title: Regolamento (CE) n. 2102/98 della Commissione del 30 settembre 1998 che modifica il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali

eurovoc_concepts:
cereals
cif price
export refund
representative rate

formats: pdf print

text: L 266/80 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 1. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2102/98 DELLA COMMISSIONE del 30 settembre 1998 che modifica il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 8, considerando che il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali (cid:138) stato fissato dal regolamento (CE) n. 1989/ 98 della Commissione (3); considerando che, in funzione dei prezzi cif e dei prezzi cif d’acquisto a termine odierni e tenendo conto dell’evo- luzione prevedibile del mercato, (cid:138) necessario modificare il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali, attual- mente in vigore; considerando che il correttivo deve essere fissato secondo la stessa procedura; che nell’intervallo tra una fissazione e l’altra esso pu(cid:149) essere modificato; considerando che i tassi rappresentativi di mercato, defi- niti all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio (4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (5), sono utilizzati per convertire gli importi espressi nelle monete dei paesi terzi e servono come base per la fissazione del tasso di conversione agricolo delle monete degli Stati membri; che le modalit(cid:133) di applica- zione e di determinazione delle suddette conversioni sono state stabilite dal regolamento (CEE) n. 1068/93 della Commissione (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 961/98 (7), HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il correttivo applicabile alle restituzioni fissate in anticipo per le esportazioni dei prodotti previsti dall’articolo 1, paragrafo 1, lettere a), b) e c) a eccezione del malto del regolamento (CEE) n. 1766/92, (cid:138) modificato conforme- mente all’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 1o ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 settembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 256 del 18. 9. 1998, pag. 23. (4) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (5) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (6) GU L 108 dell’1. 5. 1993, pag. 106. (7) GU L 135 dell’8. 5. 1998, pag. 5. 1. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 266/81 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 30 settembre 1998, che modifica il correttivo appli- cabile alla restituzione per i cereali Codice prodotto Destinazione (1) Corrente 10 1o term. 11 2o term. 12 3o term. 1 4o term. 2 5o term. 3 6o term. 4 (ECU/t ) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 (cid:190) 01 01 (cid:190) 03 02 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (1) Le destinazioni sono identificate come segue: 01 tutti i paesi terzi, 02 altri paesi terzi, 03 Stati Uniti, Canada e Messico. (cid:190) 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,50 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –2,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –3,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –3,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –4,50 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –4,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –6,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20), modificato


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2098/98 av den 30 september 1998 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product

text: 1. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 266/71 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2098/98 av den 30 september 1998 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 804/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1587/96 (2), särskilt artikel 17. 3 i denna, och med beaktande av följande: skillnaden mellan priserna i I artikel 17. 1 i rådets förordning (EEG) nr 804/68 före- skrivs att internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemen- skapen får täckas av ett exportbidrag. I kommissionens förordning (EG) nr 1222/94 av den 30 maj 1994 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras form av varor som inte omfattas av bilaga II till i fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbe- loppen (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1352/ 98 (4), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter expor- teras i form av varor som förtecknas i bilagan till förord- ning (EEG) nr 804/68. Enligt artikel 4. 1 första stycket i förordning (EG) nr 1222/ 94 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidrags- satsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. I artikel 4. 3 i förordning (EG) nr 1222/94 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för produkten i fråga, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till nämnda förordning eller för likställda produkter. I artikel 11. 1 i förordning (EEG) nr 804/68 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skum- mjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor som fastställs i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 987/68 av den 15 juli 1968 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för skummjölk som bearbetas till kasein eller kaseinater (5), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1435/90 (6). I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (7), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1982/98 (8), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. De exportbidragssatser som gäller för de baspro- dukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1222/ 94, som förtecknas i artikel 1 i förordning (EEG) nr 804/ 68, och som exporteras i form av varor som förtecknas i i förordning (EEG) nr 804/68, bilagan till enlighet med vad som anges i bilagan till denna förord- ning. fastställs 2. Det produkter förtecknas i bilagan till denna förordning. fastställs som avses föregående punkt exportbidragssatser inga i för de som inte Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1998. (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (4) EGT L 184, 27. 6. 1998, s. 25. (5) EGT L 169, 18. 7. 1968, s. 6. (6) EGT L 138, 31. 5. 1990, s. 8. (7) EGT L 350, 20. 12. 1997, s. 3. (8) EGT L 256, 18. 9. 1998, s. 9. L 266/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 10. 98 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 30 september 1998. På kommissionens vägnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen BILAGA till kommissionens förordning av den 30 september 1998 om fastställande av bidragssat- serna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget Varuslag (ecu/100 kg) Bidragssats KN-nummer ex 0402 10 19 ex 0402 21 19 Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2): a) Vid export av varor enligt KN-nummer 3501 b) Vid export av andra varor Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av 26 viktprocent (PG 3): a) Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EEG) nr 2571/97 b) Vid export av andra varor ex 0405 10 Smör med en fetthalt av 82 viktprocent (PG 6): a) Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EEG) nr 2571/97 b) Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett c) Vid export av andra varor (cid:190) 82,50 80,39 102,60 61,00 177,25 170,00


