title: POSIZIONE COMUNE (CE) n. 52/98 definita dal consiglio il 24 settembre 1998 in vista dell'adozione della decisione n. .../98/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del ..., sull'introduzione coordinata di un sistema di comunicazioni mobili e senza fili (UMTS) della terza generazione nella Comunità

eurovoc_concepts:
communications systems
freedom to provide services
radio telecommunications
satellite communications
trade licence
transmission network

text: C 333/56 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 10. 98 POSIZIONE COMUNE (CE) n. 52/98 definita dal consiglio il 24 settembre 1998 in vista dell’adozione della decisione n. /98/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del. , sull’introduzione coordinata di un sistema di comunicazioni mobili e senza fili (UMTS) della terza generazione nella Comunità (98/C 333/05) IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, europeo ha adottato una risoluzione in cui esprime il suo ampio sostegno alla comunicazione della Commissione del 15 ottobre 1997; visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare gli articoli 57, 66 e 100 A, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Comitato economico e sociale (2), visto il parere del Comitato delle regioni (3), deliberando secondo colo 189 B del trattato (4), la procedura di cui all’arti- (1) considerando che il 29 maggio 1997 la Commis- sione ha presentato al Parlamento europeo, al Con- siglio, al Comitato economico e sociale e al Comi- tato delle regioni una comunicazione sull’ulteriore sviluppo delle comunicazioni mobili e senza fili; (2) considerando che il 15 ottobre 1997 la Commis- sione ha presentato una comunicazione sulla strate- gia e gli orientamenti per l’ulteriore sviluppo delle comunicazioni mobili e senza fili (UMTS); (3) considerando che il 1o dicembre 1997 il Consiglio ha invitato la Commissione a presentare all’inizio del 1998, una proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che permetta di stabilire orientamenti sul merito della questione e faciliti, nel quadro giuridico comunitario vigente, la rapida concessione di licenze per il servizio UMTS e, se necessario e in base all’attuale ripartizione delle competenze, riguardo all’attribuzione coordinata delle frequenze nella Comunità e al roaming paneu- ropeo; che il 29 gennaio 1998 il Parlamento (1) GU C 131 del 29. 4. 1998, pag. 9. (2) Parere espresso il 29 aprile 1998 (GU C 214 del 10. 7. 1998, pag. 92). (3) GU C. (4) Parere del Parlamento europeo dell’8 giugno 1998 (GU C 210 del 6. 7. 1998), posizione comune del Consiglio del 24 settembre 1998 e decisione del Parlamento europeo del. (non ancora pubblicata nella Gazzetta ufficiale). (4) considerando che è necessario sviluppare una nuova generazione di sistemi innovativi che permettano di fornire servizi multimediali a banda larga senza fili, inclusi quelli Internet e gli altri basati sul protocollo Internet (I/P), di fornire servizi flessibili e persona- lizzati e di supportare volumi di dati elevati, grazie al ricorso combinato alle componenti terrestri fisse e mobili e a quelle via satellite; che la presente decisione si applica alle componenti satellitari, fatta salva la decisione n. 710/97/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 24 marzo 1997, su un approccio coordinato di autorizzazione nel settore dei servizi di comunicazioni personali via satellite nella Comunità (5); che è necessario garantire un’apertura rapida del mercato al fine di ottenere, grazie a un livello sufficiente di concorrenza, una copertura ininterrotta e globale, un abbattimento dei costi e un’offerta di servizi innovativi; (5) considerando che la conferenza amministrativa mondiale delle radiocomunicazioni (WARC 92) dell’Unione internazionale delle telecomunicazioni (UIT) ha definito nel 1992 lo spettro di frequenze riservato allo sviluppo delle parti satellitari e terre- stri del futuro sistema pubblico di telecomunica- zioni mobili terrestri (FPLMTS, in prosieguo indi- cato con la sigla IMT-2000); che, in base alla risoluzione 212 dell’UIT e alla conferenza mondiale delle radiocomunicazioni di 1995 (WRC 95), la realizzazione della parte terrestre dovrebbe comin- ciare intorno al 2000; (6) considerando che nella Comunità la concezione di un sistema di comunicazioni mobili universali (UMTS) deve essere compatibile con il concetto di sistema mobile della terza generazione (IMT-2000, Telecomunicazioni mobili internazionali-2000) ela- borato a livello mondiale dall’UIT secondo la sua risoluzione 212; (7) considerando che le comunicazioni mobili e senza fili rivestono nella Comunità un’importanza strate- gica, non solamente per lo sviluppo del settore delle telecomunicazioni e per la società dell’informazione (5) GU L 105 del 23. 4. 1997, pag. 4. 30. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 333/57 ma anche per l’economia e l’occupazione nella Comunità in generale; che il 3 dicembre 1997 la Commissione ha adottato un Libro verde sulla convergenza nei settori delle telecomunicazioni, dei media e delle tecnologie dell’informazione sul suo impatto a livello normativo; che la Commissione intende tener conto, alla luce dei risultati delle consultazioni legate al Libro verde, dell’impatto della convergenza sull’UMTS e in particolare riesa- minare entro il 1999 la normativa comunitaria nel settore delle telecomunicazioni; (8) considerando che per creare un clima favorevole agli investimenti e allo sviluppo dell’UMTS e per garantire lo sviluppo di servizi comunitari, paneuro- pei e mondiali con la più ampia copertura territo- riale possibile, è necessaria un’azione tempestiva e specifica a livello comunitario; che gli Stati membri dovrebbero consentire l’introduzione rapida e coor- dinata nella Comunità di servizi e reti UMTS com- patibili, secondo i principi del mercato unico e le norme europee approvate o sviluppate dall’Istituto europeo per le norme di telecomunicazione (ETSI) per l’UMTS, ove disponibili, compresa in partico- lare una norma per un’interfaccia aerea comune, aperta e competitiva a livello internazionale; che disposizioni legislative regolamentari e amministra- tive nazionali divergenti ostacolerebbero o impedi- rebbero la fornitura di servizi UMTS a livello comunitario e mondiale e la libera circolazione delle relative apparecchiature; (9) considerando che questo settore è soggetto alla normativa comunitaria, incluse le norme sulla con- correnza, e in particolare alla direttiva 96/2/CE della Commissione, del 16 gennaio 1996, che modi- fica la direttiva 90/388/CEE in relazione alle comu- nicazioni mobili e personali (1), alla direttiva 96/ 19/CE della Commissione, del 13 marzo 1996, che modifica la direttiva 90/388/CEE al fine della com- pleta apertura alla concorrenza dei mercati delle telecomunicazioni (2), alla direttiva 97/13/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 aprile 1997, relativa ad una disciplina comune in materia di autorizzazioni generali e di licenze individuali nel settore dei servizi di telecomunicazioni (3), alla diret- tiva 97/33/CE del Parlamento europeo e del Consi- glio, del 30 giugno 1997, sull’interconnessione nel settore delle telecomunicazioni e finalizzata a garan- tire il servizio universale e l’interoperabilità attra- verso l’applicazione dei principi di fornitura di una rete aperta «ONP» (4) e alla direttiva 97/66/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 15 dicem- bre 1997, sul trattamento dei dati personali e sulla tutela della vita privata nel settore delle telecomuni- cazioni (5); che l’elenco delle condizioni che può (1) GU L 20 del 26. 1. 1996, pag. 59. (2) GU L 74 del 22. 3. 1996, pag. 13. (3) GU L 117 del 7. 5. 1997, pag. 15. (4) GU L 199 del 26. 7. 1997, pag. 32. (5) GU L 24 del 30. 1. 1998, pag. 1. essere allegato alle autorizzazioni per UMTS con- formemente alla direttiva 97/13/CE lascia impregiu- dicate le misure adottate dagli Stati membri per motivi di pubblico interesse riconosciuti dal trat- tato, in particolare negli articoli 36 e 56, segnata- mente in relazione alla pubblica sicurezza, ivi com- prese le indagini sulle attività criminali; (10) considerando che per ottenere un mercato dinamico e offrire un servizio ampiamente concorrenziale, gli organismi che forniscono reti UMTS, o servizi su tali reti, dovrebbero poter accedere al mercato senza inutili restrizioni o tariffe eccessive; (11) considerando che, secondo la normativa comunita- ria, in particolare la direttiva 97/13/CE del Parla- mento europeo e del Consiglio e la direttiva 96/ 2/CE della Commissione: in primo luogo, le licenze individuali dovrebbero essere limitate alla creazione e/o al funzionamento delle reti UMTS, in secondo luogo il numero di licenze UMTS può essere limi- tato esclusivamente per provata insufficiente capaci- tà dello spettro di frequenza e in terzo luogo le licenze dovrebbero essere rilasciate sulla base di criteri obiettivi, non discriminatori, dettagliati e proporzionali, a prescindere dal fatto che i richie- denti siano o no già operatori di altri sistemi; (12) considerando che le licenze dovrebbero consentire, e gli Stati membri incoraggiare, il roaming transna- zionale per garantire servizi comunitari e paneuro- pei; che dovrebbe esserci cooperazione con la Con- ferenza europea delle amministrazioni delle poste e delle telecomunicazioni (CEPT) attraverso il Comi- tato europeo per le questioni regolamentari in materia di telecomunicazioni (ECTRA) per l’UMTS: che, in particolare, possono essere conferiti man- dati, ove necessario, per istituire per i servizi una procedura «a sportello unico»; (13) considerando che l’ampiezza di spettro disponibile influenzerà direttamente la concorrenza nel mer- cato; che è dunque opportuno allocare lo spettro tenendo conto della domanda prevista; che è neces- sario attribuire una quantità sufficiente di spettro e liberarlo con un anticipo tale da permettere un’of- ferta di servizi mobili multimediali ampia e compe- titiva; (14) considerando che l’allocazione di spettro è più efficacemente ottenuta dal Comitato europeo delle radiocomunicazioni (CER) nel quadro della CEPT; che è importante che siano, se necessario, adottate in tempo debito le misure normative appropriate per l’attuazione nella Comunità delle decisioni del CER; che gli Stati membri dovrebbero essere inco- raggiati a fornire alla Commissione con regolarità C 333/58 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 10. 