödlig utgång och 6 000 olycksfall i arbetet med dödlig utgång. De slag av olyckor som EHLASS registrerar är de vanligaste dödsorsakerna för europeiska medborgare under 34 år. Systemet grundar sig på uppgifter som akuta mottagningar vid sjukhus har samlat in, förutom i tre medlemsstater där uppgifterna har samlats in via enkäter till hushållen. Det senaste beslutet upphörde att gälla den 31 december 1997. EHLASS är den enda allmänna informationskällan av detta slag om olyckor. EHLASS inrättades 19861 som ett pilotprojekt för insamling av uppgifter genom vilka man kan fastställa vilka produkter som orsakar olyckor. Systemet har bibehållits genom beslut 19902, 19933ochl9944. En fristående granskning har gjorts på uppdrag av kommissionen och utgör grunden för en mer allmän utvärderingarapport om systemets funktion och för förslag till ändringar. Sammanfattningen av utvärderingsrapport är som bilaga till denna rapport. På grundval av den externa rapporten är kommissionens allmänna intryck att idén som ligger som grund för systemet är riktig och att medlemsstaterna har haft stor nytta av systemet. Användningen av data på EU-nivå har emellertid inte varit tillfredställande. Det är uppenbart att systemets potential inte har utnyttjats till fullo och att EU ekonomiskt inte har investerat tillräckligt i insamling av data. En av huvudorsakerna till detta har varit att medlemsstaterna enligt det nuvarande rapporteringssystemet endast lämnar insamlade uppgifter i form av tabeller och grafik till kommissionen. Kommissionen får inte uppgifter om enskilda olycksfall, vilket innebär att europeiska eller transnationella utredningar av specifika problem som t. ex. hur farlig en viss produkt är endast kan göras genom att begära information från medlemsstaterna. Kommissionen tänker lösa detta problem genom att underlätta tillgången till information genom att upprätta en europeisk databas som ingår i Euphin-nätverket (European Union Public Health för - folkhälsoinformation). Databasen kommer att utgöra ett tekniskt stöd genom vilket kommissionen, medlemsstaterna och andra intresserade skall ha tillgång till alla uppgifter Man har redan börjat utarbeta en datastruktur och ett dataregister. Meningen är att alla Information Network unionens nätverk Europeiska 1 Rådets beslut nr 86/138/EEG av den 22 April om demonstrationsprojekt för införande av ett gemenskapssystem för information om olyckor där konsumentprodukter ingår, EGT L 109, 26. 4. 1986, s. 23. 2 Rådets beslut nr 90/534/EEG av den 22 Oktober 1990 om ändring av beslut nr 86/138/EEG om införande av ett gemenskapssystem för information om olyckor dar konsumentprodukter ingår, och fastställande av de ekonomiska anslagen för de två sista verksamhetsåren, EGT L 296,27. 10. 1990, s. 64. 3 Rådets beslut nr 93/683/EEG av den 29 Oktober 1993 om införande av ett gemenskapssystem för information om olyckor i hemmet och på fritiden, EGT L 319,21. 12. 1993, s. 40 4 Europaparlamentets och rådets beslut 3092/94/EG av den 7 december 1994 om införande av ett gemenskapssystem för information om olyckor i hemmet och på fritiden, EGT L 331,21. 12. 1994, s. I. Detta beslut har ändrats genom rådets beslut av den 22 maj 1995 om ändring av beslut nr 3092/94/EG om införande av ett gemenskapssystem för information om olyckor i hemmet och på fritiden (EGT L 120,31. 05. 1995. S. 36) för att inbegripa de nya medlemsstaterna. A uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden 1986-1997 skall matas in i ett dataöverföringssystem före slutet av 1998. Kommissionen lägger fram följande förslag till förbättring av svagheter i EHLASS som framgick av utvärderingsrapporten: • Representativitet: Kommissionen föreslår att representativiteten skall förbättras genom att man ser till att medlemsstaterna väljer mer representativa sjukhus när det gäller geografisk och demografisk spridning och stads- och landsbygdsområden. Avsikten att säkra representativiteten genom att samla in en uppsättning av demografiska variabler Under den andra fasen skall dessa befolkningsuppgifter användas för att mäta representativiteten för de deltagande sjukhusen för att på detta sätt ge möjlighet till ett bättre urval vid behov. Hushållsundersökningar som utarbetats för ändamålet kan vara användbara vid förbättrandet av representativiteten. • Jämförbarhet: Gemensamma definitioner, klassificeraingar och kodifieringsregler är en förutsättning för att man skall erhålla jämförbara data från hela EU. Arbetet med att uppdatera den befintliga kodjfieringsmaiiu^en från 1986 genom att anpassa den till nya utvecklingar - särskilt när det gäller klassificering av produkter och sportgrenar - måste fortsätta. Det skulle vara att föredra att medlemsstaterna inte använder hushållsundersökningar för insamling av grundläggande uppgifter. • Datakvaliteten är vanligen god, men den skulle kunna vara bättre. 1 den externa rapporten föreslås en metod för mätning av kvaliteten, som skulle kunna tillämpas för uppföljning av datakvalitetens utveckling. Kommissionen har för avsikt atti samarbete med medlemsstaterna utveckla vidare denna mätning av datakvalitet. Det skulle vara bra om nationella EHLASS-tjänstemän kan träffas för att samordn tolkningen av • Medlemsstaterna har inte lämnat sina resultat i tid, vilket har varit ett problem, eftersom förseningar vid ett sjukhus försenar den nationella rapporten, vilket i sin tur påverkar utarbetandet av den europeiska sammanfattande rapport som avses i EHL AS S-besluten. Kommissionen detta föreslår rapporteringssystem och att data i framtiden bör överlämnas direkt till den ovannämnda databasen med tre månaders mellanrum eller med kortare eller längre mellanrum beroende på vad man kommit överens om med medlemsstaterna. att man avstår från De europeiska samma^tällande rapporterna är så omfångsrika att det inte är möjligt att sprida dem i något större antal, vilket hämmar tillgången på information Detta problem har lösts genom att man offentliggjort en europeisk sammanställning av de nationella EHLASS-rapporterna för 1990-95 på Internet i maj 1997 Genom denna databas blir rapporter av detta slag överflödiga. Kodifienn^sjm^uakri måste ändras, särskilt vad gäller produkter och nya sportgrenar. Förberedelser har redan gjorts och kommissionen föreslår att slutförandet av detta arbete prioriteras. Hjälp med statistikarbetet vid datainsamling och utvärdering av EHL AS S-data ingår också i statistikprogrammet 1998-2000. Man kommer att särskilt uppmärksamma anpassning av metodiken så att den beaktar koder och maJlar som redan finns på EU- nivå eller nationell nivå Kommissionens stöd till datainsamling har varit nödvändigt för att ända sedan det första pilotprojektet inleddes 1986 säkra att alla medlemsstater deltar. De erfarenheter som erhållits visar att medlemsstaterna drar nytta av att antalet olycksfall minskar och av de ekonomiska följder som detta far, vilket borde vara en tillräcklig motivering för medlemsstaterna att själva stå för kostnaderna för datainsamling. Däremot skulle det falla sig naturligt att kommissionen handhar samordningen av åtgärderna och upprätthållandet av en europeisk databas inom Euphin-nätverket. Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att säkra genomförandet av de ovannämnda förbättringarna i kommande program. För 1999 och därefter har kommissionen för avsikt att integrera EHL AS S-systemet i gemenskapens handlingsprogram för förebyggande av personskador inom ramen för insatser på folkhälsoområdet (KOM(98) 229 slutlig av den 15 april 1998). Kommissionen godkände i denna fråga 23 av 28 ändringar som Europaparlamentet hade lagt fram efter den första behandlingen av kommissionens förslag av detta program (KOM(97) 178 slutlig). (V- SV/24/97/19740000. W00 (FR) Utvärdering av EHLASS-systemet för Europeiska kommissionen - Generaldirektorat XXIV Avtal nr AO-2600/96/000262 Sammanfattande kapitel av slutrapporten av den 20 augusti 1997 GD XXIV har gett oss i uppdrag att allmänt utvärdera EHLASS-systemet. I det följande lägger vi fram de viktigaste resultaten av utvärderingen. Dessa två kapitel är utdrag ur vårt utkast till slutrapport och innehåller - praktiska slutsater - relevanta faktorer Rapporten har utarbetats av Marc Nectoux Dr Luc-Henri Barthélémy Dr Henning Bay-Nielsen Dr Christine Duval Dr Birthe Frimodt-Moller / |C SV/24/97/19740000. WOO (FR) Utdrag ur den slutliga rapporten från utvärderingsstudien av EHLASS. Slutsatser om verksamheten (sammanfattning) 1. Siffror -1 vår studie har vi gjort följande minimiuppskattningar när det gäller den årliga omfattningen av olyckor i hemmen och på fritiden i Europeiska unionens medlemsstater: - 20 miljoner olyckor i hemmen och på fritiden som krävde vård. - 2 miljoner inläggningar på sjukhus på grund av olyckor i hemmen och på fritiden. - 83 000 dödsfall på grund av olyckor i hemmen och på fritiden. - 3,9 miljarder ecu i minimikostnader för inläggningar på sjukhus på grund av olyckor i hemmen och på fritiden. - 23 miljarder ecu i totala kostnader (direkta sjukvårdskostnader och sociala kostnader vid arbetsoförmåga). - Mot bakgrund av dessa siffror, uppgår kommissionens årliga stöd till driften av Ehlass-systemet till 2,5 miljoner ecu i förhållande till en övergripande total driftskostnad på 3,2 miljoner ecu under 1995. 2. Ehlass-systemets existensberättigande - Olyckor i hemmen och på fritiden innebär stora bördor för den allmänna hälso- och sjukvården och en betydande ekonomisk kostnad. Det krävs därför ett särskilt informationssystem inom detta område. I Fördraget om Europeiska unionen föreskrivs dessutom att en hög konsumentskyddsnivå skall uppnås. Kommissionen har samtidigt fatt i uppdrag att främja insatser när det gäller folkhälsa, vilket även omfattar olyckor och personskador. Olyckor i hemmen och på fritiden utgör därför ur dubbel bemärkelse en angelägenhet för gemenskapen. I Världshälsoorganisationens mål nr 11 för genomförandet av den övergripande strategin för hälsa för alla år 2000 är en minskning av olyckorna i hemmen och på fritiden klart uttryckt. -1 praktiken befinner sig Ehlass-systemet i brytpunkten mellan följande två processer: - En handlingsprocess: För att undersöka fakta, fastställa prioriteringar, rikta insatserna och utvärdera resultaten av insatserna krävs ett system för att på förhand samla in uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden. - En process för åtgärdsområdet: Den gemensamma marknaden, den fria rörligheten för varor, den nödvändiga samordningen av lagstiftningsåtgärder och förebyggande politik när det gäller konsumentsäkerhet och folkhälsa, innebär att frågan om olyckor, genom sin omfattning och sina verkningar, nödvändiggör en insats från gemenskapen när det gäller olyckor i hemmen och på fritiden. à Dessa orsaker till systemets existensberättigande är alltid aktuella. De förstärks dessutom av konvergensen i kommissionens mycket tydliga mål när det gäller konsumentsäkerhet (GD XXIV) och folkhälsa inom ramen för gemenskapens handlingsprogram för förebyggande av personskador (GD V), som håller på att införas. 