title: Regolamento (CE) n. 2094/98 della Commissione del 30 settembre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 1501/95 che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all'esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali

eurovoc_concepts:
cereal product
common organisation of markets
export refund
malt

formats: html pdf print

text: 1. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 266/61 REGOLAMENTO (CE) N. 2094/98 DELLA COMMISSIONE del 30 settembre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 1501/95 che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, considerando che il comitato di gestione per i cereali non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presi- dente, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 11, considerando che, in applicazione del regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2052/97 (4), per calcolare la resti- tuzione all’esportazione dei prodotti trasformati (cid:138) neces- sario conoscere i coefficienti di trasformazione da appli- care; che tali coefficienti sono i valori indicati nell’allegato I del suddetto regolamento; che, tenuto conto dell’evolu- zione tecnica del settore, (cid:138) necessario adeguare i valori previsti per il malto non torrefatto; che occorre pertanto aggiornare detti valori; HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Nell’ultima colonna dell’allegato I del regolamento (CE) n. 1501/95, i valori «1 300» e «1 520», riferiti al malto non torrefatto di cui ai codici NC 1107 10 19 e 1107 10 99 e al malto torrefatto di cui al codice NC 1107 20 00, sono sostituiti, rispettivamente, dai valori «1 270» e «1 490». Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso si applica a decorrere dal 1o settembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 settembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 287 del 21. 10. 1997, pag. 14


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2083/98 av den 30 september 1998 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 266/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 10. 98 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2083/98 av den 30 september 1998 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1148/98 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av förordning (EEG) nr 785/68 (3), särskilt artiklarna 1. 2 och 3. 1 i denna, och med beaktande av följande: I förordning (EG) nr 1422/95 föreskrivs att cif-import- priset för melass, i fortsättningen kallat ”representativt i enlighet med kommissionens skall pris” förordning (EEG) nr 785/68 (4). Detta pris bör fastställas för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den förordningen. fastställas Det representativa priset för melass beräknas för ett gräns- övergångsställe i gemenskapen, i detta fall Amsterdam. Detta pris bör beräknas med utgångspunkt i de mest förmånliga uppköpsmöjligheterna på världsmarknaden, vilka fastställs på grundval av noteringarna eller priserna på den marknaden, justerade efter eventuella kvalitets- skillnader i förhållande till standardkvaliteten. Standardk- valiteten för melass har definierats i förordning (EEG) nr 785/68. Vid fastställandet av de mest förmånliga uppköpsmöjlig- heterna på världsmarknaden bör hänsyn tas till all infor- mation om anbud på världsmarkanden, priser som regi- strerats på viktigare marknader i tredje land och försälj- ningskontrakt som ingåtts i internationell handel och som kommit till kommissionens kännedom antingen direkt eller via medlemsstaterna. I enlighet med artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68 får detta fastställande bygga på genomsnittet av flera priser, på villkor att detta genom- snitt kan betraktas som representativt för den faktiska marknadsutvecklingen. Informationen skall inte beaktas när det inte är fråga om varor av sund och god marknadsmässig kvalitet eller om det pris som anges i anbudet endast gäller en liten kvan- titet och inte är representativt för marknaden. Dessutom skall det bortses från anbudspriser som inte kan antas vara representativa för den faktiska marknadsutvecklingen. För att få upplysningar om melass av standardkvalitet som är jämförbara måste, allt efter den erbjudna melassens kvalitet, priserna höjas eller sänkas i förhållande till de resultat som erhållits i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 785/68. Ett representativt pris får i undantagsfall förbli oförändrat under en begränsad period när det anbudspris som legat till grund för det föregående fastställandet av det represen- tativa priset till kommissionens kännedom och de anbudspriser som finns tillgängliga inte verkar vara tillräckligt representativa för den faktiska marknadsutvecklingen och skulle medföra plötsliga och väsentliga förändringar av det representativa priset. inte har kommit finns en skillnad mellan utlösningspriset När det för produkten i fråga och det representativa priset bör till- läggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fast- ställas för dessa tullar. Tillämpningen av dessa bestämmelser medför att de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna i fråga bör fastställas så som anges i bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga från Förvaltningskommittén för socker. med yttrandet HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De representativa priser och de tilläggsbelopp som skall tillämpas vid import av den produkt som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1422/95 fastställs i enlighet med bilagan. (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 141, 24. 6. 1995, s. 12. (4) EGT L 145, 27. 6. 1968, s. 12. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1998. 1. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 266/13 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 30 september 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen BILAGA Förordning om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn KN-nummer Representativt pris i ecu per 100 kg nettovikt av produkten i fråga Tilläggsbelopp i ecu per 100 kg nettovikt av produkten i fråga Den tull i ecu som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,44 7,76 0,20 0,00 (cid:190) (cid:190) (1) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den ändrade förordningen (EEG) nr 785/68. (2) Detta belopp skall i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 ersätta den tullsats som Gemensamma tulltaxan föreskriver för dessa produkter