98 le informazioni sull’attuazione delle misure del CER; che può essere necessario adottare misure comunitarie complementari per garantire l’attua- zione nei tempi voluti delle decisioni della CEPT negli Stati membri; (15) considerando che sarà necessario agevolare lo svi- luppo di un mercato con una vasta gamma di servizi multimediali mobili concorrenziali; che il 30 giugno 1997 il CER ha adottato la decisione ERC/DEC/(97)07 sulle bande di frequenza per l’in- troduzione dell’UMTS e che la decisione è entrata in vigore il 1o ottobre 1997; (16) considerando che la suddetta decisione del CER riserva alle applicazioni UMTS terrestri le bande di frequenza 1900-1980 Mhz, 2010-2025 Mhz e 2110-2170 Mhz e prevede per le applicazioni UMTS via satellite le bande di frequenza 1980- 2010 Mhz e 2170-2200 Mhz; che ancor prima di commercializzare i servizi UMTS è opportuno attri- buire all’interno delle bande indicate dal WARC 92 una quantità di spettro sufficiente, in funzione dei crescenti bisogni di tale spettro; che tra alcuni anni può essere necessaria un’ulteriore allocazione di spettro di frequenza; (17) considerando che, al fine di determinare lo spettro di frequenza supplementare necessario per soddi- sfare la domanda del mercato entro il 2005-2010, a livello di UIT è stata messa all’ordine del giorno della prossima WRC la revisione dello spettro, i problemi normativi dell’UMTS, le possibilità di agevolare l’uso di terminali multimodali e il roa- ming mondiale dell’IMT-2000; che, di conseguenza, è necessario elaborare posizioni europee comuni e promuoverle a livello mondiale, con la partecipa- zione di tutte le parti interessate; (18) considerando che la disponibilità di spettro a prezzi adeguati, la copertura territoriale e la qualità sono essenziali per il successo dell’UMTS; che i sistemi di tariffazione dello spettro non dovrebbero incidere negativamente sulla struttura concorrenziale del mercato e dovrebbero rispettare l’interesse pubblico garantendo l’uso efficiente delle risorse dello spet- tro; (19) considerando che possono essere necessarie forme di cooperazione particolare tra operatori per garan- tire la copertura delle regioni a scarsa densità abitativa; che la presente decisione non impedisce agli Stati membri di imporre forme adeguate di roaming nazionale tra gli operatori che beneficiano di un’autorizzazione nel proprio territorio nella misura necessaria ad assicurare una concorrenza equilibrata e non discriminatoria; (20) considerando che la Commissione ha presentato una proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio per le apparecchiature terminali di telecomunicazioni collegate, incluso il reciproco riconoscimento della loro conformità, per sostituire la direttiva 98/13/CEE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 12 febbraio 1998, relativa alle apparecchiature terminali di telecomunicazione e alle apparecchiature di stazioni terrestri di comuni- cazione via satellite, incluso il reciproco riconosci- mento della loro conformità (1); che le appropriate norme armonizzate sviluppate dall’ETSI e ricono- sciute dalla direttiva 98/13/CEE garantiranno la libera circolazione delle apparecchiature terminali, comprese quelle per l’UMTS; (21) considerando che il sistema di comunicazione mobile digitale cellulare della seconda generazione è stato originariamente definito dalla direttiva 87/ 372/CEE del Consiglio, del 25 giugno 1987, sulle bande di frequenza da assegnare per l’introduzione coordinata del servizio digitale cellulare paneuropeo di telefonia mobile terrestre nella Comunità (2), con l’assegnazione delle bande di frequenza 900 Mhz; che il DCS-1800 va considerato facente parte della famiglia del GSM e della seconda generazione; che la Comunità dovrebbe sfruttare il successo della tecnologia mobile digitale dell’attuale generazione (in particolare del GSM) in Europa e nel resto del mondo e tener conto delle possibilità d’interopera- bilità tra UMTS e sistemi della seconda genera- zione; che, secondo la normativa comunitaria, non dovrebbe esserci discriminazione tra gli operatori GSM e i nuovi entranti sui mercati UMTS; che l’UMTS si dovrebbe sviluppare in un ambiente integrato e ininterrotto, con roaming totale con le reti GSM e tra elementi terrestri e satellitari delle reti UMTS, che renderà probabilmente necessari i terminali ibridi quali i terminali bimodali e bibanda GSM/UMTS e i terminali terrestri/satellitari; (22) considerando che è importante che le reti UMTS offrano comunicazioni sicure e affidabili e garanti- scano un elevato livello di sicurezza, compresa la protezione contro l’uso fraudolento, almeno equiva- lente a quello delle comunicazioni mobili della seconda generazione; (23) considerando che l’UMTS guarda al mercato mon- diale; che per aumentare le possibilità di adozione dell’UMTS sui mercati extraeuropei può essere pro- posta e adottata come parte del «concetto di fami- glia IMT-2000» una norma europea comune UMTS; che è dunque necessario rispettare a livello (1) GU L 74 del 12. 3. 1998, pag. 1. (2) GU L 196 del 17. 7. 1987, pag. 85. 30. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 333/59 comunitario le date limite fissate dall’UIT e tener conto dei requisiti tecnici finali dell’UIT; (24) considerando che, anche se l’attuazione volontaria delle norme resta la regola generale, interfacce e situazioni particolari possono tuttavia richiedere il ricorso a norme obbligatorie che garantiscano l’in- teroperabilità e agevolino il roaming delle reti e dei servizi mobili; che gli organismi di normazione, quali l’ETSI, adottano norme armonizzate che age- volano l’azione normativa; (25) considerando che nel 1995 la Commissione ha affidato all’ETSI un mandato di normazione gene- rale per il settore UMTS, in base alla direttiva 83/189/CEE del Consiglio, del 28 marzo 1983, che prevede una procedura d’informazione nel settore delle norme e delle regolamentazioni tecniche (1) e alla decisione 87/95/CEE del Consiglio, del 22 di- cembre 1986, relativa alla normalizzazione nel set- tore delle tecnologie dell’informazione e delle tele- comunicazioni (2) e può conferire ulteriori mandati in avvenire; sione sia coadiuvata dal comitato delle licenze isti- tuito dalla direttiva 97/13/CE; che, nell’applicazione della presente decisione, la Commissione, assistita dal comitato, dovrebbe cooperare strettamente con i pertinenti organismi esterni, HANNO ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Finalità L’obiettivo della presente decisione è di agevolare l’intro- duzione rapida e coordinata nella Comunità di reti e servizi UMTS compatibili, secondo i principi del mercato interno e in base alla domanda commerciale. Articolo 2 Definizione (26) considerando che è opportuno tener conto degli effetti sociali della transizione alla società dell’infor- mazione senza fili; che lo sviluppo dell’UMTS e delle norme pertinenti dovrebbe essere coordinato con le iniziative nei settori collegati, ad esempio lo sviluppo della società dell’informazione a livello comunitario, il sostegno alla formazione nelle tec- nologie legate all’UMTS, l’accesso degli anziani e dei disabili e la ricerca sui potenziali danni alla salute delle comunicazioni mobili; Ai fini della presente decisione, per UMTS (Universal Mobile Telecommunications System, Sistema di telecomu- nicazioni mobili universali) si intende un sistema di comunicazioni mobili e senza fili della terza generazione in grado, in particolare, di fornire servizi multimediali innovativi con caratteristiche superiori a quelle dei sistemi della seconda generazione, quali il GSM, e di combinare l’uso delle componenti terrestri e satellitari. Tale sistema deve essere in grado di soddisfare almeno le caratteristi- che di cui all’allegato I. (ad esempio, quelli (27) considerando che le imprese comunitarie dovreb- bero profittare appieno degli accordi commerciali internazionali sottoscritti nell’ambito dell’OMC), compresi gli accordi tarif- fari quali l’accordo sulla tecnologia dell’informa- zione, e della convenzione di Istanbul per l’aboli- zione dei diritti doganali sugli effetti personali e le apparecchiature professionali, e disporre di un accesso reale ai mercati, secondo specifiche modali- tà e condizioni, incluso il trattamento nazionale, vincolanti per i paesi membri dell’OMC; che la Commissione può adottare tutte le misure necessa- rie per l’attuazione degli accordi internazionali; che questi possono essere integrati da accordi specifici bilaterali o multilaterali e da negoziati che la Com- missione può avviare sulla base di mandati del Consiglio. (28) considerando che, ai fini dell’applicazione della presente decisione, è opportuno che la Commis- (1) GU L 109 del 26. 4. 1983, pag. 8. Direttiva modificata da ultimo dalla decisione 96/139/CE della Commissione (GU L 32 del 10. 2. 1996, pag. 31). (2) GU L 36 del 7. 2. 1987, pag. 31. Articolo 3 Approccio coordinato di autorizzazione 1. Gli Stati membri adottano le misure necessarie per consentire, a norma dell’articolo 1 della direttiva 97/ 13/CE, l’introduzione coordinata e progressiva dei servizi UMTS sul proprio territorio entro il 1o gennaio 2002 al più tardi e in particolare, mettono a punto un sistema di autorizzazione per l’UMTS entro il 1o gennaio 2000. 2. Agli Stati membri che ne fanno richiesta è concesso un termine supplementare di dodici mesi al massimo rispetto alle date di cui al paragrafo 1 per la messa a punto di un sistema di autorizzazione e per l’introduzione dei servizi UMTS, nella misura in cui lo giustificano difficoltà tecniche eccezionali riscontrate nel procedere agli adeguamenti necessari al proprio piano delle fre- quenze. La domanda deve essere presentata anteriormente al 1o gennaio 2000. La Commissione valuta le domande ricevute e adotta una decisione motivata entro un termine di tre mesi. Le informazioni fornite sono messe a disposi- zione di qualsiasi parte interessata che ne faccia richiesta, tenendo conto dei legittimi interessi alla tutela del segreto commerciale e dei segreti in materia di sicurezza. C 333/60 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 10. 98 3. Nel mettere a punto e applicare i loro sistemi di autorizzazione, gli Stati membri garantiscono, in base alla normativa comunitaria, che la fornitura dei servizi UMTS sia organizzata: — nelle bande di frequenza armonizzate dalla CEPT, secondo la procedura di cui all’articolo 5, Fatto salvo il paragrafo 3 e se ritengono che i lavori 4. svolti in base ai mandati conferiti al CEPT/CER e al CEPT/ECTRA non rispettino in modo soddisfacente il calendario previsto, la Commissione o ogni Stato mem- bro possono riferirne al comitato delle licenze, che deli- bera secondo la procedura di cui all’articolo 17 della direttiva 97/13/CE. — in base alle norme europee per l’UMTS approvate o sviluppate dall’ETSI, se disponibili, inclusa in partico- lare un’interfaccia radio comune, aperta e competitiva a livello internazionale. Gli Stati membri provvedono affinché le licenze consentano il roaming transnazio- nale nella Comunità. 