3. Ehlass-systemets goda resultat - Genom uppgifter från Ehlass-systemet kan man först och främst identifiera beteenden, riskgrupper (fördelat på kön, ålder, yrke, plats osv. ) och farliga produkter. Identifieringen innebär att man kan lokalisera områden för lagstiftningsåtgärder och rikta de förebyggande åtgärderna. I många medlemsstater har riktade förebyggande åtgärder medfört dels en betydande minskning av antalet olyckor, dels mindre allvarliga olyckor. I Danmark har man på detta sätt åstadkommit en betydande minskning av antalet ögonskador (40 %) som orsakats av pyrotekniska fritidsartiklar (smällare med stubin och fyrvcrkeripjäser). Tack vare analysen av uppgifter frän Ehlass-systemet har myndigheterna kunnat upptäcka att åtskilliga unga pojkar hade fått ögonskador under lek med fyrverkeripjäscr. Minskningen av olyckorna berodde på en lämpligt riktad förebyggande informationskampanj som kort därefter inleddes, där man gav råd att - I - SV/24/97/19740000. WOO (FR) använda skyddsglasögon. Dessutom beslutade tillverkarna att skicka med skyddsglasögon i paket med pyrotekniska fritidsartiklar som säljs till allmänheten. Detta är bara ett exempel bland många andra lagstiftningsåtgärder eller förebyggande åtgärder som har vidtagits på nationell nivå. Följande kan även nämnas: - Minskning av antalet olyckshändelser med förtäring av rengöringsmedel för hushållsbruk genom krav på barnsäkra korkar och att man tillsätter ammoniak med obehaglig lukt. - Ändring av markbeskaffenheten på lekplatser för barn för att minska krosskadorna. - Minskning av antalet sönderklämda fingrar genom att skapa en standard för att ändra anordningarna för att fälla ihop hopfällbara möbler. - Ändring av stängningsanordningen för automatiska garageportar. - Antagande av nya säkerhetsstandarder för tryckkokare. - Antagande av standarder för skärmflygning. - Rekommendation att bära hjälm under förd med mountainbike. - Införande av varningssymboler på förpackningar som innehåller riskprodukter. - Införande av skyltningssystem i skidbackar osv. - Alla dessa åtgärder har tillsammans bidragit till en mätbar minskning av vissa typer av olycksfall. I Frankrike har man sålunda noterat en betydande och kontinuerlig minskning av dödsfall bland unga människor under 15 år. Under 1986 inträffade 789 dödsfall på grund av olyckor i hemmen och på fritiden, medan det under 1992 inträffade 526, dvs. en minskning med mer än 33 % på sex år (Källa: INSERM SC8). - Det område inom vilket det nuvarande Ehlass-systemet är effektivt är olyckor på mikronivå: fastställande av produktkiasser, typer av verksamhet, riskgrupper i befolkningen. Det är ännu inte effektivt när det gäller beskrivning av olyckor i hemmen och på fritiden i allmänna statistiska termer samt hälsoindikatorer. 4. De huvudsakliga problemen i Ehlass-systemet - Systemet utnyttjas i mycket stor omfattning på central nivå i medlemsstaterna. Kommissionen drar dock liten direkt nytta av systemet på grund av det nuvarande funktionssättet, som inte gör det möjligt att få direkt och snabb tillgång till uppgifter som är tillräckligt representativa och tillförlitliga. - Kommissionen har bara direkt tillgång till de nationella standardiserade årsrapporterna. Dessa ger en bild av systemets funktion och av de övergripande resultaten i varje medlemsstat, men gör det inte möjligt att arbeta med detaljerade uppgifter i samband med konkreta och snabba åtgärder. 5. Ehlass-systemets möjligheter Systemet ger dock mycket stora möjligheter. - De uppgifter som samlas in i medlemsstaterna är redan strukturerade i nationella databaser. Det skulle räcka att föra samman dessa uppgifter i en europeisk databas SV/24/97/19740000. WOO (FR) som är tillgänglig via Internet för att göra det mycket lättare och snabbare att söka uppgifter och sprida resultat. - För att förbättra uppgifternas kvalitet skulle det räcka - att kombinera periodiskt återkommande Ehlass-undersökningar (t. ex. vart femte år) som är representativa för de enskilda hushållen med den kontinuerliga insamlingen vid akutmottagningarna, i syfte att öka de insamlade uppgifternas representativitet, - att sätta igång det nya kodningssystem som redan har utarbetats, och - att utarbeta ett standardprogram för kontroll som omfattar kontroller av samstämmigheten. - För att förbättra hanteringen av uppgifterna skulle det räcka att via ett väl fungerande expertnätverk sprida de nya metoder för informationsbehandling som redan har införts i olika medlemsstater: beräkning av ett generellt tal för farlighetsgrad, automatiska varningssystem, typologi, "data mining" osv. Alla dessa åtgärder sammantagna kan till en blygsam kostnad finansieras genom en bättre korrelation av det stödbelopp som betalas ut till staterna med de faktiska insatser staterna gör. En liten minskning av stödbeloppet för bara insamlingen av uppgifter skulle göra det möjligt att finansiera dessa gemensamma och nödvändiga redskap. Dessa förbättringar kan således göras till en oförändrad total driftkostnad. 6. Vår slutsats Vår slutsats är utan tvekan att stödja och förbättra driften av Ehlass-systemet, snarare än att avskaffa det. De ovan beskrivna åtgärderna kan i sig själva åstadkomma mycket större nytta. Med hänsyn till den genomsnittliga direkta kostnaden för en olycka i hemmet eller på fritiden, som beräknas till 368 ecu, och Ehlass-systemets driftskostnad (2,5 miljoner ecu/år), räcker det att åstadkomma en årlig minskning med mindre än 7 000 olyckor i hemmen och på fritiden i samtliga stater, dvs. 0,03 % av dessa olyckor, för att i makroekonomiska termer "balansera investeringen" i budgetarna i Europeiska unionens medlemsstater. -4 SV/24/97/19740000. WOO (FR) De viktigaste frågorna (sammanfattning) 1. Vilka är grundförutsättningarna? -1 vår studie har vi gjort följande minimiuppskattningar när det gäller den årliga omfattningen av olyckor i hemmen och på fritiden i Europeiska unionens medlemsstater: - 20 miljoner olyckor i hemmen och på fritiden som krävde vård. - 2 miljoner inläggningar på sjukhus på grund av olyckor i hemmen och på fritiden. - 83 000 dödsfall på grund av olyckor i hemmen och på fritiden. - 3,9 miljarder ecu i minimikostnader för inläggningar på sjukhus på grund av olyckor i hemmen och på fritiden. - 23 miljarder ecu i totala kostnader (direkta sjukvårdskostnader och sociala kostnader vid arbetsoförmåga). - Mot bakgrund av dessa siffror, uppgår kommissionens årliga stöd till driften av Ehlass-systemet till 2,5 miljoner ecu i förhållande till en övergripande total driftkostnad på 3,2 miljoner ecu under 1995. 2. Vilka är faktorer ger Ehlass-systemet sitt existensberättigande? - Såsom tidigare påpekades innebär olyckor i hemmen och på fritiden stora bördor för den allmänna hälso- och sjukvården och en betydande ekonomisk kostnad. Det är därför önskvärt med ett särskilt informationssystem inom detta område. I Fördraget om Europeiska unionen, som undertecknades i Maastricht, föreskrivs dessutom att en hög konsumentskyddsnivå skall uppnås. Kommissionen har samtidigt fått i uppdrag att främja insatser när det gäller folkhälsa, vilket även omfattar olyckor och personskador. Olyckor i hemmen och på fritiden utgör därför ur dubbel bemärkelse en angelägenhet för gemenskapen. En minskning av olyckorna i hemmen och på fritiden är dessutom tydligt uttryckt i Världshälsoorganisationens mål nr 11 för genomförandet av den övergripande strategin för hälsa för alla år 2000. - Olyckorna i hemmen och på fritiden är fortfarande dåligt kända och deras betydelse underskattad. I många medlemsstater röner dessa frågor inte tillräcklig politisk uppmärksamhet. Det är därför berättigat att främja ett europeiskt system för att få ett slut på de bristande insikterna och på de stora skillnaderna när det gäller tillgång till nationella instrument för att motverka olyckor i hemmen och på fritiden. - Den fria rörligheten för varor i EU:s medlemsstater medför ökade problem när det gäller konsumentsäkerhet. Varje produkt som tillverkas och saluförs lagligt skall ha tillträde till samtliga medlemsstaters marknader. Ett omfattande arbete för harmonisering och samråd mellan medlemsstaterna har visat sig vara nödvändigt för alt fastställa gemenskapsstandarder när det gäller produktsäkerhet. S SV/24/97/19740000. WOO (FR) Därför är det nödvändigt att, på europeisk nivå och med ett enhetligt redskap för insamling, undersöka risker i samband med olyckor i hemmen och på fritiden och med produkter som är inblandade i dessa olyckor. De europeiska standardiseringsorganens mest eftersökta samarbetspart är Ehlass-systemet, som man regelbundet konsulterar. Den information som samlas in genom systemet beaktas vid utarbetandet, godkännandet och erkännandet av europeiska standarder. --1 praktiken befinner sig Ehlass-systemet i brytpunkten mellan följande två processer: - En handlingsprocess: För att undersöka fakta, fastställa prioriteringar och utvärdera de insatser som har gjorts krävs ett system för insamling av uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden. - En process för åtgärdsområdet: Den gemensamma marknaden, den fria rörligheten för varor, den nödvändiga samordningen av lagstiftningsåtgärder och förebyggande politik när det gäller konsumentsäkerhet och folkhälsa, innebär att frågan om olyckor, genom sin omfattning och sina verkningar, nödvändiggör en insats från gemenskapen när det gäller olyckor i hemmen och på fritiden. - Följande diagram illustrerar dessa två behov: behovet av ett system för insamling av uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden och behovet av en europeisk strategi för olyckor. Dessa två behov ledde den logiska konsekvensen att Ehlass-systemet inrättades och hanterades såsom ett europeiskt system för enhetlig insamling av uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden. Det är inte bara dessa behov som fortfarande motiverar systemets existens. De förstärks även av konvergensen i kommissionens mål beträffande konsumentsäkerhet och folkhälsa. 6- SV/24/97/19740000. W00 (FR) Handlingsprocess behov av ett system för insamling Insamling av uppgifter om olyckor I hemmen och pa fritiden Undersök ning av fakta Fastställande av prioriteringar Förebyg gande åtgärder Utvärdering av insatserna + + + Bedömning av insamlingssystemets användbarhet under dessa faser: + Processen i informationssystemet för att utarbeta en förebyggande politik Samordnade förebyggande Insatser inom: - konsumentsftkerhet - folkhälsa RMtslig och normativ ram pa europeisk nivå för produkterna Insatsområdets europeiska dimension Fall av olyckor I hemmen och pa fritiden Rörlighet för varor och personer * Gemensamma marknaden behov av en europeisk metod Process for åtgärds- omradel 3. Vad kan man göra med Ehlass-systemet? Det nuvarande Ehlass-system kan inte förväntas tillhandahålla följande: - Tillförlitliga uppgifter om förekomst och om folkhälsoindikatorer för samtliga olyckor i hemmen och på fritiden i Europa. - Enastående och nyskapande analyser av olyckor på makronivå. Det är säkert att fall fortfarande kommer att utgöra huvudorsaken till olyckor och att de mest utsatta befolkningsgrupperna under åtskilliga år framåt kommer att vara barn och äldre människor. Ehlass-systemet har däremot genom sin pragmatiska och praktiska metod i mycket hög grad bidragit till att särskilda bestämmelser har införts eller förebyggande åtgärder har vidtagits, t. ex. för att åstadkomma följande: - Minska antalet olyckshändelser med förtäring av rengöringsmedel för hushållsbruk genom att ställa krav på barnsäkra korkar och att man tillsätter ammoniak med obehaglig lukt. - Uppmana läkemedelslaboratorier att främja framtagning av läkemedel i form av endosförpackningar för att förhindra omfattande förtäring bland små barn. - Ändra fotställ och fastsättningsanordningar på stegar för att öka deras stabilitet. - Ändra markbeskaffenheten på lekplatser för att minska krosskador bland små barn. - Minska riskerna vid fard på mountainbike genom att rekommendera att man bär hjälm. SV/24/97/19740000. W00 (FR) - Utarbeta varningssymboler på förpackningar som innehåller riskprodukter. - Rekommendera skyddsanordningar runt privata simbassänger för att förhindra drunkningsolyckor bland barn. - Medverka till att införa ett skyltningssystem i skidbackar. - Minska antalet fall från våningssängar genom att ställa krav på lämpliga skyddsräcken. - Minska antalet sönderklämda fingrar genom att skapa en standard för att ändra anordningarna för att fålla ihop hopfållbara möbler. - Ställa krav på att det skall finnas bruksanvisning på förpackningar med giftiga produkter för trädgårdsskötsel. - Komplettera gällande standard om säkerhet för lekredskap och gung- och klätterställningar för privat bruk. - Ändra stängningsanordningen för automatiska garageportar och kräva att det uppfyller de ställda kraven. - Anta en ny säkerhetsstandard för tryckkokare. - Främja barns användning av hjälm vid skidåkning för att minska antalet skallskador. - Uppmana näringsidkarna att alltid tillverka konservburkar med lättöppningslock. - Rekommendera näringsidkarna att använda icke värmeledande material till ytskiktet på ugnsluckor. - Ställa krav på standarder för skärmflygning. - Förhindra att varmt hushållsvatten orsakar stora brännskador genom att sänka temperaturen i vattenledningarna till hushållen (åtgärd som undersöks i Frankrike). Ehlass-systemet gör det följaktligen möjligt att komma fram till lösningar på specifika, redan uttalade frågor (bakåtblickande tillämpning), eller att väcka frågor (framåtblickande tillämpning) som leder till förebyggande åtgärder eller lagstiftningsåtgärder för olika produktklasser, befolkningsgrupper eller inom en avgränsad verksamhet. Det nuvarande Ehlass-systemet är effektivt när det gäller olyckor på mikronivå, dvs. fastställande av produktklasser, verksamhetstyper och riskgrupper i befolkningen. Detta inbegriper varken någon beskrivning av olyckor i hemmen och på fritiden i allmänna statistiska termer eller någon beskrivning av enskilda olyckor (en specifik produkt, ett varumärke, en individ). 4. Vilka är systemets starka sidor? •r- Detta system för kontinuerlig insamling är en av de viktigaste informationskällorna till olyckor i hemmen och på fritiden, vilka man fortfarande har dålig kunskap om. I elva av femton medlemsstater finns ingen annan insamling som samtidigt är kontinuerlig och specifik för detta ämne. Övriga insamlingar är antingen allmänna (t. ex. undersökningar av sjukdomar på sjukhus eller dödsattester), som gör det mycket svårt att särskilja det som bara kan tillskrivas olyckor i hemmen och på fritiden, eller partiella och mycket fragmentariska källor (t. ex. giftinformationscentraler, brandkåren, brännskadecentrum, koloxidförgiftning osv. ) SV/24/97/19740000. WOO (FR) + Eftersom det sedan lång tid tillbaka redan finns informationssystem för trafikolyckor och för olycksfall i arbetet, bör det även finnas en samlande informationskälla om olyckor i hemmen och på fritiden. + Vi har uppskattat den lägsta ekonomiska kostnaden för sjukhusvistelse på grund av olyckor i hemmen och på fritiden till 3,9 miljarder ecu, samt den totala kostnaden för dessa olyckor (direkta sjukvårdskostnader och sociala kostnader vid arbetsoförmåga) till 23 miljarder ecu. Även om dessa siffror är uppskattade, påvisar de den stora ekonomiska kostnaden för dessa olyckor. I makroekonomiska termer på europeisk nivå, samt om man räknar med ett årligt stöd till Ehlass-systemet på 2,5 miljoner ecu, innebär detta att det skulle räcka med en minskning med mindre än 0,07 % av det ärliga antalet sjukhusvistelser för att gemenskapens investering skall balanseras genom de besparingar som medlemsstaterna gör när det gäller sjukhusvistelser. + Systemet fungerar tillfredsställande på nationell nivå i de flesta medlemsstater och relevanta uppgifter har samlas in sedan mer än tio år tillbaka. I Frankrike har mer än 360 000 uppgifter samlats in och validerats. De bildar på detta sätt en unik databas pä grund av sin betydelse för ämnet. + Åtskilliga organ, såväl offentliga som privata, använder de uppgifter och resultat som publiceras på nationell nivå, t. ex. ministerier med ansvar för konsumentfrågor, hälso- och sjukvård, miljöorganisationer, media, konsumentsäkerhetsorgan, konsumentorganisationer, inom den sociala servicen (på såväl nationell som på lokal nivå samt i kommuner) och hälso- och sjukvården. Läkare, journalister, studenter samt försäkringsbolag och näringsidkare söker själva uppgifter i Ehlass-systemet. Vi har beräknat att de nationella samordnarna årligen tar emot mer än 1 300 ansökningar om information och att mer än 350 specifika undersökningar årligen görs i Europa på grundval av uppgifter från Ehlass-systemet. + Tack vare Ehlass-systemets kodningssystem, som bland annat omfattar mer än 1 100 produktkoder, är det möjligt att lösa många frågor som inget annat system klarar av. t. ex. följande: Förekommer fler olyckor med rullbrädor än med rullskridskor? Hur allvarliga är de? Vilka typer av skador förekommer? Har det förekommit olyckor med cigarettändare för engångsbruk eller hopfållbara sängar? Under vilka omständigheter? + Systemet har även medfört att de nationella myndigheterna i större utsträckning har lätt upp ögonen lor olyckor i hemmen och på fritiden. Många initiativ har tagits och nya strukturer har inrättats eller fått ökad betydelse genom att man stöder sig på resultaten från Ehlass-systemet. Exempelvis kan nämnas att man i Belgien har inrättat en "Commission de la Sécurité des Consommateurs" (konsumentsäkerhetsorgan), i Frankrike "Cellule Nationale d'Observation des accidents de la vie courante"(stat!ig enhet för övervakning av olyckor i vardagslivet och att man i Luxemburg har inrättat en stödkommitté för Ehlass-systemet. +- De arbetsgrupper som ansvarar för systemet består till största delen av kvalificerade personer som drivs av en hög samarbetsvilja. De tar tillsammans initiativ för att främja gränsöverskridande undersökningar och söka efter gemensamma redskap. Ett SV/24/97/19740000. W00 (FR) exempel är ett möte i Stockholm med företrädare för åtta stater, där man under två dager, den 2-3 juni 1997, undersökte Ehlass-systemet med olyckor med rullskridskor (sk. "inline skates") som tema). + Som vi senare skall se finns det stora möjligheter att förbättra systemet. För att råda bot på det dåliga utnyttjandet av uppgifterna, både på transnationell nivå och hos kommissionen eller av konsumenterna själva, är det tillräckligt att skapa en europeisk databas med Ehlass-uppgifter som är tillgängliga på Internet, vilket skulle leda till att systemets användbarhet mångdubblades till en mycket blygsam kostnad. + För närvarande har systemet inte utnyttjats i någon större omfattning av övriga generaldirektorat. Några mycket positiva punkter för framtiden är dock att systemet kan användas av GD V inom ramen för dess kommande handlingsprogram för gemenskapsåtgärder (1999-2003) för förebyggande av personskador, som antogs av kommissionen den 14 maj 1997, samt Eurostats aktiva stöd för att omarbeta programmet. + "Om Ehlass-systemet inte fanns skulle det behöva inrättas". Detta har ofta sagts under vara möten. Systemet är långt ifrån perfekt, men det har den stora förtjänsten att det existerar och fungerar rutinmässigt. Utan systemet skulle mer än två tredjedelar av staterna (11/15) inte ha tillgång till någon allmän informationskälla om olyckor i hemmen och på fritiden. 5. Vilka är systemets svaga sidor? - Otydliga mål: Efter tio års existens verkar det fortfarande råda oklarheter om själva systemets art. Det kan inte fullt ut mäta hur många och hur allvarliga samtliga olyckor i vardagslivet är. Det kan heller inte betraktas som ett varningssystem eller ett system som mäter konsekvenserna av dessa olyckor för den allmänna hälso- och sjukvården. Det nuvarande Ehlass-systemet skall betraktas som en databank som finns tillgänglig för dem som vill ha detaljerade kunskaper om beteenden, befolkningsgrupper eller riskproduktklasser. Ehlass-systemet skall ses som ett register över olyckor i hemmen och på fritiden. - Två metoders samexistens: Att det samtidigt sker kontinuerliga insamlingar vid akutmottagningar (12 stater) och undersökningar av hushållen (3 stater) vittnar om skilda uppfattningar om systemets ändamål. De praktiska tillämpningarna är inte helt homogena inom en och samma metod. - Uppgifternas representativitet: I tre stater säkerställs den övergripande representativiteten för olyckor i hemmen och på fritiden i varje hushållsundersökning. I fyra andra stater säkerställs representativiteten för dessa olyckor som leder till besök på akutmottagningar. I de övriga nio staterna samlas uppgifter in som inte är representativa och i sju bland de senare staterna säkerställs inte att de uppgifter som samlas in är fullständiga på samtliga platser. - Kodningssystem: Det varierar när det gäller produktkoder. 