4. Dato che per un efficace uso delle frequenze radio può risultare necessario limitare il numero di sistemi UMTS autorizzati negli Stati membri, qualora, secondo la procedura di cui all’articolo 17 della direttiva 97/13/CE e d’intesa con la CEPT, sia accertata l’incompatibilità dei potenziali tipi di sistemi, gli Stati membri coordinano il proprio approccio al fine di autorizzare tipi compatibili di sistemi UMTS a livello comunitario. Articolo 6 Cooperazione con l’ETSI La Commissione adotta le misure necessarie, se oppor- tuno in cooperazione con l’ETSI, per promuovere norme comuni e aperte per la fornitura di servizi UMTS compa- tibili in Europa, secondo le esigenze del mercato e tenendo conto della necessità di presentare all’UIT una norma comune come opzione per la raccomandazione mondiale UIT IMT-2000. Articolo 7 Comitato Articolo 4 Diritti e obblighi di roaming Nell’attuazione della presente decisione la Commissione è assistita dal comitato delle licenze istituito dall’articolo 14 della direttiva 97/13/CE. 1. Gli Stati membri incoraggiano gli organismi che forniscono reti UMTS a negoziare tra loro accordi tran- sfrontalieri di roaming, per garantire una copertura inin- terrotta dei servizi sull’intera area comunitaria. Gli Stati membri possono, se necessario, adottare 2. misure volte a garantire la copertura delle aree a bassa densità di popolazione, nel rispetto della normativa comunitaria. Articolo 5 Cooperazione con la CEPT Articolo 8 Scambio di informazioni 1. La Commissione informa regolarmente il comitato dei risultati delle consultazioni con i rappresentanti degli organismi che forniscono servizi o reti di telecomunica- zione, con gli utenti, i consumatori, i produttori e i sindacati. Tenendo conto della politica comunitaria nel settore 2. delle telecomunicazioni, il comitato incoraggia lo scambio di informazioni tra gli Stati membri e la Commissione sulla situazione e gli sviluppi della regolamentazione relativa all’autorizzazione dei servizi UMTS. 1. La Commissione, secondo la procedura di cui all’ar- ticolo 16 della direttiva 97/13/CE, conferisce al CEPT/ CER e al CEPT/ECTRA mandati, in particolare al fine di armonizzare l’utilizzazione delle frequenze. I mandati definiscono i compiti da svolgere e stabiliscono un calen- dario. Il calendario dei primi mandati figura nell’alle- 2. gato II. Al termine dei mandati, e secondo la procedura di 3. cui all’articolo 17 della direttiva 97/13/CE, si decide se applicare in ambito comunitario i risultati del lavoro svolto in base ai mandati. Articolo 9 Aspetti internazionali 1. La Commissione adotta tutte le misure necessarie per agevolare l’introduzione dei servizi UMTS e la libera circolazione delle apparecchiature UMTS nei paesi terzi. 2. A tale fine la Commissione si adopera per l’applica- zione degli accordi internazionali concernenti l’UMTS e in particolare, ove necessario, può presentare al Consiglio proposte per opportuni mandati per negoziare accordi bilaterali o multilaterali con paesi terzi e organizzazioni internazionali. Il Consiglio decide a maggioranza qualifi- cata. 30. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 333/61 Le misure adottate a norma del presente articolo 3. lasciano impregiudicati gli obblighi assunti dalla Comuni- tà e dagli Stati membri in base agli accordi internazionali pertinenti. Articolo 13 Attuazione Articolo 10 Notificazione Gli Stati membri forniscono alla Commissione le infor- mazioni ad essa necessarie per verificare l’attuazione della presente decisione. Articolo 11 Riservatezza Gli Stati membri adottano le disposizioni legislative e amministrative necessarie per applicare le misure indicate nella presente decisione o adottate in base ad essa. Articolo 14 Durata La presente decisione entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee e rimane in vigore per quattro anni a partire da tale data. Alle informazioni di cui alla presente decisione si appli- cano le disposizioni dell’articolo 20 della direttiva 97/ 13/CE. Articolo 15 Destinatari Gli Stati membri sono destinatari della presente deci- sione. Articolo 12 Relazione Fatto a. il. La Commissione esamina gli sviluppi nel settore UMTS e entro due anni riferisce al Parlamento europeo e al Consiglio sull’efficacia dell’azione adottata in base alla presente decisione. Per il Parlamento europeo Per il Consiglio Il Presidente Il Presidente C 333/62 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 10. 98 ALLEGATO I CARATTERISTICHE CHE L’UMTS DEVE ESSERE IN GRADO DI SODDISFARE Capacità del sistema necessarie per soddisfare le caratteristiche del servizio 1. Capacità multimediali; applicazioni a mobilità completa e a mobilità bassa in diversi ambienti geografici, superiori alle capacità dei sistemi di seconda generazione come il GSM. 2. Accesso efficiente a Internet, Intranet e ai servizi basati su protocolli Internet (I/P). 3. Trasmissioni vocali di elevata qualità, paragonabili a quella delle reti fisse. 4. Portabilità del servizio in ambienti UMTS differenti, ove opportuno (per esempio settore pubblico/ privato/imprese; fisso/mobile). 5. Funzionamento in un ambiente integrato e ininterrotto, incluso il roaming totale con GSM e tra componenti terrestri e satellitari delle reti UMTS. Reti con accesso radio — Nuova interfaccia radio-terrestre per l’accesso a tutti i servizi, inclusi i servizi basati su dati a pacchetto, idonea al traffico asimmetrico e a consentire una larghezza di banda/volume dati su richiesta nell’ambito di bande di frequenza armonizzate. — Buona efficienza complessiva dello spettro, compreso l’uso di frequenze accoppiate o disaccoppiate. Reti di base — Gestione della chiamata, controllo del servizio e gestione della mobilità e della localizzazione, incluso il roaming totale basato sull’evoluzione dei sistemi di rete di base esistenti, ad esempio su una rete di base GSM evoluta, tenendo conto della convergenza tra reti mobili e fisse. ALLEGATO II Calendario Dal febbraio 1999, mandati alla CEPT per un’ulteriore attribuzione di spettro, inclusa la disponibilità di bande di frequenza addizionali al di fuori delle bande FPLMTS fissate nella WARC92 per l’UMTS. Dal febbraio 1999, mandati alla CEPT per la definizione, ove necessario, della procedura di sportello unico per i servizi. 30. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 333/63 MOTIVAZIONE DEL CONSIGLIO I. INTRODUZIONE 1. L’11 febbraio 1998 la Commissione ha presentato una proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio sull’introduzione coordinata di sistemi di comunica- zioni mobili e senza filo (UMTS) nella Comunità. 2. Il Parlamento europeo ha reso il suo parere in prima lettura il 18 giugno 1998 mentre il Comitato economico e sociale ha reso il suo il 29 aprile 1998. Inoltre il Comitato delle regioni si è pronunciato su tale proposta (il 16 settembre 1998). 3. Il 24 settembre 1998 il Consiglio ha definito la sua posizione comune conformemente all’articolo 189 B del trattato. II. OBIETTIVO L’obiettivo della presente proposta è di agevolare, nel quadro giuridico comunitario esistente, la rapida introduzione coordinata di reti e servizi di comunicazioni mobili e senza filo della terza generazione. Si tratta segnatamente di servizi multimediali a banda larga senza filo, offerti in particolare su Internet, di servizi flessibili e personalizzati che supportano volumi di dati importanti grazie al ricorso combinato alle componenti terrestri fisse e mobili e a quelle via satellite. III. ANALISI DELLA POSIZIONE COMUNE A. Osservazioni generali La posizione comune concorda in generale con la proposta della Commissione e la posizione adottata dal Parlamento europeo. Allorché è stato indotto ad apportare modifiche alla proposta della Commissione, come pure nel suo atteggiamento rispetto agli emendamenti del Parlamento europeo, il Consiglio è stato soprattutto animato dalle seguenti preoccupazioni: — precisare la portata di talune disposizioni; — introdurre maggiore flessibilità nel testo per tener conto, da un lato, della diversità delle situazioni e, dall’altro, della complessità del lavoro delle autorità nazionali incaricate del rilascio delle autorizzazioni; — rendere più coerente il disposto della nuova decisione con la normativa comunitaria già in vigore nel settore delle telecomunicazioni; — chiarire e semplificare il testo della decisione. B. Osservazioni specifiche 1. Principali modifiche apportate alla proposta della Commissione a) I n t r o d u z i o n e c o o r d i n a t a d a p a r t e d e g l i S t a t i m e m b r i (arti- colo 3) Nel testo dell’articolo 3 è stata introdotta una certa flessibilità per consentire agli Stati membri di liberare convenientemente le bande di frequenza da riservare alle future comunicazioni mobili e senza filo. In tal modo, in caso di difficoltà tecniche eccezionali per l’adeguamento del loro piano nazionale di frequenze, agli Stati membri potrà essere concesso un termine di attuazione supplementare di dodici mesi al massimo rispetto alle date limite del 1o gennaio 2000 e 1o gennaio 2002 per la messa a punto di un sistema di autorizzazione e per l’introduzione dei servizi UMTS (paragrafo 2). Va peraltro rilevato che il paragrafo 1 di tale articolo è stato leggermente modificato al fine di riflettere meglio gli obblighi derivanti dalla direttiva in C 333/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 10. 98 materia di autorizzazioni generali e di licenze individuali nel settore delle telecomunicazioni (1) (utilizzo dell’espressione «introduzione coordinata e pro- gressiva dei servizi UMTS»). b) C a r a t t e r i s t i c h e d e l l ’ U M T S (articolo 2 e allegato I) Analogamente al Parlamento, il Consiglio ha accolto il principio di un elenco di caratteristiche minime che deve offrire l’UMTS. Esso ha tuttavia riformulato tale elenco, che figura nell’allegato I, alla luce dei più recenti lavori dell’ETSI ed ha tenuto a sottolineare inoltre in un considerando (n. 22) l’importanza che le reti UMTS offrano comunicazioni sicure e affidabili e garantiscano un elevato livello di sicurezza. Il Consiglio non ha peraltro ritenuto necessario elaborare una definizione dei terminali, settore che a suo avviso dovrebbe essere disciplinato dalle forze del mercato. Esso ha tuttavia indicato in un considerando (n. 21) l’evoluzione che ritiene più appropriata al riguardo. c) D i r i t t i e o b b l i g h i d i r o a m i n g (articolo 4) Il Consiglio ha ritenuto che l’obiettivo di una copertura ininterrotta dei servizi sull’intera area comunitaria debba di norma essere conseguito sotto il solo impulso delle forze del mercato ed ha pertanto considerato sufficiente che gli Stati membri incoraggino gli organismi che forniscono reti UMTS a negoziare appropriati accordi di roaming. d) C o o p e r a z i o n e c o n l a C E P T (articolo 5) La formulazione accolta dal Consiglio ricalca la soluzione adottata sullo stesso tema nella decisione n. 710/97/CE del Parlamento europeo e del Consiglio concernente le comunicazioni personali via satellite (2), che introduce maggiore flessibilità nell’elaborazione dei mandati da conferire alla CEPT. 2. Posizione del Consiglio nei confronti del Parlamento europeo a) E m e n d a m e n t i r i p r e s i n e l l a p o s i z i o n e c o m u n e i n t e g r a l m e n t e o i n p a r t e Il Consiglio ha ripreso gli emendamenti nn. 1, 5, 8, 9 e 11, talvolta con leggere modifiche di carattere puramente redazionale (3). Il Consiglio ha altresì ripreso la prima parte dell’emendamento n. 3 relativo al considerando n. 16. Poiché il Consiglio ha preferito sopprimere in tale conside- rando il riferimento a talune bande di frequenza, la seconda parte dell’emenda- mento è divenuta per contro priva di oggetto e non ha quindi potuto essere ripresa. Per quanto riguarda l’emendamento n. 6, l’auspicio del Parlamento europeo che fosse precisato che i servizi UMTS devono essere autorizzati dagli Stati membri in conformità della legislazione comunitaria è stato preso in considerazione nella nuova formulazione dell’articolo 3, paragrafo 3. L’emendamento n. 7 è stato ripreso, nel principio, nella nuova formulazione del paragrafo 4 dell’articolo 3 che è stata allineata sul testo dell’articolo 10 della direttiva relativa alle autorizzazioni generali e alle licenze individuali. b) E m e n d a m e n t i r e s p i n t i Non riprendendo gli emendamenti n. 4 e n. 10, il Consiglio ha aderito alla posizione della Commissione. (1) Direttiva 97/13/CE del Consiglio (GU L 117 del 7. 5. 1997, pag. 15). (2) GU L 105 del 23. 4. 1997, pag. 4. (3) Tali emendamenti riguardano rispettivamente il considerando n. 10, gli articoli 2 e 9 e l’allegato 1


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2135/98, 24. september 1998, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ja direktiivi 88/599/EMÜ, mis käsitleb määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamist

eurovoc_concepts:
Community certification
European driving licence
driving period
electronic device
information storage
rest period
road transport
transport safety

formats: html pdf print

text: 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31998R2135 9. 10. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2135/98, 24. september 1998, 159 L 274/1 millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ja direktiivi 88/599/EMÜ, mis käsitleb määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamist EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 75 lõike 1 punkte c ja d, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) toimides asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras (3) ning arvestades, et: (4) (5) (6) (autovedudel nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruses (EMÜ) nr 3821/85 sõidumeerikute kohta) (4) nähakse ette sätted autovedudel kasutatavate sõidumeerikute konstruktsiooni, paigaldamise, kasuta- mise ja katsetamise kohta; kasutatavate (1) (2) liiklusohutus paraneks juhi tegutsemise ja käitumise ning sõiduki sõidu üksikasjade, sealhulgas kiiruse ja läbitud teepikkuse automaatse salvestamise ning nii ettevõtte kui ka pädevate asutuste läbiviidava regulaarse kontrolli tulemusel; ühenduse sotsiaalõigusaktid sisaldavad teatud nõudeid juhtimis- ja puhkeaja kohta päevas ning ka kogu juhti- mis- ja puhkeaja kohta kuni kahe nädala jooksul; nende nõuete järgimist on raske kontrollida olukorras, kui and- mete salvestamine toimub mitmele ühepäevasele salves- tuslehele, millest jooksva nädala ja eelmise nädala vii- mase päeva salvestuslehed tuleb hoida kabiinis; selleks et teha lõpp praeguse süsteemi kõige tavalisema- tele kuritarvitustele, on vaja võtta kasutusele uued täius- tatud seadmed, nagu sõidumeerik, mis on varustatud ja elektrilise seadmega asjaomase teabe talletamiseks, isiklik juhikaart, tagades seeläbi salvestatud andmete kättesaadavuse, arusaadavuse väljatrükis ja usaldusväär- suse ning et need on vaieldamatuteks andmeteks nii juhi töö kohta viimastel päevadel kui ka sõiduki töö kohta mitme kuu jooksul; kogemused on näidanud, et majanduslik surve ja konku- rents maanteetranspordi alal on viinud mõned auto- veoettevõtetes töötavad juhid põlastava suhtumiseni tea- tud eeskirjadesse, eriti eeskirjadesse, mis puudutavad nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruses (EMÜ) nr 3820/85 (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigus- aktide ühtlustamise kohta) (5) sätestatud sõidu- ja puh- keaega; (7) sõidumeeriku tõhusaks tööks on oluline süsteemi ja selle osade täielik kaitstus; (3) jämedad rikkumised ja pettus kujutavad endast ohtu liik- lusohutusele ja on konkurentsi tõttu vastuvõetamatud juhtidele, kes neid eeskirju täidavad; (8) tuleb sätestada, millistel tingimustel võib IB lisas sätesta- tud mälukaarte välja anda ja kasutada; (1) EÜT C 243, 31. 8. 1994, lk 8 ja EÜT C 370, 31. 12. 1985, lk 1. (2) EÜT C 110, 21. 4. 1995, lk 19. (3) Euroopa Parlamendi 13. juuli 1995. aasta arvamus (EÜT C 249, 25. 9. 1995, lk 128), nõukogu 11. detsembri 1997. aasta ühine seisu- koht (EÜT C 43, 9. 2. 1998, lk 6) ja Euroopa Parlamendi 31. märtsi 1998. aasta otsus (EÜT C 138, 4. 5. 1998, lk 26). (4) EÜT L 370, 31. 12. 1985, lk 8. Määrust on viimati muudetud komis- joni määrusega (EÜ) nr 1056/97 (EÜT L 154, 12. 6. 1997, lk 21). (5) EÜT L 370, 31. 12. 1985, lk 1. (9) andmeid juhtide tegevuse kohta peavad saama kontrol- lida juhid ise, nende tööandjad ja liikmesriikide pädevad asutused; juhile ja tema ettevõttele peavad olema kätte- saadavad siiski ainult nende vastava tegevusega seotud asjaomased andmed; 160 (10) ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd 10) käesolevas määruses sätestatud sõidumeerik tuleb paigaldada sõidukitele, mis on esmakordselt kasutusele võetud pärast tehnospetsifikaatide avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas, osa tehnospetsifikaate on määratlenud komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 artiklis 18 osutatud komiteemenetlusele; uute sõidumeerikute tootmiseks vastavalt neile tehnospetsifikaatidele ja antud osa EÜ tüübikinnitusele on vajalik üleminekuperiood; 2. Artikleid 4, 5, 6, 7, 8 ja 11 muudetakse, lisades sõnad “või mälukaart” kohtadesse, kus viidatakse “salvestuslehele” või “salvestuslehtedele”. 3. Artikli 4 esimese lõigu ette lisatakse järgmine lõik: (11) on soovitav, et IB lisale vastava sõidumeeriku funkt- sioone oleks võimalik väheste kulutustega laiendada sõi- dukipargi haldamisele; “Käesoleva peatüki tähenduses tähendab “sõidumeerik” “sõi- dumeerikut või selle osi”. ”. 4. Artikli 5 esimene lõik asendatakse järgmisega: (12) (13) vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele on tarvis ühenduse meedet määruse (EMÜ) nr 3821/85 muutmiseks, et tagada IB lisale vastava sõidumeeriku kokkusobivus juhi- kaartidega ning I ja IB lisale vastavatest sõidumeerikutest pärinevate andmete järjepidevus; tehnika areng nõuab käesoleva määruse lisades sätesta- tud tehniliste nõuete kiiret vastuvõtmist; selleks vajalike meetmete rakendamise tõhustamiseks tuleks edaspidi sätestada nende lisade tehniline kohandamine, mille peab heaks kiitma komisjon, kes tegutseb vastavalt nõukogu 13. juuli 1987. aasta otsusele 87/373/EMÜ, millega keh- testatakse kasutamise menetlus (1); rakendamisvolituste komisjoni “Liikmesriik annab osa EMÜ tüübikinnituse igale sõidumee- riku tüübile või igale salvestuslehe või mälukaardi mudelile, mis vastab käesoleva määruse I või IB lisas sätestatud tingi- mustele, eeldusel et see liikmesriik on suuteline kontrollima tootmismudelite vastavust kinnitatud tüübinäidisele. Süsteemi turvalisus peab vastama IB lisas sätestatud tehni- listele nõuetele. Komisjon, tegutsedes artiklis 18 sätestatud korras, tagab, et nimetatud lisas sätestatakse, et sõidumeeri- kule ei tohi anda osa EÜ tüübikinnitust enne, kui kogu süsteem (sõidumeerik ise, juhikaart ja käigukasti elektrilised ühendused) on võltsimiskindel ega lase rikkuda juhtimi- saega puudutavaid andmeid. Selle tuvastamiseks vajalikud katsed peavad läbi viima tänapäevaste võltsimismeetoditega kursis olevad eksperdid. ”. (14) uue sõidumeeriku kasutuselevõtmine tähendab seda, et tuleb muuta direktiivi 88/599/EMÜ (2) (mis käsitleb määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamist) teatavaid sätteid, 5. Artiklis 12: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevaga muudetakse määrust (EMÜ) nr 3821/85 järgmiselt. 1. Artiklis 1 asendatakse “ja selle I ja II lisa” väljendiga “ja selle I või IB ja II lisa”. (1) EÜT L 197, 18. 7. 1987, lk 33. (2) EÜT L 325, 29. 11. 1988, lk 55. a) lisatakse lõikele 1 järgmine tekst: “Kinnitatud töökoja ja paigaldaja kaartide kehtivus ei ületa üht aastat. Kui kinnitatud töökojale või paigaldajale väljaantud kaart vajab pikendamist, on kahjustada saanud, ei funktsioneeri õigesti, on kadunud või varastatud, annab asutus viie tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise üksik- asjaliku taotluse saamist asenduskaardi. Kui vana kaardi asemele antakse välja uus kaart, peab uuel kaardil olema sama töökoja infonumber, kuid indeksit suurendatakse ühe võrra. Kaarti väljaandev asutus peab kadunud, varastatud või defektsete kaartide registrit. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et vältida kinnitatud paigaldajatele ja töökodadele jagatud kaartide võltsimist. ”; 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 b) lõige 2 asendatakse järgmisega: b) lisatakse järgmised lõiked: või töökoda paigaldaja Kinnitatud “2. paneb erimärgi oma kinnitatud plommidele ja lisaks sellele sisestab sõidumeerikusse vastavalt IB lisale elektroonili- sed turvaandmed eelkõige ehtsuskontrolli Iga liikmesriigi pädevad asutused peavad kasutatud märkide ja turvaandmete ning kinnitatud töökodade ja väljaan- tud kaartide registrit. ”; tarvis. c) lõige 3 asendatakse järgmisega: Liikmesriikide “3. edastavad pädevad komisjonile kinnitatud paigaldajate ja töökodade ning neile väljaantud kaartide nimekirjad ning edastavad komisjonile koopiad märkidest ja vajaliku teabe, mis on seotud kasutatud elektrooniliste turvaandmetega. ”; asutused d) lõikes 4 asendatakse viide I lisale viitega I ja IB lisale; e) lõikes 5 lisatakse pärast sõnu “lõige 4” sõnad “või IB lisa VIc jaos”. 6. Artikkel 13 asendatakse järgmisega: “Artikkel 13 Tööandja ja autojuhid tagavad ühelt poolt sõidumeeriku ja teiselt poolt juhikaardi korrektse toimimise ja õige kasuta- mise, kui juht peab juhtima sõidukit, millele on paigaldatud sõidumeerik vastavalt IB lisale. ”. 