10 SV/24/97/19740000. WOO (FR) - Föråldrat kodningssystem: Systemet är över tio år gammalt och det finns inga specifika koder för sporter. Nomenklaturen bör ses över. - Kontroller: Kontrollerna av samstämmigheten skiljer sig mycket åt. En standardiserad kontroll skulle behöva införas som omfattar kontroll av uppgifternas samstämmighet. - Uppgifternas bristande tillgänglighet i tid och rum: För att sammanställa den årliga datafilen måste man ofta vänta tills det sista sjukhuset skickar in sina sista uppgifter. Detta försenar publikationen av standardrapporten och uppgifternas tillgänglighet i den nationella databasen. Staterna eller kommissionen har inte direkt tillgång till någon annan stats uppgifter. De gränsöverskridande undersökningarna är därför begränsade. Ingen aktör kan direkt och enkelt få tillgång till alla insamlade uppgifter eftersom det saknas en europeisk databas som är tillgänglig. - Uppgifternas användbarhet: För kommissionen är uppgifternas användbarhet begränsad. De nationella standardrapporterna ger ingen detaljerad information som kan utnyttjas direkt. - Systemets bristande omställningsförmåga: Systemet anpassar sig inte tillräckligt snabbt varken till förändringar när det gäller mål och efterfrågan, eller till de nya möjligheterna inom informationstekniken (nätverk och analysteknik). - Kvaliteten i hanteringen: Stora skillnader föreligger mellan staterna när det gäller systemets huvudmål, metod, uppgifternas kvalitet och den genomsnittliga kostnaden för insamlingen. Detta visar sig i form av ett kvalitetstal för insamlingen som i genomsnitt'är dåligt och genom indikationer på mycket varierande driftkostnader. För övrigt anser vi att man på nationell nivå skulle kunna avsätta mindre resurser till insamlingen, men mer resurser till utnyttjandet av uppgifterna och spridning av resultaten. - Institutionell och finansiell instabilitet: I den ena utvärderingsrapporten efter den andra har Ehlass-systemets öde ofta diskuterats och från år till år har det varit beroende av institutionella beslut om det skall finnas kvar eller inte. Man har ofta ställt sig frågan om systemet fortfarande skall finnas kvar eller inte, vilket har lämnat litet utrymme åt den andra frågan om hur systemet skall förbättras. - Vid åtskilliga tillfallen har ovissheten om driften fortfarande skulle subventioneras medfört förlamande effekter i vissa stater. Bristen på en stark samordnande struktur: I avsaknad av en struktur som hade kunnat verka som en stark, drivande och samordnande kraft, har en strängt tillämpad subsidiaritetsprincip resulterat i mindre ansträngningar för att förnya och omvandla systemet på europeisk nivå. 6. Vilka slutsatser kan dras? 11 - Slutsatsen av denna redovisning av de starka och svaga sidorna beror på ur vilken synvinkel den betraktas. - Den är negativ ur statistikerns synvinkel. Efter tio års existens tillhandahåller systemet fortfarande inte statistik som är tillräckligt tillförlitlig på europeisk nivå, trots att situationen i detta fall är utmärkt i vissa stater. - Den är generellt sett positiv ur den förebyggande aktörens synvinkel (konsumentsäkerhet och folkhälsa) och ur de nationella beslutsfattarnas synvinkel i många stater när det gäller olyckor i hemmen och på fritiden. - Den är generellt sett negativ för de förebyggande aktörerna och beslutsfattarna på europeisk nivå, efterson europeiska data inte är direkt tillgängliga. Den är mycket positiv om inan överväger systemets möjligheter, det eventuella samarbetet med Eurostat när det gäller metoder, validering och publicering av resultaten, samt för GD V i samband med inrättandet av handlingsprogrammet tor gemenskapsåtgärder för förebyggande av personskador inom ramen tor insatser pä folkhälsoområdet (1999-2003). Ehlass-systemet skulle förstärka gemenskapsåtgärdernas kompletterande karaktär. 7. Vilka möjligheter finns för systemet i framtiden? Följande fyra möjligheter är tänkbara: - Avskaffa Ehlass-systemet. - Låta systemet vila tills vidare under ett eller två år. - Behålla det nuvarande systemet. - Förbättra FJiIass-systemet. Vi kommer i tur och ordning att undersöka dessa lyra möjligheter och samtidigt bedöma möjligheterna att förbättra systemet. 8. Om Ehlass-systemet avskaffades? - I vissa stater finns, förutom Ehlass-systemet, även andra källor till information om olyckor i hemmen och på fritiden. Om Ehlass-systemet avskaffades, skulle detta i ringa grad inverka på informationssystemets kvalitet när det gäller denna fråga i Nederländerna och Förenade kungariket. 1 Frankrike gör de periodiskt återkommande undersökningarna vid (NAM och INSEH det möjligt att la en generell uppfattning om olyckor i hemmen och pä fritiden. I övriga stater skulle avskaffandet av Ehiass- svslcmet i hog grad imerka pä informationssystemens kvalitet. I dessa stater skulle det följaktligen, som vi redan tidigare har understrukit, endast återstå följande: Allmänna insamlingar (1 ex. undersökningar om sjukdomar pä sjukhus eller dödsattester) Det skulle dä bli mycket svårt att särskilja vad som endast orsakas av olyckor i hemmen och pä fritiden Partiella och mycket fragmentariska källor (t ex giftinformationscentraler, brandkåren, brännskadecentrum, undersökningar om koloxidtorgiftning). i z. Följande diagram visar Ehlass-systemets centrala roll i den övergripande strukturen för insamling av information om olyckor i hemmen och på fritiden: SV/24/97/19740000. WOO (FR) Partiella källor: Giftinformationscentraler, brandkårer, brännskadecentrum, undersökningar om koloxidförgiftning Allmänna källor: - Undersökningar om sjukdomar på sjukhus - Dödsattester - Mälsoundersökningar Om systemet avskaffades, skulle detta skapa en stor lucka i informationsstrukturen. - 1 vår rapport har vi redovisat en tabell som gör det möjligt att få en uppfattning om de allmänna (men inte specifika) källorna till information, utanför Ehlass-systemet, om olyckor i hemmen och på fritiden i P^uropa, för att på detta sätt uppskatta konsekvenserna om systemet avskaffades. Om Ehlass-systemet avskaffades, har det konstaterats att detta skulle innebära följande: - Mycket omfattande konsekvenser i följande åtta stater: Belgien, Irland, Luxemburg, Österrike, Grekland, Spanien, Portugal och Finland. - Omfattande konsekvenser i följande fem stater: Danmark, Frankrike, Tyskland, Italien och Sverige. - Mindre omfattande konsekvenser följande två stater: Nederländerna och Förenade kungariket. - Vid våra kontakter har flera nationella experter spontant påpekat att ". om Ehlass- systemet inte fanns skulle det behöva inrättas". Man måste konstatera att det i elva stater av femton är det enda specifika nationella systemet för insamling av uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden. - Att avskaffa Ehlass-systemet i egenskap av ett samordnat system på europeisk nivå, skulle således innebära att den generella konsumentsäkerheten minskar samtidigt som man pä följande sätt avstår från viktig information om folkhälsan: Undanröjer den logik på vilken inrättandet av systemet grundades. Ehlass- systemet utgår från det faktum att det behövs ett system för insamling av uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden samt en europeisk metod för att hantera frågan om olyckor. Berövar elva medlemsstater tillgång till något system för information om olyckor i hemmen och på fritiden. 13- SV/24/97/19740000. W00 (FR) - Vidmakthåller skillnader när det gäller utarbetande av instrument och förebyggande politik för konsumentsäkerhet och folkhälsa. - Förlorar all jämförbarhet av uppgifter mellan stater. - Förlorar möjligheten att lokalisera sällsynta olyckor, som kan bli många tillsammans. - Minskar möjligheterna att se omfattningen av olyckor i hemmen och på fritiden och de nationella myndigheternas medvetenhet om detta stora problem. - Minskar möjligheterna att rikta den förebyggande politiken. - Avstår från hela det traditionella samarbetet och den erfarenhet som har vunnits. - Fördelen med denna lösning skulle vara att man avskaffade ett system som statistiskt sett är föga tillfredsställande och till liten direkt nytta för kommissionen i sin nuvarande form. Visserligen ger det befintliga Ehlass-systemet snarare bilden av en sammansättning av nationella system än av ett enhetligt och verkligt europeiskt system. Avskaffandet skulle frigöra de anslag som har avsatts till systemet. 9. Om man lät systemet vila under ett eller två år? - Denna lösning medför åtskilliga olägenheter. Det skulle leda till följande: - Minskade ansträngningar för att tydliggöra omfattningen av olyckor i hemmen och på fritiden. - Att de nationella och europeiska användarna berövades ett viktigt redskap till hjälp för att införa en förebyggande politik och vidta lagstiftningsåtgärder. - Ett avbrott i den kompletterande finansieringen. - Ett avbrott i de kronologiska serierna av uppgifter. - En upplösning av grupper som har inrättats. - Behovet av nya insatser för att åter sätta igång det nya systemet, kort sagt förlorad tid och energi för en skenbar vinst. - Den enda fördelen med denna lösning skulle vara att man kunde få tid till eftertanke för att inrätta ett nytt och mer effektivt system. Det är dock bedrägligt att tro att ett nytt system lätt skulle kunna sättas igång på europeisk nivå. Dessutom har denna studie och övrigt arbete tillfört viktiga aspekter när man överväger nya metoder. Det är inte idéer och förslag som saknas, utan beslut om tillämpning och det faktiska genomförandet av dessa beslut. 10. Om Ehlass-systemet behölls i sin nuvarande form? Det nuvarande systemet lider mindre av brist på data (inte tillräckligt med uppgifter) än att de uppgifter som har samlats inte är de bästa (utförlighet, kvalitetskontroll, lämplig kodning, snabb tillgänglighet osv. ). På grund av att det saknas möjligheter att på ett enkelt och snabbt sätt söka i alla europeiska data utnyttjas dessa uppgifter i mindre utsträckning på gemenskapsnivå och på internationell nivå och av enskilda användare. 14 SV/24/97/19740000. WOO (FR) - Trots den service som tillhandahålls på nationell nivå är det nuvarande systemets prestanda inte tillräckligt tillfredsställande. Vi anser att detta utesluter möjligheten att behålla Ehlass-systemet i sin nuvarande form, särskilt efter en undersökning av möjligheterna att omvandla Ehlass-system i enlighet med den senaste tekniken. Vi anser att valet för närvarande står mellan att avskaffa eller förbättra Ehlass- systemet. 11. Vilka möjligheter finns det att förbättra systemet? Följande betydande möjligheter finns: - Ny utveckling inom nätverkstekniken, WWW-tillämpningar och metoder för bearbetning av data i informationssystem (t. ex. "data mining"), som på ett enkelt sätt gör det möjligt att åtgärda de flesta brister som har tagits upp. Denna analys skulle har varit annorlunda för bara två år sedan. Efter vår analys av kostnadseffektiviteten föreslår vi att man avsätter mindre ekonomiska medel för insamlingen och mer för att förbättra uppgifternas kvalitet och utnyttjandet samt för att underlätta en enklare och snabbare åtkomst för samtliga användare. - För att minska kostnaderna för insamling föreslår vi för tillfället att man - bättre anpassar subventionerna till det faktiska insatser som görs, - tar bort (om det är politiskt möjligt) en insamlingsplats i vissa stater som har ett tillräckligt antal inbegripna sjukhus i förhållande till befolkningen, och - lägger till en insamlingsplats i vissa andra stater som har ett otillräckligt antal inbegripna sjukhus. På detta sätt sker en generell minskning av andelen subventioner till insamling av uppgifter. - Samtidigt föreslår vi att dessa besparingar när det gäller subventioner avsätts till följande: - Förbättra uppgifternas kvalitet genom att - genomföra Ehlass-undersökningar för att förbättra uppgifternas representativitet i de stater som gör kontinuerliga insamlingar och som begär detta, och på detta sätt kombinera de båda metodernas fördelar, - rekommendera och främja fullständiga insamlingar när det gäller fall på permanenta insamlingsplatser, - införa det nya kodningssystemet som nyligen har utarbetats, - utveckla och sprida ett standardprogram för kontroll av uppgifternas samstämmighet, - utarbeta och sprida rekommendationer om "god insamlingspraxis". - Förbättra spridningen och utnyttjandet av uppgifterna genom att - skapa en europeisk Ehlass-databas som är tillgänglig på Internet, - mata denna bas varje kvartal med uppgifter från insamlingsplatser, 15 SV/24/97/19740000. W00 (FR) - allmänt sprida användning av elektronisk post mellan systemets aktörer, - utveckla redskap för att bearbeta uppgifterna (tal för farlighetsgrad, automatisk varning, typologi osv. ) i förhållande till nationella varningssystem och gemenskapens varningssystem, - främja modeller för kostnadsanalys, - inrätta ett forum för experter som kan utveckla och sprida samtliga dessa gemensamma redskap till alla. För att minska kostnaderna för insamling på plats och med beaktande av utvecklingen av nätverk, bör man på medellång sikt införa följande: - Direktansluten ("on-line") insamling av uppgifter. - Automatisk kontroll. - Elektronisk överföring till den centrala databasen. - Utbildning i direktansluten kodning. - Direktansluten standardbearbetning. Vi anser att man i betydande omfattning kan förbättra systemets prestanda och dess användbarhet genom enkla åtgärder till samma finansieringskostnad. - För att illustrera möjligheterna till förbättring av Ehlass-systemet har vi utarbetat ett diagram där systemets användbarhet anges för de viktigaste användargruppenia. Dessa olika nivåer för användbarhet illustreras i form av en kurva samt en motsvarande kurva för ett framtida omarbetat Ehlass-system enligt ovanstående rekommendationer. Ytan mellan de två kurvorna visar möjligheterna att förbättra systemet för de olika användargrupperna. MK -I SvHtemetn Hiiviindltiirhct Omarbetat Khlass-sysln Möjligheter till förbättring för de olika användargruppen)* Nuvarande* Klilass sys! Konsumenter Gränsöverskridande samarbete Användargrupp Nationella och institutionella användare Kommissionen 16 SV/24/97/19740000. WOO (FR) - För att visa genomförbarhet och användbarhet när det gäller en databas som är tillgänglig på Internet, har vi utarbetat en modell för en nätcentral, som är tillgänglig på den franska platsen (med ett lösenord som har tillhandahållits av GD XXIV för utprovningen). Modellen tillåter en dynamisk och direkt sökning i Frankrikes Ehlass-bas om man gör en sökning i ett formulär som innehåller samtliga Ehlass-variabler (sökning i textblocket är också möjlig). Det går att konsultera markerade data, söka statistiska standardtabeller samt lokalt överföra data. - Ehlass-data från tidigare år skulle finnas i den gemensamma europeiska databasen (databas 1 ) på så sätt att samtliga redan befintliga nationella databaser skulle kunna utnyttjas. På detta sätt skulle man kunna skapa en referensdatabas (bas 2) genom att endast inbegripa de uppgifter från sjukhus som innehåller samtliga typer av akutfall och de insamlade fall som är fullständiga. Denna databas skulle bli mer representativ. 12. Vilka slutsatser drar vi? Med beaktande av - det nuvarande systemets starka och svaga sidor som anges ovan, - de stora olägenheter om man avskaffar, tillfälligt låter systemet vila eller behåller det nuvarande Ehlass-systemet, - redovisningen av systemets möjligheter genom snabba omarbetningar, som kan göras, utan att avbryta systemet och dess rörelsedynamik och med beprövade tekniska metoder till en oförändrad kostnad, genom en bättre fördelning av utgifterna, - behovet av information om olyckor i hemmen och på fritiden för att genomföra en enhetlig och effektiv konsumentsäkerhet inom ramen för insatser från GD XXIV, - systemets stora användbarhet för GD V inom ramen för sitt kommande handlingsprogram för förebyggande av personskador inom ramen för insatser på folkhälsoområdet (1999-2003), samt Eurostats aktiva stöd för ett förbättrat system. - rekommenderar vi tveklöst följande: Ett förbättrat Ehlass-system måste inforas så snart som möjligt. Hur? - Genom att utnyttja de möjligheter till förbättring som vår analys har visat på följande sätt: - Aktivt förbereda de nya tekniska redskap som nämns ovan samt starkt styra dess genomförande. - Starkt betona samarbetet med övriga generaldirektorat, särskilt Eurostat, för att utarbeta tillförlitlig statistik, och GD V, inom ramen för inrättandet av handlingsprogrammet för gemenskapsåtgärder för förebyggande av personskador. - Ge systemet tid att utvecklas. Vi har påpekat att ett av de stora hindren för att utveckla systemet har varit dess osäkra existens. Tidigare har planerade förändringar alltid avbrutits på grund av en annalkande tidsfrist för att 17 SV/24/97/19740000. WOO (FR) eventuellt avbryta systemet. Nu måste tid ges för att genomföra en radikal förändring av systemet (fyra eller fem år). 13. Hur skall det framtida Ehlass-systemet användas? Det framtida Ehlass-systemet skall ses som en källa till lättåtkomliga uppgifter (databas 1) för att utnyttjas på följande sätt när det gäller olyckor på mikronivå: - Bakåtbl i ekande, för att ge svar på specifika redan formulerade frågor (Hur många olyckor sker med kundvagnar i stormarknader? Är de allvarliga? Hur många olyckor i samband med skärmflygning? osv. ). - Framåtblickande, för att generera sökningar med hjälp av vissa enkla statistiska verktyg (t. ex. generella tal för farlighet och automatiska varningssystem) eller genom varningsförfaranden som sätts igång av kodare på insamlingsplatserna. - Med de förbättrade metoder som förslås, bland annat kopplingen mellan det kontinuerliga insamlandet på akutmottagningarna och representativa Ehlass- undersökningar i hushållen, ett bättre urval av sjukhus samt fullständigare insamlingar på platsen, kommer det att vara möjligt att använda systemet när det gäller olyckor på makronivå för att tillhandahålla tillförlitliga statistiska indikatorer (från databas 2). - Denna uppgiftskälla får naturligtvis inte bli en samling uppgifter som ligger i träda (de utnyttjas för närvarande i för liten utsträckning på europeisk och på gränsöverskridande nivå samt på grund av de föråldrade metoderna), en källa med felaktigheter (kvaliteten på de uppgifter som genereras måste förbättras), eller en penningslukare (nya sjukhus far inte inkluderas och fördelningen av subventionerna måste förändras för att få en så hög kostnadseffektivitet som möjligt). 14. Varför bör kommissionen ge fortsatt stöd till Ehlass-systemet? - Därför att det är viktigt. Betydelsen av olyckor i hemmen och på fritiden har redovisats mot bakgrund av konsumentsäkerhet, folkhälsa och de ekonomiska kostnaderna. - Därför att det är ett europeiskt ansvar. Den fria rörligheten för varor innebär att konsumenterna ställs inför fler risker. Det är bra med fri rörlighet för varor, men det är också nödvändigt att konsumenterna får ett bättre skydd och att kravet på produktsäkerhet efterlevs. Dessutom är det kommissionens ansvar att bidra till säkerställa ett högt skydd för människors hälsa genom insatser för att förebygga sjukdomar och olyckor. Ehlass-systemet medverkar till båda dessa aspekter. Att det t. o. m. finns generaldirektorat med ansvar för konsumentsäkerhet (GD XXIV) och skydd av människors hälsa (GD V), visar att det är nödvändigt att samordna och ge ekonomiskt stöd för att förebygga olyckor. Därför är det även rimligt att i förebyggande syfte finansiera en homogen informationskälla som kan styra och visa vägen för denna politik. Om de europeiska instanserna inte finansierar projektet, kommer de stater som har kommit längst inom den förebyggande verksamheten att fortsätta sina göra insatser medan andra inte kommer att göra det. Detta kommer att leda till större skillnader SV/24/97/19740000. WOO (FR) mellan situationen på olika platser och större olikheter mellan EU:s medborgare när de ställs inför olyckor i vardagslivet. - Därför att det är svårt. Vi har även nämnt att problemet med olyckor i hemmen och på fritiden fortfarande uppmärksammas i liten grad, att det undervärderas, samt att det är svårt att mäta de direkta konsekvenserna av en förebyggande politik på detta område. Frågan tillmäts därför inte stor betydelse bland de politiska beslutsfattarna på nationell nivå. - Därför att det skulle vara paradoxalt att inte längre finansiera Ehlass-systcmet. Samtidigt som det i Fördraget om Europeiska unionen (undertecknat i Maastricht) står inskrivet att gemenskapen skall bidra till en hög konsumentskyddsnivå, och när kommissionen (genom GD V) inrättar ett handlingsprogram för gemenskapen för förebyggande av personskador (1999-2003), skulle det vara paradoxalt att överge det enda europeiska projekt som tillhandahåller nödvändig information om olyckor i hemmen och på fritiden. 15. Varför bör kommissionen fortsätta att samordna systemet? - Därför att det är naturligt: När en struktur i en stat inte kan samordna de insamlingar som görs i andra stater, är det naturligt att en överstatlig instans tar detta ansvar, i detta fall kommissionen. Eftersom kommissionen redan samordnar andra informationssystem inom området (t. ex. systemet för snabbt utbyte av information), är det naturligt, om man bortser från historiska fakta (det var kommissionen som ville inrätta och inledningsvis hanterade systemet) att man fortsätter att samordna Ehlass- systemet. - Därför att det är nödvändigt. Att endast säkerställa finansieringen av en del av systemet skulle inte vara tillräckligt för att upprätthålla den samstämmighet som krävs i ett europeiskt informationssystem. Innehållet i den information som samlas in i de olika staterna skulle snabbt skilja sig åt. De metoder som redan skiljer sig åt för mycket skulle komma att skilja sig åt ännu mer. Det måste finnas en samordnande struktur som är tillräckligt stark, trovärdig och som alla erkänner. - Därför att det är en fråga om makt. Man kan inte låta försäkringsbolagen och företagen vara de enda som innehar information om olyckor i hemmen och på fritiden. Konsumentorganisationer, institutionella organ som företräder konsumentintressen, konsumenterna själva och aktörer inom den allmänna hälso- och sjukvården måste också ha tillgång till information om dessa olyckor. Därför måste systemet samordnas av en självständig instans som garanterar oberoende, dvs. kommissionen. 