7. Artiklis 14: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Tööandja annab vastavalt I lisale paigaldatud sõi- dumeerikuga sõidukite juhtidele piisava arvu salvestus- lehti, pidades silmas lehtede isiklikku olemust, tööaja pikkust ning võimalikku kohustust asendada need lehed, mis on rikutud või mille on volitatud kontrolli- ametnik ära võtnud. Tööandja annab juhtidele ainult tüübikinnitusega salvestuslehed, mis sobivad kasutami- seks sõidukile paigaldatud sõidumeerikus. “3. IB lisas määratletud juhikaart antakse välja juhi taotlusel pädeva asutuse poolt liikmesriigis, kus on juhi alaline elukoht. Liikmesriik võib nõuda juhikaardi omamist igalt juhilt, kelle suhtes kehtivad määruse (EMÜ) nr 3820/85 nõu- ded ja kelle alaline elukoht on selle riigi territooriumil. a) Käesolevas määruses tähendab alaline elukoht kohta, kus isik tavaliselt elab, see on iga kalendriaasta jooksul vähemalt 185 päeva seoses isiklike ja tööalaste sidemetega või, juhul kui isikul tööalased sidemed puuduvad, seoses isiklike sidemetega, mil- lest ilmneb nimetatud isiku märkimisväärne seos tema elukohaga. Kuid sellise isiku alaliseks elukohaks, kelle tööalased sidemed on isiklikest sidemetest erinevas kohas ja kes seega elab vaheldumisi erinevates kohtades, mis asuvad kahes või enamas liikmesriigis, loetakse tema isiklike sidemetega seotud kohta, tingimusel et see isik pöördub sinna regulaarselt tagasi. Vii- mane tingimus ei pea olema täidetud, kui isik elab liikmesriigis selleks, et täita tähtajalist tööülesannet. b) c) Juhid esitavad tõendi oma alalise elukoha kohta mis tahes sobival viisil, näiteks isikutunnistuse või mis tahes muu kehtiva dokumendi näol. Juhikaarti väljaandvad liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda lisateavet või -tõendeid, kui neil on kahtlusi vastavalt punktile b alalise elukoha kohta tehtud avalduse kehtivuse suhtes või teatava erikont- rolli läbiviimiseks. d) Juhikaarti väljaandva liikmesriigi pädevad asutused tagavad võimaluse piires, et taotleja ei oleks juba kehtiva juhikaardi omanik. 4. a) Liikmesriigi pädev asutus isikustab juhikaardi vastavalt IB lisa sätetele. Halduseesmärkidel ei ületada viit aastat. tohi juhikaardi kehtivus Kui sõidukile on paigaldatud sõidumeerik vastavalt IB lisale, tagavad tööandja ja autojuht, et teenistusaja pik- kust arvestades saab kontrollimise korral teha korrekt- selt IB lisas osutatud taotluse kohase trükkimise. ”; Juhil võib olla ainult üks kehtiv juhikaart. Juhil on lubatud kasutada ainult oma isikustatud juhikaarti. Juht ei tohi kasutada juhikaarti, mis on defektne või mille kehtivusaeg on lõppenud. 162 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Kui vana juhikaardi asemele antakse välja uus juhikaart, peab uuel kaardil olema juhikaardi sama väljaandmisnumber, kuid indeksit suuren- datakse ühe võrra. Väljaandev asutus peab registrit väljaantud, varastatud, kadunud või defektsete juhikaartide kohta vähemalt nende kehtivuse jooksul. Kui juhikaart on kahjustada saanud, ei funktsio- neeri õigesti, on kadunud või varastatud, annab asutus viie tööpäeva jooksul pärast vastavasisu- lise üksikasjaliku taotluse asendus- kaardi. saamist Uuendamistaotluse saamisel kaardi kohta, mille kehtivusaeg hakkab lõppema, annab amet uue kaardi enne kehtivusaja lõppkuupäeva, tingimu- sel et taotlus on esitatud artikli 15 lõike 1 teises lõigus sätestatud aja piires. Juhikaarte antakse välja ainult neile taotluse esi- tajaile, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 3820/85 sätteid. suhtes kelle f) Liikmesriigid võtavad juhikaartide võltsimise vältimiseks kõik vajalikud meetmed. 5. Liikmesriigid tagavad, et andmeid, mis on vajali- kud, et kontrollida vastavust määrusele (EMÜ) nr 3820/ 85 ja nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivile 92/6/EMÜ (teatud kategooria mootorsõidukitele kiirus- piirikute paigaldamise ja nende kasutamise kohta ühen- duses), (*) mis on salvestatud ja talletatakse sõidumee- rikuga vastavalt käesoleva määruse IB lisale, saab teha kättesaadavaks vähemalt 365 päeva pärast nende sal- vestamiskuupäeva ning et neid saab teha kättesaadavaks tingimustel, mis tagavad andmete turvalisuse ja täpsuse. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed taga- maks, et sõidumeeriku edasimüümine või mahakand- mine ei pärsiks eelkõige käesoleva lõike rahuldavat kohaldamist. (*) EÜT L 57, 2. 3. 1992, lk 27. ”. Juhikaart on isiklik. Kaarti ei tohi selle ametliku kehtivusaja jooksul tühistada ega selle kehtivust peatada ühelgi põhjusel, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et kaart on võlt- situd, või kui juht kasutab kaarti, mis ei ole tema oma, või kui omanduses olev kaart on saadud valeandmete ja/või võltsitud dokumen- tide alusel. Kui selliseid kehtivuse peatamise või tühistamismeetmeid võtab muu liikmesriik kui juhikaardi väljaandnud liikmesriik, tagastab esi- mene kaardi selle väljaandnud liikmesriigi asu- tustele ja esitab tagastamise põhjused. 8. Artiklis 15: a) muudetakse lõiget 1 ja lõike 2 esimest lõiku, lisades sõnad “või mälukaart” kohtadesse, kus viidatakse “sal- vestuslehele” või “salvestuslehtedele”; b) lõikes 1: b) c) d) Liikmesriikide väljaantud juhikaarte tunnusta- takse vastastikku. — lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik: Kui liikmesriigi väljaantud kehtiva juhikaardi omanik on sisse seadnud oma alalise elukoha teises liikmesriigis, võib ta paluda oma kaardi vahetamist samaväärse juhikaardi vastu; vahe- tust teostava liikmesriigi kohustuseks on vaja- dusel kontrollida, kas esitatud kaart tegelikult veel kehtib. “Kui juht soovib uuendada oma juhikaarti, esitab ta hiljemalt 15 tööpäeva enne kaardi kehtivuse lõpp- kuupäeva pädevatele asutustele taotluse liikmesrii- gis, kus on tema alaline elukoht. ”; Vahetust teostavad liikmesriigid tagastavad vana kaardi väljaandnud liikmesriigi asutustele ja esi- tavad tagastamise põhjused. — lisatakse järgmine neljas lõik: e) Kui liikmesriik asendab või vahetab välja juhi- kaardi, registreeritakse asendamine või vahetus, samuti iga järgnev asendus või uuendus selles liikmesriigis. “Kui juhikaart on saanud kahjustada, ei funktsio- neeri õigesti, on kadunud või varastatud, esitab juht seitsme kalendripäeva jooksul pädevatele asutustele asenduskaardi saamise taotluse liikmesriigis, kus on tema alaline elukoht. ”; 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 c) pärast artiklit 5 lisatakse järgmine lõige: “5a. Juht sisestab sõidumeerikusse vastavalt IB lisale riikide sümbolid, kus ta alustab ja lõpetab oma ühe päeva tööaja. Liikmesriik võib siiski nõuda selliste sõi- dukite juhtidelt, mis on seotud veooperatsioonidega territooriumil, üksikasjalikumate geograafiliste tema täpsustuste lisamist riigisümbolile, liik- mesriik on teatanud neist komisjonile enne 1. aprilli 1998 ja neid ei ole rohkem kui 20. tingimusel et Eespool nimetatud andmete sisestamise käivitab juht ning see võib toimuda täielikult käsitsi või automaat- selt, kui sõidumeerik on ühendatud satelliitseiresüstee- miga. ”; d) lõike 6 esimese lõigu alguses asendatakse sõna “sõidu- meerik” sõnadega “I lisas määratletud sõidumeerik”; Volitatud kontrolliametnik võib kontrollida vastavust määrusele (EMÜ) nr 3820/85, analüüsides salvestus- lehti, seadmete näitusid või väljatrükitud andmeid, mis on salvestatud sõidumeerikusse või juhikaardile, või kui see ei ole võimalik, analüüsides mis tahes muud tõen- davat dokumenti, mis õigustab mittevastavust näiteks artikli 16 lõigete 2 ja 3 sätetele. ”; f) lisatakse järgmine lõige: Andmeid, mis on registreeritud salvestuslehel, “8. salvestatud sõidumeerikusse või juhikaardile või IB lisas määratletud sõidumeeriku väljatrükil, on keelatud võlt- sida, varjata või hävitada. Sama kehtib ka sõidumee- riku, salvestuslehe või juhikaardiga mis tahes manipu- leerimise kohta, mis võib kaasa tuua andmete ja/või trükitud teabe võltsimise, varjamise või hävitamise. Sõi- dukis ei tohi olla ühtegi seadet, mida saaks kasutada sellisel otstarbel. ”. e) lõige 7 asendatakse järgmisega: 9. Artiklis 16: Kui “7. juht juhib sõidukit, millele on paigaldatud sõidumeerik vastavalt I lisale, peab tal olema alati või- malik esitada kontrolliametniku nõudmisel: a) asendatakse lõige 2 järgmisega: — jooksva nädala salvestuslehed ja igal juhul eelmise nädala viimase sõidupäeva salvestusleht, — juhikaart, kui tal see on, ja — IB lisas määratletud sõidumeeriku väljatrükid lõike 3 teise taande punktides a, b, c ja d osutatud aegade kohta, kui ta juhtis sõidukit, millele oli pai- galdatud selline sõidumeerik, käesoleva lõike esime- ses taandes osutatud ajal. Kui juht juhib sõidukit, millele on paigaldatud sõidu- meerik vastavalt IB lisale, peab tal olema alati võimalik esitada kontrolliametniku nõudmisel: — talle kuuluv juhikaart, juhikaardi “2. Kui sõidumeerik ei ole töökorras või töötab puu- dulikult, märgib juht salvestushele või -lehtedele või juurde lisatavale ajutisele salvestuslehe või lehele, millele ta kirjutab andmed, mis võimaldavad tema isiku kindlakstegemist (juhikaardi number ja/või nimi juhiloa number), sealhulgas oma allkirja, kogu teabe erinevate aegade kohta, mida sõidumeerik enam korralikult ei salvesta või välja ei trüki. ja/või Kui juhikaart on kahjustada saanud, toimib puudulikult, on kadunud või varastatud, trükib juht oma reisi lõpus välja teabe sõidumeerikuga salvestatud aegade kohta ja märgib sellele dokumendile üksikasjad, mis võimalda- vad tema isiku kindlakstegemist (juhikaardi number ja/ juhiloa number), sealhulgas oma all- või nimi kirja. ”; ja/või b) lisatakse järgmine lõige: — salvestuslehed sama aja kohta, millele on osutatud eelmise lõigu esimeses taandes, mille kestel ta juhtis sõidukit, millele oli paigaldatud sõidumeerik vasta- valt I lisale. Kui juhikaart on kahjustada saanud, toimib puu- “3. dulikult, on kadunud või varastatud, tagastab juht selle pädevale asutusele liikmesriigis, kus on tema alaline elukoht. Juhikaardi varguse korral tuleb teha ametlik avaldus pädevatele asutustele liikmesriigis, kus vargus toimus. 164 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Juhikaardi kaotamise korral tuleb teha ametlik avaldus pädevatele asutustele juhikaardi väljaandnud riigis ja pädevatele asutustele alalise elukoha liikmesriigis, kui need on erinevad. — punkt a 6. 5: kogu süsteemi kaitse (turvalisus), Juht võib jätkata juhtimist ilma juhikaardita maksimaal- selt 15 kalendripäeva või pikema aja vältel, kui see on vajalik sõiduki tagasijõudmiseks töökoha territooriu- mile, tingimusel et tal on võimalik tõestada juhikaardi esitamise või kasutamise võimatust sellel ajal. Kui juhi alalise elukoha liikmesriigi asutused erinevad asutustest, kes kaardi välja andsid, ja kui viimastelt nõu- takse juhikaardi uuendamist, asendamist või väljavahe- tamist, teatavad nad asutustele, kes andsid välja vana kaardi, täpsed uuendamise, asendamise või väljavaheta- mise põhjused. ”. 10. Artikkel 17 asendatakse järgmisega: “Artikkel 17 Lisade tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud 1. muudatused võetakse vastu artiklis 18 ettenähtud korras. Tehnospetsifikaadid, mis on seotud IB isa järgmiste 2. jagudega, võetakse vastu niipea kui võimalik ja võimaluse korral enne 1. juulit 1998 sama korra kohaselt: a) II peatükk — punkt d 17: — punkt c 1: hoiatussignaalid kohta; sõidumeeriku sisemiste rikete — punkt c 5: hoiatuste vorming, — punkt f: lubatud hälbed; c) IV peatüki A jagu: — punkt 4: standardid, — punkt 5: turvalisus, sealhulgas andmekaitse, — punkt 6: temperatuurivahemik, sõidumeeriku rikete kuvamine ja väljatrükkimine, — punkt 8: — punkt d 18: elektrilised karakteristikud, juhikaardi rikete kuvamine ja väljatrükkimine, — punkt 9: — punkt d 21: juhikaardi loogiline struktuur, koondaruannete kuvamine ja väljatrükkimine; b) III peatükk — punkt a 6. 3: ohutusnormid sõiduki elektroonika kaitsmise kohta elektriliste häirete ja magnetväljade eest, — punkt 10: funktsioonid ja käsud, — punkt 11: elementaarfailid; ja IV peatükki B jagu; 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 d) V peatükk: printer ja standardsed väljatrükid. ”. 11. Artikkel 18 asendatakse järgmisega: “Artikkel 18 1. Kui viidatakse käesolevas artiklis sätestatud korrale, abistab komisjoni komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meet- 2. mete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtu- des küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteena- musega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepa- neku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arves- tatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. 3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamu- sega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arva- must, esitab komisjon viivitamata nõukogule ette- paneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. ületab 12 tonni, mis on esmakordselt registreeritud ala- tes 1. jaanuarist 1996, peavad juhul, kui signaalide edastamine neile paigaldatud sõidumeerikusse toimub ainult elektriliselt, vastama määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa nõuetele, kui kõnealune seade on asendatud. 2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nad on suutelised välja andma juhikaarte hiljemalt 21 kuu möödumisel lõike 1 punktis a osutatud akti avaldamisest. Juhul kui 12 kuu möödumisel lõikes 1 osutatud akti aval- 3. damisest ei ole antud EÜ tüübikinnitust määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa nõuetele vastava sõidumeeriku mis tahes osale, esitab komisjon nõukogule ettepaneku lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaja pikendamiseks. 4. Juhid, kes juhivad enne lõikes 2 sätestatud kuupäeva sõi- dukeid, millele on paigaldatud määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa nõuetele vastav sõidumeerik, mille tarvis pädevad asutused ei ole suutnud veel välja anda juhikaarti, trükivad oma ühe päeva tööaja lõppedes välja teabe sõidumeerikuga salvestatud erinevate aegade kohta ja märgivad väljatrükile oma isikuand- med (nimi ja juhiloa number) ning kirjutavad sellele alla. Artikkel 3 Direktiivi 88/599/EMÜ muudetakse järgmiselt. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jook- sul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. ”. 1. Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega: 12. Lisatakse IB lisa, mis on käesoleva määruse lisas. “2. Maanteedel läbiviidavatele kontrollimisele kuuluvad: Artikkel 2 1. a) 24 kuu möödumisel vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/ 85 (muudetud käesoleva määrusega) artikli 17 lõikele 2 vastuvõetava akti Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäevast tuleb esmakordselt kasutuselevõetavatele sõidukitele paigaldada sõidumeerik vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa nõuetele. b) Lõigu a sätete jõustumise kuupäevast inimeste veoks kasutatavad sõidukid, milles on juhikohale lisaks üle kaheksa istekoha ja mille täismass ületab 10 tonni, samuti kaubaveoks kasutatavad sõidukid, mille täismass selgete eiramise — ühe päeva juhtimisaeg, vaheajad ja ühe päeva puhke- tunnuste korral ka eelmiste aeg; päevade salvestuslehed, mis peavad olema sõidukis vas- tavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 (muudetud määru- sega (EÜ) nr 2135/98) (*) artikli 15 lõikele 7, ja/või sama aja kohta juhikaardil ja/või sõidumeerikus olevad andmed vastavalt IB lisale, — määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 15 lõikes 7 osutatud aja kohta kõik juhtumid, mil ületatakse sõiduki lubatud kiirust, mida määratletakse ühest minutist pikemate aja- vahemikena, mille jooksul sõiduki kiirus ületab 90 km/ h N3-kategooria sõidukite puhul või 105 km/h M3-kate- (kategooriad N3 ja M3 on gooria sõidukite puhul määratletud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas) (**), 166 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd — vajaduse korral sõiduki poolt saavutatud hetkekiirused, mis on salvestatud sõidumeerikuga mitte rohkem kui 24 tunni jooksul, mil sõidukit viimati kasutati, — vajaduse korral viimane ühe nädala puhkeaeg, — sõidumeeriku nõuetekohane toimimine (seadme ja/või juhikaardi ja/või salvestuslehtede võimaliku väärkasu- tuse kindlakstegemine) või vajaduse korral määruse (EMÜ) nr 3820/85 artikli 14 lõikes 5 osutatud doku- mentide olemasolu. (*) Nõukogu 24. septembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2135/98, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ja direktiivi 88/599/EMÜ, mis käsitleb määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakenduskorda (EÜT L 274, 9. 10. 1998, lk 1). (**) Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/156/ EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinni- tust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlusta- mise kohta (EÜT L 42, 23. 2. 1970, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/27/EÜ (EÜT L 233, 25. 8. 1997, lk 1). ”. 2. Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega: “3. Käesoleva artikli tähenduses on kontrollimistel, mis viiakse läbi pädevate asutuste territooriumil vastavate doku- mentide ja/või nimetatud asutuste nõudmisel ettevõtete esi- tatud andmete alusel, sama staatus kui ettevõtete territoo- riumil läbiviidavatel kontrollimistel. ”. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldami- sele järgneval päeval. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 24. september 1998 Nõukogu nimel eesistuja J. FARNLEITNER 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 167 LISA “IB LISA EHITUS-, KATSETUS-, PAIGALDUS- JA KONTROLLINÕUDED I. MÕISTED Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: a) sõidumeerik: maanteesõidukitele paigaldamiseks mõeldud täielik seade, mis näitab, registreerib ja salvestab automaatselt või pool- automaatselt nende sõidukite liikumise ja juhtide teatavad tööajad. See seade koosneb kaablist, sensoritest ja elekt- roonilisest infoseadisest, ühest või kahest kaardilugejast ühe või kahe juhikaardi sisestamiseks, integreeritud või eral- diseisvast printerist, kuvamisseadmetest, andmemälu allalaadimise seadistest, info kuvamise ja trükkimise seadisest ning seadisest tööpäeva algus- ja/või lõpukoha sisestamiseks; b) andmemälu: sõidumeeriku elektroonne salvestussüsteem, mis võimaldab salvestada vähemalt 365 kalendripäeva sõidumeerikust. Mälu tuleb kaitsta viisil, et saaks vältida lubamatut juurdepääsu andmetele ja nendega manipuleerimist ning avastada igasugused katsed seda teha; c) (mäluga) juhikaart: teisaldatav seadis info edastamiseks ja hoidmiseks, mille liikmesriigi pädev asutus annab välja konkreetsele juhile juhi identimiseks ning oluliste andmete säilitamiseks. (Mäluga) juhikaardi vorm ja tehniline kirjeldus peab vastama käesoleva lisa IV peatüki nõuetele; d) sõidumeeriku konstant: numbriline parameeter, mis vastab ühe kilomeetri jooksul läbitud vahemaa näitamiseks ja registreerimiseks vajaliku sisendsignaali väärtusele; konstanti väljendatakse pööretena kilomeetris (k = … pööre/km) või impulssidena kilo- meetris (k = … imp/km); e) sõidukit iseloomustav koefitsient: numbriline parameeter, mis kirjeldab sõidukit sõidumeerikuga ühendava osa (käigukasti väljundvõll või -telg) tekita- tud väljundsignaali, kui sõiduk läbib standardsetes katsetingimustes ühe kilomeetri pikkuse vahemaa (vt VII peatüki punkt e). Sõidukit iseloomustavat konstanti väljendatakse pööretena kilomeetris (k = … pööre/km) või impulssidena kilomeetris (k = … imp/km); f) rattarehvide efektiivümbermõõt: iga sõidukit vedava ratta (veoratta) keskmine läbitud teepikkus täieliku pöörlemise korral. Teepikkusi tuleb mõõta standardsetes katsetingimustes (vt VII peatüki punkt e) ning neid väljendatakse “l = … mm”; vajaduse korral võib teepikkuste mõõtmine põhineda teoreetilisel arvutusel, mille puhul võetakse arvesse sõiduki lubatud maksimum- massi jaotumist telgede vahel; g) katsejaama kaart: teisaldatav seadis andmete edastamiseks ja hoidmiseks, mida kasutatakse sõidumeeriku kaardilugejas ja mille anna- vad volitatud asutustele välja liikmesriigi pädevad asutused. Katsejaama kaardi abil idenditakse volitatud asutus ning sellega saab sõidumeerikut testida, kalibreerida ja/või programmeerida. 168 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd h) kontrollikaart: teisaldatav seadis andmete edastamiseks ja hoidmiseks, mida kasutatakse sõidumeeriku kaardilugejas ja mille liik- mesriigi ametvõimud annavad välja pädevatele asutustele, et sellega andmemällu või juhikaardile salvestatud and- meid lugeda, trükkida ja/või alla laadida. i) ettevõttekaart: teisaldatav seadis andmete edastamiseks ja hoidmiseks, mille liikmesriigi ametivõimud annavad välja sõidumeerikuga varustatud sõiduki omanikule. Ettevõttekaart võimaldab ettevõtte sõiduki(te)le paigaldatud sõidumeerikusse salvestatud andmeid kuvada, alla laa- dida ja välja trükkida; j) kalendripäev: päev vahemikus kell 00. 00 kuni 24. 00. Kõik kalendripäevad on seotud UTCga (koordineeritud maailmaaeg); k) allalaadimine: sõiduki andmemälusse või juhikaardi mälusse salvestatud andmete osaline või täielik kopeerimine. Allalaadimine ei tohi salvestatud andmeid muuta ega kustutada. Allalaaditud andmed peavad olema kaitstud viisil, et katsed andmetega manipuleerida oleksid avastatavad; allalaadi- tud andmete päritolu peab olema tuvastatav. Allalaaditud andmeid tuleb hoida sellises vormis, et iga volitatud isik saab neid kasutada; l) sõiduki identimine: numbrid sõiduki identimiseks valmistajatehase tähise VIN ja/või sõiduki registreerimisnumbri VRN alusel. II. SÕIDUMEERIKU ÜLDOMADUSED JA FUNKTSIOONID Sõidumeerik peab suutma registreerida, salvestada, kuvada ja trükkida järgmist. a) Andmete registreerimine ja salvestamine andmemällu 1. 2. sõiduki läbitud teepikkus 1 km täpsusega; sõiduki kiirus; 2. 1. sõiduki hetkekiirused 1-sekundise sagedusega sõiduki kasutamise viimase 24 tunni jooksul; 2. 2. sõiduki suurima lubatud kiiruse ületamine, mis on määratletud kui mis tahes 1 minutit ületav aeg, mille jook- sul sõiduki mõõdetud kiirus ületab N3 sõidukite puhul 90 km/h või M3 sõidukite puhul 105 km/h (kellaaeg, kuupäev, suurim kiirus, asjaomase ajavahemiku keskmine kiirus); 3. juhtimisajad (kellaajad ja kuupäevad) 1-minutise täpsusega; 4. muu tööaeg või valmisolekuaeg (kellaajad ja kuupäevad) 1-minutise täpsusega; 5. 