16. Vilka svar kan ges på den vanligaste kritiken? - "Uppgifterna är inte representativa" (problemet med representativitet): Detta problem kan lösas genom en förbättring av informationen i det permanenta systemet genom uppgifter från "Ehlass-undersökningar" som är representativa på hushållsnivå. Utförlighet på insamlingsplatserna och stabilitet i urvalet av sjukhus måste också främjas. -19 SV/24/97/19740000. W00 (FR) - "Man får ingen helhetsöverblick över dessa olyckor" (problemet med undersökningsområdet): En systematisk användning av Ehlass-undersökningar och kompletterande informationskällor, tillsammans med insamling på de vanliga platserna, gör det möjligt att uppnå en fullständig täckning av olyckor i hemmen och på fritiden. - "Uppgifterna är inte jämförbara mellan stater" (problemet med jämförbarheten): Detta problem kan lösas genom att följande införs: - Det nya insamlingssystemet som harmoniserar tanken bakom kodningen samt dess praktiska tillämpning. - Ett standardprogram för datainsamling, kontroll och stöd för kodning (som kan spridas via Internet), - Regelbundna möten med samordnarna för att lösa problem med samstämmighet när det gäller kodningen. - En struktur för utbyte av erfarenheter mellan insamlingsgrupperna (via elektronisk post). - "Det är inte ett riktigt varningssystem" (problem med flera olika mål med systemet): Detta är inte systemets huvuduppgift. Det kan dock ge ett användbart bidrag till detta om följande införs: - Ett statistiskt redskap för automatisk varning. - Ett kommunikationssystem för varning mellan de nationella Ehlass-platserna och GD XXIV. - Ett ökat samarbete med övriga varningssystem (system för snabbt informationsutbyte, skyddsklausuler osv. ) genom att möjliggöra en dynamisk sökning i den kontinuerligt uppdaterade europeiska Ehlass-basen. - "Systemet kan inte upptäcka de verkligt farliga produkterna": Denna fråga hänger samman med den förra frågan. Det är emellertid sant att det ganska sällan är produkter som direkt orsakar olyckor i hemmen och på fritiden. Ehlass-systemets mål är även att lokalisera sammanlänkade händelser, beteenden och riskgrupper i befolkningen. Det kan dock på ett effektivt sätt medverka till att lokalisera farliga produkter om man - förbättrar tabellen över produktkoder, - stimulerar till att man anger varumärken på de berörda produkterna, när detta är möjligt, - genomför bakåtblickande undersökningar bland dem som har råkat ut för olyckor (möjlighet att spåra olyckan), och - använder ett generellt tal för produkters farlighet som är validerat av alla aktörer och som möjliggör jämförelser bakåt i tiden samt geografiska jämförelser. - "Det finns inte tillräckligt med variabler": eller "det finns för många variabler": När det nya kodningssystemet införs, bör denna fråga kunna lösas genom följande: - Tillägg av nödvändiga variabler (kodning av sporter osv. ) 20 SV/24/97/19740000. W00 (FR) - Revidering och berikande av variablernas nomenklatur (användning av logiska strukturer, kodningstabellerna NOMESCO). - Bättre utformade dokument för kodningshjälp osv. - "Uppgifterna utnyttjas för litet": Lösningarna på detta är - "on-line"-sökning i den europeiska databasen på Internet, och - sammanförande av de nya redskapen för bearbetning av data (typologi, "data mining" osv. ) - "Man far alltid samma resultat": Ehlass-systemet syftar delvis till att påvisa de stora tendenserna (metod för olyckor på makronivå). Visserligen är det liten variation bland de vanligaste fallen (hög olycksfrekvens bland små barn när det gäller förgiftning, fall bland äldre personer osv. ). För att åstadkomma följande är det dock betydelsefullt att ha ett tidsmässigt stabilt referensområde: - Kunna rekonstruera beteendemönster och olyckor på mikronivå. - Bygga upp en "källa" med data för bakåt- och framåtblickande undersökningar (ett sent exempel är drunkning i simbassänger), - Tillhandahålla fakta för utvärdering av den förebyggande politiken genom att mäta frekvensvariationer (eller generella tal för farlighet) när det gäller olika typer av olyckor med anknytning till produkter som har varit föremål för åtgärder. - "Man kan inte förhindra det som nödvändigtvis sker": Sådana påståenden beror snarare på oärlighet än på förnuft. I punkt 3 redovisades åtskilliga exempel pä konkreta åtgärder som har vidtagits med utgångspunkt från Ehlass-data. Endast Ehlass-systemet kan ge svar på följande frågor: Om olyckor med en ny typ av smäilare har anmälts, om det är ger tillräckligt skydd att bära ridhjälm för en ryttare, om det har förekommit kvävningar med olika typer av leksaker, vilka typer av frakturer och hur ofta olyckor förekommer med snow-board. - "Kommissionen skall inte finansiera detta system": I punkt 14 och 15 anges att kommissionens uppgift är att stödja, finansiera och samordna Ehlass-systemet. Vi rekommenderar att Ehlass-systemet ges stöd och att dess system förbättras genom följande tre huvudsakliga åtgärder: - Inrätta en europeisk databas med Ehlass-data som kan sökas via Internet. - Införa det nya kodningssystemet. - Infora de nya redskap som föreslås för bearbetning av data med hjälp av ett samarbetsforum med nationella experter. Dessa åtgärder borde, i sig och till samma kostnad, pä nytt kunna sätta fart på Ehlass-systemet samt ge det en ny dimension. -21 SV/24/97/19740000. W00 (FR) Målet med detta är att - göra Ehlass-systemet mycket mer levande på gemenskapsnivå, särskilt inom kommissionen, genom ökat samarbete med de varningssystem som hanteras av GD XXIV och med Eurostat och GD V inom ramen för gemenskapens handlingsprogram för förebyggande av personskador (1999-2003), samt att - få tillgång till bättre redskap för att göra det lättare att vidta konkreta åtgärder för att förbättra konsumentsäkerheten och de europeiska medborgarnas hälsa. Den bästa garantin för att förbättra kvaliteten på uppgifterna i varje stat utgörs av att gemenskapen i mycket hög grad utnyttjar uppgifterna från alla stater, tillsammans med den förenklade bearbetningen av data och dessa förändringar. 22 ISSN 1024-4506 KOM(98) 488 slutlig DOKUMENT SV 05 06 01 17 Katalognummer : CB-CO-98-50I-SV-C ISBN 92-78-38711 -8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Smernica Komisie 98/66/ES zo 4. septembra 1998, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 95/31/ES, stanovujúca osobitné kritériá čistoty, týkajúce sa sladidiel pre použitie v potravináchText s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
food additive
food inspection
foodstuffs legislation
human nutrition
sweetener

formats: html pdf print

text: 54 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 21 31998L0066 19. 9. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 257/35 SMERNICA KOMISIE 98/66/ES zo 4. septembra 1998, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 95/31/ES, stanovujúca osobitné kritériá čistoty, týkajúce sa sladidiel pre použitie v potravinách (Text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, PRIJALA TÚTO SMERNICU: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 89/107/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu (1), v znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/34/ES (2), najmä na jej člá- nok 3 ods. 3 písm. a), po porade s Vedeckým výborom pre potraviny, keďže smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/35/ES z 30. júna 1994 o sladidlách pre použitie v potravinách (3), v znení smernice 96/83/ES (4), uvádza tie látky, ktoré môžu byť použité ako sladidlá v potravinách; keďže smernica Komisie 95/31/ES z 5. júla 1995, ktorou sa usta- novujú osobitné kritériá čistoty, týkajúce sa sladidiel pre použitie v potravinách (5), stanovuje kritériá čistoty pre sladidlá uvedené v smernici 94/35/ES; keďže je nevyhnutné, vzhľadom na technický pokrok, zmeniť a doplniť kritériá čistoty určené v smernici 95/31/ES pre izomalt (E 953); keďže v dôsledku toho je potrebné prispôsobiť uvedenú smernicu; keďže je nevyhnutné zohľadniť špecifikácie a analytické metódy pre sladidlá stanovené v Codex alimentarius Spoločným výborom expertov FAO/WHO pre potravinové prísady (JECFA); keďže potravinárske prídavné látky, pripravené výrobnými metó- dami alebo nové materiály, podstatne odlišné od tých, ktoré sú zahrnuté do hodnotenia Vedeckého výboru pre potraviny, alebo odlišné od tých, ktoré sú uvedené v tejto smernici, budú predlo- žené na hodnotenie Vedeckým výborom pre potraviny s cieľom úplného zhodnotenia s dôrazom na kritériá čistoty; keďže opatrenia upravené v tejto smernici sú v súlade so stanovi- skom Stáleho výboru pre potraviny, Článok 1 V prílohe smernice 95/31/ES text, týkajúci sa E 953 — izomaltu sa nahrádza textom v prílohe k tejto smernici. Článok 2 Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia nevyhnutné na dosiahnutie súladu s touto smernicou pred 1. júlom 1999. Ihneď o tom budú informovať Komisiu. Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú sprevádzané týmto odkazom v čase ich úradného uverejnenia. Postup pre tento odkaz prijmú členské štáty. Článok 3 Táto smernica nadobúda účinnosť 20. deň odo dňa jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 4 Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Bruseli 4. septembra 1998 Za Komisiu Martin BANGEMANN člen Komisie (1) Ú. v. ES L 40, 11. 2. 1989, s. 27. (2) Ú. v. ES L 237, 10. 9. 1994, s. 1. (3) Ú. v. ES L 237, 10. 9. 1994, s. 3. (4) Ú. v. ES L 48, 19. 2. 1997, s. 16. (5) Ú. v. ES L 178, 28. 7. 1995, s. 1. 13/zv. 21 SK Úradný vestník Európskej únie 55 PRÍLOHA „E 953 — IZOMALT Synonymá Definícia Chemický názov Chemický vzorec Relatívna molekulová hmotnosť Vzorka Opis Identifikácia A. Rozpustnosť B. Chromatografia na tenkej vrstve Čistota Obsah vody Síranový popol D-manit D-sorbitol Redukčné cukry Nikel Arzén Olovo Hydrogenovaná izomaltulóza, hydrogenovaná palatinóza. Izomalt je zmes hydrogenovaných mono- a disacharidov, ktorých hlavnými zložkami sú disacharidy: 6-O-α-D-Glukopyranosyl-D-sorbitol (1,6-GPS) a 1-O-α-D-Glukopyranosyl-D-manit dihydrát (1,1-GPM) C12H24O11 6-O-α-D-Glukopyranosyl-D-sorbitol: 1-O-α-D-Glukopyranosyl-D-manit dihydrát: C12H24O11. 2H2O 6-O-α-D-Glukopyranosyl-D-sorbitol: 1-O-α-D-Glukopyranosyl-D-manit dihydrát: 344,32 380,32 Obsah nie menej ako 98 % hydrogenovaných mono- a disacharidov a nie menej ako 86 % zmesi 6-O- α-D-Glukopyranosyl-D-sorbitolu a 1-O-α-D- Glukopyranosyl-D-manit dihydrátu, stanovený na bez- vodom základe. Biela, mierne hygroskopická, kryštalická hmota bez zápachu. Rozpustný vo vode, veľmi mierne rozpustný v etanole. Preskúmajte chromatografiou na tenkej vrstve pomocou doštičky s približne 0,2 mm vrstvou chro- matografického silikátového gélu. Hlavné škvrny na chromatograme majú hodnoty 1,1-GPM a 1,6- GPS. Nie viac ako 7 % (metóda Karla Fischera) Nie viac ako 0,05 %, vyjadrených na základe suchej hmotnosti Nie viac ako 3 % Nie viac ako 6 % Nie viac ako 0,3 %, vyjadrených ako glukóza na základe suchej hmotnosti Nie viac ako 2 mg/kg, vyjadrených na základe suchej hmotnosti Nie viac ako 3 mg/kg, vyjadrených na základe suchej hmotnosti Nie viac ako 1 mg/kg, vyjadrených na základe suchej hmotnosti Ťažké kovy (ako Pb) Nie viac ako 10 mg/kg, vyjadrených na základe suchej hmotnosti. “


title: 98/542/CE: Decisão da Comissão de 4 de Setembro de 1998 relativa à regulamentação técnica comum para os requisitos das aplicações de telefonia respeitantes à rede pública pan-europeia de comunicações móveis terrestres celulares digitais, fase II (2a edição) [notificada com o número C(1998) 2561] (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
computer terminal
satellite communications
technical regulations
technical standard
telecommunications
telecommunications equipment

text: L 254/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 9. 98 DECIS(cid:212)O DA COMISS(cid:212)O de 4 de Setembro de 1998 relativa (cid:133) regulamenta(cid:135)(cid:209)o t(cid:130)cnica comum para os requisitos das aplica(cid:135)(cid:210)es de telefonia respeitantes (cid:133) rede p(cid:156)blica pan-europeia de comunica(cid:135)(cid:210)es m(cid:155)veis terrestres celulares digitais, fase II (2a edi(cid:135)(cid:209)o) [notificada com o n(cid:156)mero C(1998) 2561] (Texto relevante para efeitos do EEE) (98/542/CE) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 98/13/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de Fevereiro de 1998, relativa aos equipamentos terminais de telecomunica(cid:135)(cid:210)es e aos equipamentos das esta(cid:135)(cid:210)es terrestres de comuni- ca(cid:135)(cid:209)o via sat(cid:130)lite, incluindo o reconhecimento m(cid:156)tuo da sua conformidade (1), e, nomeadamente, o nº 2, segundo travess(cid:209)o, do seu artigo 7º, Considerando que a Comiss(cid:209)o adoptou a medida que identifica o tipo de equipamento terminal de telecomuni- ca(cid:135)(cid:210)es para o qual (cid:130) necess(cid:145)rio um regulamento t(cid:130)cnico comum, bem como a correspondente declara(cid:135)(cid:209)o relativa ao (cid:131)mbito, em conformidade com o nº 2, primeiro travess(cid:209)o, do artigo 7º; Considerando que devem ser adoptadas as correspon- dentes normas harmonizadas ou partes destas normas harmonizadas que d(cid:209)o execu(cid:135)(cid:209)o aos requisitos essenciais que devem ser transformados em regulamentos t(cid:130)cnicos comuns; Considerando que, para garantir aos fabricantes a conti- nuidade do acesso aos mercados, (cid:130) necess(cid:145)rio estabelecer disposi(cid:135)(cid:210)es respeitantes aos equipamentos aprovados em conformidade com a Decis(cid:209)o 96/629/CE da Comiss(cid:209)o (2); transit(cid:155)rias Considerando que a Decis(cid:209)o 96/629/CE deve ser revogada com efeitos a partir do final do per(cid:146)odo transit(cid:155)rio; Considerando que a Decis(cid:209)o 97/527/CE da Comiss(cid:209)o (3) deve ser revogada em 24 de Outubro de 1998; Considerando que a proposta foi apresentada ao Comit(cid:130) de Aprova(cid:135)(cid:209)o de Equipamentos de Telecomunica(cid:135)(cid:210)es (ACTE), em conformidade com o disposto no nº 2 do artigo 29º; Considerando que o regulamento t(cid:130)cnico comum adop- tado na presente decis(cid:209)o est(cid:145) em conformidade com o parecer emitido pelo ACTE, ADOPTOU A PRESENTE DECIS(cid:212)O: Artigo 1º 1. A presente decis(cid:209)o (cid:130) aplic(cid:145)vel aos equipamentos terminais destinados a liga(cid:135)(cid:209)o a uma rede p(cid:156)blica de telecomunica(cid:135)(cid:210)es e que s(cid:209)o abrangidos pela norma harmonizada referida no nº 1 do artigo 2º 2. A presente decis(cid:209)o estabelece uma regulamenta(cid:135)(cid:209)o t(cid:130)cnica comum que abrange os requisitos das aplica(cid:135)(cid:210)es de telefonia respeitantes aos equipamentos terminais de esta(cid:135)(cid:210)es m(cid:155)veis para a rede pan-europeia de telecomuni- ca(cid:135)(cid:210)es m(cid:155)veis terrestres digitais celulares, que comportam uma envolvente de modula(cid:135)(cid:209)o constante, funcionam na banda dos 900 MHz com uma separa(cid:135)(cid:209)o de canais de 200 kHz e suportam canais de tr(cid:145)fego em conformidade com o princ(cid:146)pio TDMA. Artigo 2º 1. O regulamento t(cid:130)cnico comum inclui a norma harmonizada preparada pelo competente organismo de normaliza(cid:135)(cid:209)o que aplica, no seu (cid:131)mbito, os requisitos essenciais a que se refere a al(cid:146)nea g) do artigo 5º da Directiva 98/13/CE. A refer(cid:136)ncia (cid:133) norma (cid:130) feita no anexo I. As partes aplic(cid:145)veis est(cid:209)o indicadas no anexo II. 2. Os equipamentos terminais abrangidos pela presente decis(cid:209)o cumprir(cid:209)o o regulamento t(cid:130)cnico comum referido no nº 1, os requisitos essenciais referidos nas al(cid:146)neas a) e b) do artigo 5º da Directiva 98/13/CE e os requisitos de outras directivas aplic(cid:145)veis, nomeadamente as Directivas 73/23/CEE (4) e 89/336/CEE (5) do Conselho. Artigo 3º Os organismos notificados designados para a realiza(cid:135)(cid:209)o dos procedimentos referidos no artigo 10º da Directiva 98/13/CE utilizar(cid:209)o ou assegurar(cid:209)o a utiliza(cid:135)(cid:209)o, no que se (1) JO L 74 de 12. 3. 1998, p. 1. (2) JO L 282 de 1. 11. 1996, p. 75. (3) JO L 215 de 7. 8. 1997, p. 57. (4) JO L 77 de 26. 3. 1973, p. 29. (5) JO L 139 de 23. 5. 1989, p. 19. 16. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 254/29 refere aos equipamentos terminais abrangidos pelo nº 1 do artigo 1º da presente decis(cid:209)o, das partes aplic(cid:145)veis da norma harmonizada referida no nº 1 do artigo 2º, a partir da data de entrada em vigor da presente decis(cid:209)o. Artigo 4º 3. A Decis(cid:209)o 97/527/CE (cid:130) revogada com efeitos a partir de 24 de Outubro de 1998. Artigo 5º Os Estados-membros s(cid:209)o os destinat(cid:145)rios da presente decis(cid:209)o. 1. A Decis(cid:209)o 96/629/CE (cid:130) revogada com efeitos a partir de 4 de Dezembro de 1998. Feito em Bruxelas, em 4 de Setembro de 1998. 2. Os equipamentos terminais aprovados nos termos da Decis(cid:209)o 96/629/CE podem continuar a ser colocados no mercado e postos em servi(cid:135)o. Pela Comiss(cid:209)o Martin BANGEMANN Membro da Comiss(cid:209)o L 254/30 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 9. 98 ANEXO I Refer(cid:136)ncia (cid:133) norma harmonizada aplic(cid:145)vel A norma harmonizada a que se refere o artigo 2º da decis(cid:209)o (cid:130) a seguinte: European digital cellular telecommunications system (Phase 2); Attachment requirements for Global System for Mobile Communication (GSM) mobile stations; Telephony [Sistema europeu de telecomunica(cid:135)(cid:210)es celulares digitais (Fase 2); Requisitios de dispositivos para esta(cid:135)(cid:210)es m(cid:155)veis do Sistema Global de Comunica(cid:135)(cid:210)es M(cid:155)veis (GSM); Telefonia] Instituto Europeu de Normaliza(cid:135)(cid:209)o das Telecomunica(cid:135)(cid:210)es ETSI Secretariado do ETSI TBR 20 (cid:190) 3ª edi(cid:135)(cid:209)o (cid:190) Fevereiro de 1998 (com exclus(cid:209)o do pre(cid:131)mbulo) Informa(cid:135)(cid:210)es suplementares O Instituto Europeu de Normaliza(cid:135)(cid:209)o das Telecomunica(cid:135)(cid:210)es (cid:130) reconhecido nos termos da Directiva 83/189/CEE do Conselho (1). A norma harmonizada acima referida foi elaborada de acordo com um mandato conferido nos termos dos procedimentos pertinentes da Directiva 83/189/CEE. O texto completo da norma harmonizada acima referenciada pode ser obtido junto de: Instituto Europeu de Normaliza(cid:135)(cid:209)o das Telecomunica(cid:135)(cid:210)es 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Comiss(cid:209)o Europeia DGXIII/A/2 (cid:190) (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel ou junto de qualquer outra organiza(cid:135)(cid:209)o respons(cid:145)vel pela disponibiliza(cid:135)(cid:209)o das normas ETSI. Pode obter-se a lista destas organiza(cid:135)(cid:210)es no endere(cid:135)o www. ispo. cec. be da Internet. (1) JO L 109 de 26. 4. 1983, p. 8. 16. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 254/31 ANEXO II Partes aplic(cid:145)veis da TBR 20 Requisito da TBR 20 Requisito da TBR 20 Requisito da TBR 20 Requisito da TBR 20 Requisito da TBR 20 Requisito da TBR 20 14. 4. 3 30. 6. 2 32. 8 30. 1 30. 7. 1 32. 9 30. 2 32. 2 30. 3 32. 3 30. 4 32. 4 30. 5. 1 32. 7


title: 98/542/CE: Décision de la Commission du 4 septembre 1998 portant réglementation technique commune concernant les exigences générales relatives aux applications de téléphonie pour le réseau public de télécommunications mobiles terrestres cellulaires numériques paneuropéennes (phase II) (2e édition) [notifiée sous le numéro C(1998) 2561] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 254/28 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 16. 9. 98 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 4 septembre 1998 portant r(cid:130)glementation technique commune concernant les exigences g(cid:130)n(cid:130)rales relatives aux applications de t(cid:130)l(cid:130)phonie pour le r(cid:130)seau public de t(cid:130)l(cid:130)communica- tions mobiles terrestres cellulaires num(cid:130)riques paneurop(cid:130)ennes (phase II) (2e (cid:130)dition) [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1998) 2561] (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (98/542/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la directive 98/13/CE du Parlement europ(cid:130)en et du Conseil du 12 f(cid:130)vrier 1998 concernant les (cid:130)quipements terminaux de t(cid:130)l(cid:130)communications et les (cid:130)quipements de satellite, stations incluant la reconnaissance mutuelle de leur conformit(cid:130) (1), et notamment son article 7, paragraphe 2, second tiret, communications par terrestres de consid(cid:130)rant que la Commission a adopt(cid:130) la mesure iden- tifiant le type d’(cid:130)quipements terminaux de t(cid:130)l(cid:130)communi- cations pour r(cid:130)glementation technique commune est n(cid:130)cessaire ainsi que la d(cid:130)claration aff(cid:130)rente sur la port(cid:130)e de cette r(cid:130)glementation, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 7, paragraphe 2, premier tiret, de la directive 98/13/CE; lequel une consid(cid:130)rant qu’il importe d’adopter les normes harmoni- s(cid:130)es correspondantes, ou un partie de ces normes, mettant en œuvre les exigences essentielles (cid:133) transposer en r(cid:130)gle- mentations techniques communes; consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire, pour maintenir l’acc(cid:138)s aux march(cid:130)s pour les fabricants, de pr(cid:130)voir des disposi- tions transitoires concernant les (cid:130)quipements agr(cid:130)(cid:130)s selon les dispositions de la d(cid:130)cision 96/629/CE de la Commis- sion (2); consid(cid:130)rant qu’il y a lieu d’abroger la d(cid:130)cision 96/629/CE (cid:133) la fin de la p(cid:130)riode de transition; consid(cid:130)rant qu’il y a lieu d’abroger la d(cid:130)cision 97/527/CE de la Commission (3) (cid:133) la date du 24 octobre 1998; consid(cid:130)rant que la proposition a (cid:130)t(cid:130) soumise au comit(cid:130) ACTE conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 29, paragraphe 2; consid(cid:130)rant que la r(cid:130)glementation technique commune pr(cid:130)vue dans la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est conforme (cid:133) l’avis du comit(cid:130) d’approbation des (cid:130)quipements de t(cid:130)l(cid:130)communi- cations (ACTE), Article premier 1. La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision s’applique aux (cid:130)quipements terminaux destin(cid:130)s (cid:133) (cid:136)tre connect(cid:130)s (cid:133) un r(cid:130)seau public de t(cid:130)l(cid:130)communications et relevant de la norme harmonis(cid:130)e d(cid:130)finie (cid:133) l’article 2, paragraphe 1. 