6. töö vaheajad ja igapäevane puhkeaeg (kellaajad ja kuupäevad) 1-minutise täpsusega; elektrooniliste sõidumeerikute puhul, mis toimivad signaalide elektrilise edastamise teel vahemaa- ja kiirussen- soritelt, igasugune sõidumeeriku energiavarustuse katkestus, mis ületab 100 millisekundit (välja arvatud val- gustus), vahemaa- ja kiirussensori katkestus ning vahemaa- ja kiirussensorisse juhitava signaali katkestus koos kuupäeva, kellaaja, kestuse ja juhikaardi numbriga; 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 7. juhikaardi number koos sisestamise ja väljavõtmise kellaaegade ja kuupäevadega; 8. iga juhikaardi puhul, mis on sisestatud esmakordselt pärast kasutamist mõnes sõidumeeriku muus osas: — juhtimisaeg alates viimasest vaheajast või puhkeajast, — päevane juhtimisaeg alates viimasest vähemalt 8-tunnisest puhkeajast, — päevased juhtimisajad kahe vähemalt 8-tunnise puhkeaja vahel eelneva 27 kalendripäeva jooksul koos kuupäevade, kellaaegade ja kestusega, — jooksva nädala ja eelneva nädala juhtimisaeg kokku ning kahe eelneva täisnädala juhtimisaeg kokku, — vähemalt 8-tunnised puhkeajad päeva kohta ning eelneva 27 kalendripäeva jooksul koos iga puhkeaja kuupäevade, kellaaegade ja kestusega, — juhitud sõidukite registreerimisnumbrid; 9. sellise juhtimisaja kuupäev, kellaaeg ja kestus, mis on toimunud ilma juhikaardi sisestamiseta või ilma toimiva juhikaardita; 10. andmed kohtade kohta, kus tööpäev algas ja lõppes; 11. sõidumeeriku automaatselt idenditavad süsteemihäired koos kuupäeva, kellaaja ja juhikaardi numbriga; 12. juhikaardil ilmnenud vead koos kuupäeva, kellaaja ja juhikaardi numbriga; 13. volitatud paigaldaja või töökoja töökojakaardi number koos vähemalt kahe viimase, VII peatüki punktidele c ja d vastava paigaldustesti ja/või sõidumeeriku korralise ülevaatuse kuupäevaga; 14. kontrollkaardi number koos kontrollkaardi sisestamise kuupäeva ja kontrolli tüübiga (kuvamine, trükkimine, allalaadimine). Allalaadimise puhul allalaaditavate andmete ajavahemik; 15. aja korrigeerimine koos kuupäeva, kellaaja ja kaardi numbriga; 16. juhtimisstaatus (üksi/meeskond — juht/kaasjuht); b) Juhikaardi andmete salvestamine 1. punkti a alapunktides 3, 4 ja 5 osutatud ajavahemikke puudutavad olulised andmed vähemalt 28 kalendri- päeva kohta koos juhitud sõiduki registreerimisnumbriga ning punkti a alapunktides 10, 14 ja 16 osutatud andmetega; 2. punkti a alapunktides 6, 11 ja 15 nimetatud sündmused ja vead koos juhitud sõiduki registreerimisnumbriga; 2. 1. juhikaardi sisestamise ja väljavõtmise kuupäev ja kellaaeg ning vastavas ajavahemikus läbitud vahemaa; 2. 2. kaasjuhikaardi sisestamise ja väljavõtmise kuupäev ja kellaaeg koos kaardi numbriga; 3. andmete registreerimine juhikaardile ja nende salvestamine peab toimuma viisil, mis hoiab ära võltsimisvõima- luse; c) Andmete registreerimine ja salvestamine kahe juhi puhul sõidukite puhul, mida kasutab kaks juhti, toimub punkti a alapunktis 3 osutatud juhtimisaja registreerimine ja sal- vestamine selle juhi juhikaardile, kes sõidukit juhib. Seade peab registreerima ja salvestama andmemällu ning kahele juhikaardile samaaegselt, kuid eristavalt punkti a alapunktides 4 ja 5 osutatud üksikasjad; 170 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd d) Kuvamine ja trükkimine volitatud kasutaja nõudmisel 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. juhikaardi number ja kehtivusaja lõpp; juhikaardi omaniku ees- ja perekonnanimi; juhtimisaeg alates viimasest vaheajast või puhkeajast; päevane juhtimisaeg alates viimasest vähemalt 8-tunnisest puhkeajast; päevased juhtimisajad kahe vähemalt 8-tunnise puhkeaja vahel eelneva 27 kalendripäeva jooksul, mil juht on sõidukit juhtinud, koos kuupäevade, kellaaegade ja kestusega; jooksva nädala ja eelneva nädala juhtimisaeg kokku ning kahe eelneva täisnädala juhtimisaeg kokku; muu tööaeg või valmisolekuaeg; vähemalt 8-tunnised puhkeajad päeva kohta ning eelneva 27 päeva jooksul koos iga puhkeaja kuupäevade, kellaaegade ja kestusega; viimase 28 päeva jooksul juhitud sõidukite registreerimisnumbrid koos läbitud vahemaadega iga sõiduki ja päeva kohta ning juhikaardi esmase sisestamise ja viimase väljavõtmise aeg ning sõidukite vahetamise aeg; 10. aja korrigeerimine koos kuupäeva, kellaaja ja kaardi numbriga; 11. sõidumeeriku toiteallika katkestus koos kuupäeva, kellaaja, kestuse ja juhikaardi numbriga (määratletud punkti a alapunktis 6); 12. sensori häired koos kuupäeva, kellaaja, kestuse ja juhikaardi numbriga (määratletud punkti a alapunktis 6); 13. juhitud sõiduki valmistajatehase tähis ja registreerimisnumber; 14. juhtimisaeg viimase 28 päeva jooksul, mis on toimunud ilma juhikaardita, nagu see on määratletud punkti a alapunktis 9; 15. juhti puudutavad salvestatud üksikasjad (nagu on määratletud punktis c); 16. andmed kohtade kohta, kus tööpäev algas ja lõppes; 17. sõidumeeriku automaatselt idenditavad süsteemihäired koos kuupäeva, kellaaja ja juhikaardi numbriga. 18. juhikaardil ilmnenud vead koos kuupäeva, kellaaja ja juhikaardi numbriga; 19. kontrollkaardi number koos kontrollkaardi sisestamise kuupäeva ja kontrolli tüübiga (kuvamine, trükkimine, allalaadimine). Allalaadimise puhul allalaaditavate andmete ajavahemik; 20. lubatud kiiruse ületamine nagu see on määratletud punkti a alapunktis 2. 2, koos kuupäeva, kellaaja, juhikaardi numbriga jooksva nädala kohta, mis hõlmab igal juhul eelmise nädala viimast päeva; 21. kokkuvõtvad aruanded, mille põhjal saab kontrollida määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 ning direktiivi 88/599/EMÜ järgimist. III. SÕIDUMEERIKU KONSTRUKTSIOONI- JA FUNKTSIONAALSED NÕUDED a) Üldpunktid 1. 1. Sõidumeerikule muu seadme või seadmete lisamine või külge ühendamine, olenemata sellest, kas neil on tüübikinnitus või mitte, ei tohi segada ega olla võimeline segama sõidumeeriku nõuetekohast tööd. Sõidumee- rik tuleb esitada tüübikinnituseks koos kõigi lisaseadmetega. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 1. 2. Sõidumeerik peab nõuetekohaselt töötama kõigis ilmastikuoludes, mis ühenduses tavaliselt esinevad. 2. Materjalid 2. 1. Sõidumeeriku kõik koostisosad tuleb teha piisavalt stabiilsetest ja piisava mehaanilise tugevusega materjalidest, millel on stabiilsed elektrilised ja magnetilised omadused. 2. 2. Seadme mis tahes koostisosa muudatused või muudatused selle valmistamiseks kasutatavates materjalides tuleb enne kasutuselevõtmist esitada kinnitamiseks asutusele, kes andis seadme tüübikinnituse. 3. Läbitud teepikkuse mõõtmine Läbitud teepikkust võib mõõta ja registreerida nii, et see hõlmab: — nii edaspidi kui ka tagurpidi liikumist, või — ainult edaspidi liikumist. Tagurpidi liikumise mis tahes salvestus ei tohi mõjutada muude salvestuste selgust ja täpsust. 4. Kiiruse mõõtmine 4. 1. Kiiruse mõõtmisulatus peab vastama tüübikinnitustunnistusel märgitud ulatusele. 4. 2. Mõõtevahendi loomulik sagedus ja summutus peavad olema sellised, et kiirust näitavad ja registreerivad sead- med võivad mõõtmisulatuses järgida kuni 2 m/s2 suurust kiirenduse muutust lubatud hälbe piires. 5. Aja mõõtmine (kell) Aeg esitatakse digitaalselt. Kellaaja korrigeerimine tehakse (vajaduse korral) volitatud töökojas. Sisekell näitab UTC-aega (koordineeritud maailmaaeg). Juht saab kuvaril oleva aja nihet muuta. 5. 1. Aja mõõtmine toimub sõidumeerikus automaatselt. 5. 2. Mälu kellaaega saab muuta üksnes volitatud töökoja kaardi sisestamisel. 6. Valgustus ja kaitse 6. 1. Seadme visuaalsed vahendid peavad olema varustatud piisava mittepimestava valgustusega. 6. 2. Normaalsetes kasutustingimustes peavad seadme kõik sisemised osad olema kaitstud niiskuse ja tolmu eest. Lisaks sellele peavad need olema võltsimiskindlad ja asuma korpustes, mida saab kinni plommida. 6. 3. Kaitse elektriliste häirete ja magnetväljade eest tuleb tagada sõiduki elektroonika kaitsmise standardeid järgi- des. 6. 4. Sõidumeerikut saatjaga ühendavad kaablid peavad olema kaitstud elektrooniline seire, nt signaali krüpteerimise abil, millega on võimalik kindlaks teha süsteemi osas olev mis tahes seade, mis ei ole sõidumeeriku korrekt- seks toimimiseks vajalik ning millega saab takistada sõidumeeriku täpset toimimist lühise või katkestuse abil või kiirus- ja vahemaasensori elektrooniliste andmete muutmise kaudu või mõne muu heakskiidetud seadme dubleerimisega, kui selline seade on ühendatud ja tööle pandud. 172 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd 6. 5. Kogu süsteem, kaasa arvatud ühendused vahemaa- ja kiirussensoriga, peavad olema võltsimiskindlad. 6. 6. Sõidumeerik peab ise vigu tuvastama. b) Visuaalsed vahendid Suuruste näidud peavad olema nähtavad väljastpoolt sõidumeerikut ning olema selged, lihtsad ja üheselt mõisteta- vad ka kahe juhi puhul. Kuvamisseade peab võimaldama kuvada vajaduse korral II peatüki punktis d osutatud infot. Infot võib esitada vali- kuliselt või järjestikku. c) Hoiatussignaalid 1. Vähemalt 30 sekundi pikkune hoiatus juhile, kui sõidukit juhitakse: — ilma juhikaardita, — mittetoimiva juhikaardiga, — nii et juhikaart on sisestatud valesse kaardilugejasse, — nii et sõidumeerikus on täheldatud üht või rohkemat eelkõige II peatüki punkti d alapunktides 17 ja 18 osutatud sisemist riket, — ületades II peatüki punkti a alapunktis 2. 2 osutatud lubatud kiirust. 2. 3. Hoiatus juhile, kui ta ületab nelja ja poole tunni pikkuse juhtimisaja ühe juhtimisaja kohta või üheksa tunni pikkuse päevase juhtimisaja, 15 minutit enne aja ületamist ja sel hetkel, kui aeg ületatakse. Hoiatus juhile 15 minutit enne ja sel hetkel, kui ta jätab järgminata 8-tunnise päevase puhkeaja nõude viimase 24 tunni jooksul. 4. Sõiduki omaniku taotlusel võib kasutusele võtta lisahoiatusi. 5. Hoiatuste vorming Hoiatused võivad olla kas akustilised või visuaalsed või mõlemat korraga ning peavad olema kasutajale selgelt märgatavad. d) Mälu 1. II peatüki punkti a alapunktides 3, 4 ja 5 osutatud ajavahemikud tuleb salvestada alati, kui tegevus või staatus muutub. 2. Juhtimisaeg tuleb automaatselt salvestada alati, kui sõiduk liigub. 3. Määruse artikli 15 lõike 3 teise taande alapunktides b, c ja d osutatud ajavahemikud tuleb alati salvestada eraldi tegevuse valimise seadme abil. e) Märgistus 1. Sõidumeeriku esiküljel peavad olema näha järgmised üksikasjad: — teepikkuse mõõtühik, mida tähistab lühend “km” teepikkuse näidu lähedal, — kiiruse näidu lähedal lühend “km/h”. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173 2. Kirjeldav tahvel peab olema sõidumeerikul nähtav ning näitama järgmisi üksikasju: — seadme tootja nimi ja aadress, — tootja number ja seadme valmistusaasta, — sõidumeeriku tüübikinnitusmärk, — sõidumeeriku konstant kujul “k =…pööre/km” või “k =… imp/km”, — soovi korral mõõtepiirkond punktis 1 kirjeldatud kujul, Sõidumeeriku võib ka soovi korral panna neid üksikasju kuvama. f) Lubatud hälve (kuvamis- ja salvestusseadmed) 1. 