2. La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision (cid:130)tablit une r(cid:130)glementation tech- nique commune couvrant les exigences g(cid:130)n(cid:130)rales relatives (cid:133) la t(cid:130)l(cid:130)phonie applicables aux (cid:130)quipements terminaux des stations mobiles pour le r(cid:130)seau public de t(cid:130)l(cid:130)commu- nications mobiles terrestres cellulaires num(cid:130)riques paneu- rop(cid:130)ennes comprenant une enveloppe de modulation constante, fonctionnant dans la bande de 900 MHz avec un espacement entre voies de 200 kHz et accueillant des voies de trafic conform(cid:130)ment au principe AMRT. Article 2 1. la La r(cid:130)glementation technique commune inclut norme harmonis(cid:130)e qui a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)labor(cid:130)e par l’organisme de normalisation comp(cid:130)tent pour mettre en œuvre, dans la les exigences essentielles vis(cid:130)es (cid:133) mesure du possible, l’article 5, point g), de la directive 98/13/CE. La r(cid:130)f(cid:130)rence (cid:133) cette norme figure (cid:133) l’annexe I. Les parties applicables de la norme sont indiqu(cid:130)es (cid:133) l’annexe II. terminaux qui Les (cid:130)quipements 2. rel(cid:138)vent de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision sont conformes (cid:133) la r(cid:130)glementation technique commune vis(cid:130)e au paragraphe 1, satisfont aux exigences essentielles vis(cid:130)es (cid:133) l’article 5, points a) et b), de la directive 98/13/CE et satisfont aux exigences des autres directives les directives 73/ 23/CEE (4) et 89/336/CEE (5) du Conseil. applicables, notamment Article 3 Les organismes notifi(cid:130)s d(cid:130)sign(cid:130)s pour mener (cid:133) bien les proc(cid:130)dures vis(cid:130)es (cid:133) l’article 10 de la directive 98/13/CE utilisent ou garantissent l’utilisation, en ce qui concerne (1) JO L 74 du 12. 3. 1998, p. 1. (2) JO L 282 du 1. 11. 1996, p. 75. (3) JO L 215 du 7. 8. 1997, p. 57. (4) JO L 77 du 26. 3. 1973, p. 29. (5) JO L 139 du 23. 5. 1989, p. 19. 16. 9. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 254/29 les (cid:130)quipements terminaux couverts par l’article 1er, para- graphe 1, de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision, des (cid:130)l(cid:130)ments appli- cables de la norme harmonis(cid:130)e vis(cid:130)e (cid:133) l’article 2, para- graphe 1, apr(cid:138)s l’entr(cid:130)e en vigueur de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 4 La d(cid:130)cision 97/527/CE est abrog(cid:130)e (cid:133) la date du 24 3. octobre 1998. Article 5 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion. La d(cid:130)cision 96/629/CE est abrog(cid:130)e (cid:133) la date du 4 1. d(cid:130)cembre 1998. Fait (cid:133) Bruxelles, le 4 septembre 1998. 2. Les (cid:130)quipements terminaux, agr(cid:130)(cid:130)s conform(cid:130)ment (cid:133) la d(cid:130)cision 96/629/CE, peuvent continuer (cid:133) (cid:136)tre mis sur le march(cid:130) et mis en service. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission L 254/30 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 16. 9. 98 ANNEXE I R(cid:130)f(cid:130)rence (cid:133) la norme harmonis(cid:130)e applicable La norme harmonis(cid:130)e vis(cid:130)e (cid:133) l’article 2 de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est la suivante: European digital cellular telecommunications system (Phase 2); Attachment requirements for Global System for Mobile communications (GSM) mobile stations; Telephony [Syst(cid:138)me mondial de t(cid:130)l(cid:130)communications mobiles; R(cid:130)seau cellulaire num(cid:130)rique europ(cid:130)en (phase 2). Sp(cid:130)cifications des interconnexions pour un syst(cid:138)me mondial de stations mobiles pour t(cid:130)l(cid:130)communications mobiles (GSM). T(cid:130)l(cid:130)phonie] Institut europ(cid:130)en de normalisation des t(cid:130)l(cid:130)communications ETSI Secr(cid:130)tariat TBR 20 (3e (cid:130)dition): f(cid:130)vrier 1998 (sauf l’introduction) Renseignements compl(cid:130)mentaires L’Institut europ(cid:130)en de normalisation des t(cid:130)l(cid:130)communications est reconnu aux termes de la directive 83/189/CEE du Conseil (1). La norme harmonis(cid:130)e vis(cid:130)e ci-dessus a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)labor(cid:130)e en vertu d’un mandat d(cid:130)livr(cid:130) conform(cid:130)ment aux proc(cid:130)dures applicables en la mati(cid:138)re de la directive 83/189/CEE. Le texte int(cid:130)gral de la norme harmonis(cid:130)e mentionn(cid:130)e ci-dessus peut (cid:136)tre obtenu aupr(cid:138)s de: Institut europ(cid:130)en de normalisation des t(cid:130)l(cid:130)communications 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Commission europ(cid:130)enne DG XIII/A/2 (cid:190) (BU 31, 1/7) Rue de la Loi 200 B-1049 Bruxelles ou aupr(cid:138)s de tout autre organisme responsable de la diffusion des normes ETSI, dont la liste figure (cid:133) l’adresse Internet www. ispo. cec. be. (1) JO L 109 du 26. 4. 1983, p. 8. 16. 9. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 254/31 ANNEXE II Parties applicables de la TBR 20 Exigences TBR 20 Exigences TBR 20 Exigences TBR 20 Exigences TBR 20 Exigences TBR 20 Exigences TBR 20 14. 4. 3 30. 6. 2 32. 8 30. 1 30. 7. 1 32. 9 30. 2 32. 2 30. 3 32. 3 30. 4 32. 4 30. 5. 1 32. 7


title: Regulamentul (CE) nr. 1900/98 al Comisiei din 4 septembrie 1998 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului privind metoda de producție agricolă ecologică și indicarea acesteia pe produsele agricole și alimentare

eurovoc_concepts:
agricultural product
biological standard
foodstuff
labelling
mushroom-growing
organic farming

formats: pdf print xhtml

text: 224 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 15/vol. 4 31998R1900 5. 9. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 247/6 REGULAMENTUL (CE) NR. 1900/98 AL COMISIEI din 4 septembrie 1998 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului privind metoda de producție agricolă ecologică ș(cid:13)i indicarea acesteia pe produsele agricole ș(cid:13)i alimentare COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, întrucât durata perioadei de tranziție poate fi revizuită în funcție de disponibilul de paie ș(cid:13)i gunoi de grajd provenind din exploatații cu agricultură ecologică; având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului din 24 iunie 1991 privind metoda de producție agricolă ecologică ș(cid:13)i indicarea acesteia pe produsele agricole ș(cid:13)i alimentare (1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1488/97 al Comisiei (2), în special articolul 13, prima ș(cid:13)i a doua liniuță, întrucât în anexa I trebuie să se includă prevederi care să regle- menteze caracteristicile substraturilor destinate producției de ciu- perci, pentru a permite producția ecologică a ciupercilor în statele membre, în condiții de producție identice; întrucât măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt con- forme cu avizul Comitetului menționat la articolul 14 din Regu- lamentul (CEE) nr. 2092/91, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. întrucât componentele agricole ale acestor substraturi ar trebui să provină, în principiu, din exploatații care aplică metode de producție ecologică, Articolul 2 întrucât, cu toate acestea, unele componente, în special paiele ș(cid:13)i gunoiul de grajd, nu pot fi obținute în prezent în cantitate sufici- entă din agricultura ecologică; întrucât ar trebui, în consecință, să se prevadă o perioadă de tranziție suficientă pentru a permite pro- ducătorilor să se adapteze noilor cerințe; întrucât articolul 7 alineatul (2) a treia liniuță prevede posibilita- tea definirii unei etichetări specifice pentru produsele obținute cu ajutorul anumitor substanțe prevăzute de anexa II la Regulamen- tul (CEE) nr. 2092/91; întrucât în această producție specifică, este necesar să se prevadă o etichetare informativă în timpul perioadei de tranziție, în ceea ce priveș(cid:13)te componentele substratului care nu sunt de origine ecologică; întrucât cerințele stabilite de prezentul regulament trebuie să fie precizate, în special cele referitoare la condițiile de utilizare ș(cid:13)i procentul maxim de gunoi de grajd care nu provine din exploatații care aplică metoda de producție ecologică, caracteristicile ș(cid:13)i originea miceliului; întrucât, în acest scop, lucrările pregătitoare trebuie să înceapă la timp pentru a fi terminate la sfârș(cid:13)itul peri- oadei de tranziție; (1) (2) JO L 198, 22. 7. 1991, p. 1. JO L 202, 30. 7. 1997, p. 12. (1) Prezentul regulament intră în vigoare la 1 decembrie 1998. (2) Prin derogare de la dispozițiile anexei I, punctele 5. 1 ș(cid:13)i 5. 2 se pot utiliza pe o perioadă de tranziție care expiră la 1 decembrie 2001: — componentele menționate la punctul 5. 1 (a) din anexă, care nu provin de la exploatații care aplică metoda de producție ecologică, dar răspund cerințelor prevăzute de anexa II partea A liniuțele 1- 4 din Regulamentul (CEE) nr. 2092/91; —ș (cid:13)i/sau componentele menționate la punctul 5. 2 din anexă, care nu provin din exploatații care aplică metoda de producție ecologică, dar care corespund, după caz, cerințelor prevăzute de anexa II partea A la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91, în cazul în care componentele menționate la punctele 5. 1 (a) ș(cid:13)i 5. 2 nu pot fi furnizate de exploatații care aplică metoda de producție ecologică ș(cid:13)i în cazul în care această necesitate este recunoscută de organismul sau autoritatea de control. În aceste cazuri, etichetarea ș(cid:13)i publicitatea vor conține următoa- rea mențiune: „Ciuperci cultivate pe un substrat provenit din agri- cultura extensivă, autorizat în agricultura ecologică pe o perioadă de tranziție”. În această mențiune ș(cid:13)i în orice loc de pe etichetă ș(cid:13)i în reclamă, cuvântul „ecologic” nu poate fi pus în evidență mai mult decât ceilalți termeni ai mențiunii. 15/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 225 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 4 septembrie 1998. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei 226 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 15/vol. 4 Punctul 5 următor se adaugă la anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91: ANEXĂ „5. Pentru producția de ciuperci, substraturile nu pot fi întrebuințate decât în cazul în care conțin numai următoarele componente: 5. 1. gunoi de grajd ș(cid:13)i excremente animale [incluzând elementele menționate la liniuțele 1- 4 din anexa II partea A la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91]: (a) fie provenind din exploatații care aplică metoda de producție ecologică; (b) fie corespunzătoare cerințelor menționate de anexa II partea A liniuțele 1 - 4 la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91, numai până la 25 % (*)ș(cid:13)i numai în cazul în care aceste componente menționate la litera (a) nu sunt disponibile; 5. 2. componentele de origine agricolă, altele decât cele prevăzute la punctul 5. 1 (de exemplu, paie) provenind din exploatații care aplică metoda de producție ecologică; 5. 3. turbă care nu a fost supusă unui tratament chimic; 5. 4. lemn care nu a fost supus unui tratament chimic după tăiere; 5. 5. componente minerale menționate de anexa II partea A la Regulamentul (CEE) nr. 2092/92, apă ș(cid:13)i pământ. (*) Acest procent este calculat în funcție de greutatea tuturor componentelor substratului (cu excepția materialului de acoperire ș(cid:13)i apei adăugate) înaintea transformării în compost. ”