2. Lubatud hälbed on seotud läbitud vahemaaga, kiirusega ja ajaga ning neid on mõõdetud dünamomeetriga nii enne seadme paigaldamist kui ka VII peatükis osutatud tingimustes paigaldamise ajal, korralisel ülevaatustel ja kasutuses. Punktis 1 osutatud suurimad hälbed kehtivad piirtemperatuurile, mis vastavad ühenduses tavaliselt esinevatele ilmastikuoludele. IV. MÄLUGA KAARDID A. JUHIKAART (MÄLUGA) 1. Sisestamine/väljavõtmine Sõidumeerik peab olema ehitatud selliselt, et õigel sisestamisel juhikaart (koos mäluga) lukustub kaardiluge- jasse ning et juhikaardi andmed salvestuvad automaatselt sõidumeeriku andmemälusse. Juhikaardi saab välja võtta ainult siis, kui sõiduk on peatunud ja asjaomased andmed on kaardile salvestatud. 2. Juhikaardi mälumaht Juhikaardi mälumaht peab olema piisav, et salvestada tegelikku juhti puudutavad ja II peatüki punktis c osuta- tud andmeid vähemalt 28 päeva kohta. Kui kaart saab täis, asendavad uued andmed kõige vanemad andmed. 3. Nähtavad andmed Esimesel leheküljel on: a) suures kirjas sõna “Juhikaart” kaardi väljaandnud liikmesriigi ametlikus keeles või keeltes; “Juhikaart” trükitult ühenduse teistes ametlikes keeltes, mis moodustab kaardi tausta: es: dk: de: el: en: fr: ga: TARJETA DEL CONDUCTOR FØRERKORT FAHRERKARTE ΚΑΡΤΑ Ο∆ΗΓΟΥ DRIVER CARD CARTE DE CONDUCTEUR CĮRTA TIOMĮNAĶ 174 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd it: nl: pt: fi: sv: CARTA DEL CONDUCENTE BESTUURDERSKAART CARTÃO DE CONDUTOR KULJETTAJAKORTTI FÖRARKORT; b) kaardi välja andnud liikmesriigi nimi (vabatahtlik); c) kaardi välja andnud liikmesriigi rahvusvaheline tähis negatiivina sinises ristkülikus, mida ümbritseb kaks- teist kollast tähte; tähised on järgmised: B DK D GR E F Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa IRL Iirimaa I L Itaalia Luksemburg NL Madalmaad A P FIN S UK Austria Portugal Soome Rootsi Ühendkuningriik d) teave väljaantud kaardi kohta järgmiste nummerdatud andmetega: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. kaardi omaniku perekonnanimi; kaardi omaniku eesnimi (eesnimed); sünniaeg ja -koht; a) b) c) kaardi väljaandmise kuupäev; kaardi kehtivuse lõppkuupäev; kaardi välja andnud asutuse nimi (võib olla trükitud teisele küljele); d) haldusotstarbeline number, mis ei ole rubriigis 5 näidatud number (vabatahtlik); a) b) juhiloa number, sh asendusloa number; juhikaardi number, sh asenduskaardi number; kaardi omaniku foto; kaardi omaniku allkiri; kaardi omaniku alaline elukoht või postiaadress (vabatahtlik). Kaardi mällu salvestatakse ka punktides 1, 2, 3, punkti 4 alapunktis b ning punkti 5 alapunktides a ja b osutatud andmed. Teisel leheküljel on: a) selgitus kaardi esimesel ja teisel leheküljel olevate nummerdatud punktide kohta; 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 b) kirjaliku erikokkuleppe alusel omanikuga võib kaardile lisada teavet, mis ei ole seotud juhikaardi haldami- sega, lisamine ei muuda mingil moel selle kasutamist juhikaardina. 4. Standardid Juhikaart ja sõidumeerik peavad vastama järgmiste standardite nõuetele: — ISO 7810, — ISO 7816-1, — ISO 7816-2, — ISO 7816-3, — ISO 7816-4 eelnõu, — ISO 10373 eelnõu, — üksikasjalik funktsioone käsitlev kirjeldus, mis on määratletud maapealses transpordis kasutatavate juhi- kaartide süsteemi raames. 5. Turvalisus, sealhulgas andmekaitse Juhikaadri eri komponendid peavad välistama petmise ja võltsimise ning tuvastama iga sellise tegevuse katse. 176 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd 6. Temperatuurivahemik Juhikaart peab nõuetekohaselt töötama kõigis ilmastikuoludes, mis ühenduses tavaliselt esinevad. 7. Kasutusaeg Juhikaardid peavad nõuetekohaselt toimima viis aastat, kui neid kasutatakse vastavalt keskkonnaalastele ja elekt- rilistele nõuetele. 8. Elektrilised karakteristikud Juhikaardi elektrilised karakteristikud peavad vastama sõidukite elektroonika suhtes kohaldatavatele spetsifikaa- tidele. 9. Juhikaardi loogiline struktuur Juhikaardi loogiline struktuur tuleb määratleda nii, et see tagaks juhikaardi toimivuse ning ühilduvuse mis tahes käesolevale lisale vastava sõidumeerikuga. 10. Funktsioonid ja käsud Juhikaardi funktsioonid ja käsud peavad hõlmama kõiki I peatüki osas c ja II peatüki osas b osutatud funkt- sioone. 11. Elementaarfailid Elementaarfailid määratletakse punktis 4 osutatud standardite raames. 12. Erisätted Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist lisada värve või märgistusi, näiteks riiklikke sümboleid ja turvaelemente, ilma et see piiraks käesoleva lisa muude sätete kohaldamist. B. KATSEJAAMAKAART, KONTROLLKAART JA ETTEVÕTTEKAART Katsejaama(mälu)kaart, kontroll(mälu)kaart ja ettevõtte(mälu)kaart peavad toimima nõuetekohaselt, kui neid kasuta- takse I peatüki punktide g, h ja i kohaselt, ning ühilduma mis tahes käesolevale lisale vastava sõidumeerikuga. Nende kaartide struktuur tuleb määratleda nii, et juurdepääs kasutamiseks oleks lubatud ainult volitatud kasutajale asjaomase kaardi eesmärgist lähtuvalt. V. PRINTER JA STANDARDSED VÄLJATRÜKID 1. Printerid tuleb konstrueerida nii, et II peatüki punktis d osutatud väljatrükkide kujutustäpsus välistab lugemisel iga- sugused arusaamatused. Väljatrükid peavad normaalsetes säilitustingimustes olema selgelt loetavad ja idenditavad vähemalt ühe aasta jooksul. Need peavad normaalsetes niiskus- ja temperatuuritingimustes säilitama oma mõõtmed ja kirjed. Neile dokumentidele peab olema võimalik lisada ka käsitsi kirjutatud märkusi, näiteks juhi allkiri. 2. Sõltumata kujust, peab väljatrükkide minimaalne maht olema piisav, et saaks trükkida II peatüki punktis d osutatud infot. Kui mitu väljatrükki peab trükkimise mahu suurendamiseks omavahel ühendama, tuleb eri dokumendid ühendada nii, et ühenduskohtadel ei tekiks lünki, mis võiksid andmete tõlgendamist takistada. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 177 VI. SÕIDUMEERIKU PAIGALDAMINE a) Paigaldamine 1. 2. Sõidumeerikut tuleb kaitsta juhusliku rikkumise eest. Sõidumeeriku konstanti peavad volitatud esindajad saama kohandada sõidukit iseloomustava konstandiga kohase seadme — adapteri — abil. Kahe või enama veosilla ülekandearvuga sõidukitele tuleb paigaldada lülitusseade, mille abil need erinevad ülekandearvud saab automaatselt viia vastavusse ülekandearvuga, millele sõiduki sõidumeerik on adapteri abil kohandatud. b) Paigaldustahvel Pärast seda, kui sõidumeerikut on paigaldamise ajal kontrollitud, kinnitatakse selle peale, sisse või kõrvale selgelt nähtav paigaldustahvel. Pärast iga kinnitatud paigaldaja või töökoja läbiviidud ülevaatust, mis nõuab paigalduse kalib- reeringu muutmist, tuleb kinnitada eelmise tahvli asemele uus tahvel. Tahvlil peavad olema vähemalt järgmised üksikasjad: — kinnitatud paigaldaja või töökoja nimi, aadress või kaubanimi, — sõidukit iseloomustav koefitsient kujul “w = … pööre/km” või “w = … imp/km”, — rattarehvide efektiivümbermõõt kujul “1 = … mm”, — kuupäev, millal määrati sõidukit iseloomustav koefitsient ja mõõdeti rattarehvide efektiivümbermõõt, — sõiduki tehasetähise kaheksa viimast numbrit. c) Plommimine 1. Plommida tuleb järgmised osad: a) mis tahes ühendus, mis lahtiühendamise korral põhjustaks tuvastamatuid muudatusi või andmekadu; b) mis tahes kaas, mis annab juurdepääsu vooluahelatele või mehhanismidele, mille ümberehitamine mõju- tab sõidumeeriku nõuetekohast toimimist või mis võimaldavad sõidumeeriku omaduste lubamatut muut- mist; c) paigaldustahvel, kui see ei ole kinnitatud nii, et seda ei saa eemaldada sellel olevaid tähiseid kahjustamata. 2. Igal juhul peavad plommide asukohad olema märgitud tüübikinnitustunnistusel ning nende vastupidavus testi- tud osana tüübikinnitusmenetlusest. 3. Punkti 1 alapunktis b nimetatud plomme võib eemaldada: — eriolukorras, — kiiruspiiriku või mis tahes muu liiklusohutusseadme paigaldamiseks, reguleerimiseks või remontimiseks, eeldusel et sõidumeerik toimib edasi usaldusväärselt ja täpselt ning kui kinnitatud paigaldaja või töökoda (kooskõlas VII peatükiga) paneb pärast kiiruspiiriku või mis tahes muu liiklusohutusseadme paigaldamist uue plommi kohe või muudel juhtudel seitsme päeva jooksul. Plommide eemaldamise korral koostatakse alati pädevale asutusele esitamiseks kirjalik avaldus, kus tuuakse ära eemaldamise põhjus. 178 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd VII. KONTROLL JA ÜLEVAATUS a) Katsejaama kinnitamine (paigaldajad ja töökojad) Liikmesriigid nimetavad asutused, kes teevad kontrolli ja ülevaatust. b) Uute või parandatud seadmete sertifitseerimine Iga uut või parandatud seadet tuleb sertifitseerida selle nõuetekohase töötamise ning näitude ja salvestuste täpsuse osas III peatüki punkti f alapunktis 1 sätestatud piires VI peatüki punkti c alapunktis 1 osutatud plommimise või sõidumeeriku andmemälu vastava digitaalse informatsiooni abil. c) Paigaldustest ja programmeerimine 1. Sõidumeeriku paigaldamisel sõidukile peab sõidumeerik ja kogu paigaldus vastama III peatüki punkti f ala- punktis 2 sätestatud lubatud hälbele. 2. Sõidumeerik tuleb programmeerida järgmiselt: — paigaldustesti kuupäev, — koordineeritud maailmaaeg (UTC), — sõiduki valmistajatehase tähis ja registreerimisnumber, — kinnitatud paigaldaja või kinnitatud töökoja töökojakaardi number. d) Korraline ülevaatus 1. Sõidukile paigaldatud meeriku korraline ülevaatus toimub pärast seadme iga remonti või pärast sõidukit ise- loomustava koefitsiendi või rehvide efektiivümbermõõdu iga muudatust või vähemalt kord kahe aasta jooksul pärast viimast ülevaatust; selle võib läbi viia koos sõiduki tehnoülevaatusega. Ülevaatuste käigus tuleb kontrollida vähemalt järgmist: — sõidumeerik töötab nõuetekohaselt, sealhulgas andmete mahalaadimine töökojakaardile ja töökojakaardilt, — paigaldamisel on tagatud vastavus III peatüki punkti f alapunktis 2 sätestatud lubatud hälbele, — sõidumeerikul on tüübikinnitusmärk, — paigaldustahvel on kinnitatud, — plommid seadmel ja muudel seadeldise osadel on terved, — rehvide tegelikku ümbermõõtu. 2. Sõidumeerik tuleb programmeerida järgmiselt: — korralise ülevaatuse kuupäev, — koordineeritud maailmaaeg (UTC), — sõiduki valmistajatehase tähis ja registreerimisnumber, — kinnitatud töökoja töökojakaardi number. 3. Ülevaatuse käigus tuleb asendada paigaldustahvel või sõidumeeriku andmemälu vastav digitaalne informat- sioon. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179 e) Vigade mõõtmine Vigade mõõtmine paigaldamisel ja kasutamise ajal viiakse läbi järgmistel tingimustel, mida tuleb pidada standardse- teks katsetingimusteks: — normaalses sõidukorras koormata sõiduk, — rehvirõhk vastavalt tootja juhistele, — rehvi kulumine siseriikliku seadusega lubatud piires, — sõiduki liikumine: — sõiduk liigub oma mootori jõul otse ja tasasel pinnal kiirusega 50 ± 5 km/h. Mõõdetav teepikkus on vähemalt 1 000 m, — kui see annab võrreldava täpsusega tulemuse, võib testil kasutada sobivat dünamomeetrit. ”