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Mikrotason rahoitus ja köyhyyden vähentäminen

eurovoc_concepts:
financial institution
microeconomics
non-governmental organisation
poverty

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 09. 1998 KOM(1998)5271opull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE MIKROTASON RAHOITUS JA KÖYHYYDEN VÄHENTÄMINEN SISÄLLYS 1. TIEDONANNON TARKOITUS 2. KÖYHYYDEN VÄHENTÄMISEN HAASTE 2. 1 Köyhyyden vähentäminen: toimintakehys 2. 2 Köyhyyden vähentäminen: päätoiminta-alat 3. MIKROTASON RAHOITUKSEN ROOLI 3. 1 Katsaus Euroopan komission talletus-ja luotonaiitotuen kehityssuuntiin 3. 2 Mikrotason rahoitus: joitakin määritelmiä 3. 3 Köyhyyden vähentäminen ja taloudellinen kannattavuus 3. 4 Taloudellinen ja sosiologinen tausta 3. 5 Sukupuolinäkökulma 3. 6 Mikrotason rahoituslaitosten kasvu ja kehitys 4. MIKROTASON RAHOITUSTOIMINNAN TUKEMINEN 4. 1 Toimintatavoitteet 4. 2 Myönteinen toimintaympäristö 4. 2. 1 Makrotaloudellinen päätöksenteko 4. 2. 2 Rahoitussektori 4. 2. 2. 1 Avustusjärjestöjen myöntämän luen ehdot 4. 2. 2. 2 Yhteydet kaupallisiin rahoituspalveluihin 4. 2. 2. 3 Lainsäädännöllinen toimintaympäristö 4. 2. 2. 4 Avustusjärjestöjen tuki 4. 2. 3 Moitteeton hallinnointi ja mikrotason yrittäminen 4. 2. 4 Sukupuoliennakkoluulojen poistaminen 4. 3 Työskentely mikrotason rahoituslaitosten kanssa: 4. 3. 1 Toimintamahdollisuuksien kartoittaminen 4. 3. 2 Arviointi 4. 3. 2. 1 Ulkoiset tekijät 4. 3. 2. 2 Sisäiset tekijät 4. 3. 3 Toteuttaminen: toiminnan käynnistäminen 4. 3. 4 Varsinainen toteuttaminen 4. 3. 5 Toteuttaminen: kaupallisiin järjestelmiin liittyminen 4. 3. 5. 1 Takuurahastot 4. 3. 5. 2 Huippujärjestöt 4. 3. 6 Toteuttaminen: toiminnan seuranta 4. 3. 7 Vaikutuksen arviointi 4 4 5 5 5 5 6 7 8 9 10 10 10 11 11 11 11 12 12 13 13 13 13 14 14 15 15 16 16 17 17 17 IS 18 4. 4 Avustusjärjestöjen myöntämän tuen yhteiset vaatimukset 4. 4. 1 Avustusjärjestöjen myöntämä rahoitus: varovainen lähestymistapa 4. 4. 2 Avustusjärjestöjen tukistrategioita 19 19 19 5. AVUSTUSJÄRJESTÖJEN TOIMINNAN YHTEENSOVITTAMINEN 20 5. 1 Kansainvälinen taso 5. 2 Euroopan unioni: yhteisö ja jäsenvaltiot 5. 3 Yhteensovittaminen maittain 20 21 21 - 3 1. Tiedonannon tarkoitus Euroopan yhteisö ja jäsenvaltiot ovat todenneet, että pääasiassa kansalaisjärjestöjen kehittämä mikrotason rahoitus voi olla tärkeä väline köyhyyden torjumisessa. Avainperiaatteena on, että avustusjärjestöt tukevat taloudellisesti kannattavien rahoituslaitosten kehittämistä erillisten hankkeiden asemesta. Nämä ovat usein yksityisellä sektorilla, mutta tuki kanavoituu yleensä julkisen sektorin kautta. Vaikka mikrotason rahoituslaitosten määrä on kasvanut tuntuvasti viime vuosina, mikrotason rahoituksen käyttöä köyhyyden ja toiminnalliset tekijät. Näitä vaikeuksia voidaan helpottaa EU:n myöntämällä tuella ja muiden avustusjärjestöjen antamalla avulla. torjunnassa vaikeuttavat monet institutionaaliset Tämän tiedonannon päätarkoituksena on siten tarjota neuvoston pyynnöstä yhtenäinen toiminnan toimintakehys yhteisön mikrotason yhteensovittamiselle sisältämästä toimintamallista on hyötyä niin Euroopan yhteisölle kuin jäsenvaltioillekin. jäsenvaltioiden kanssa. Niinpä luoda perusta tiedonannon rahoitustoiminnalle ja tämän Useiden muiden asiakirjojen ohella tiedonanto käsittelee yksityisen sektorin eri tukimuotoja. Asiakirjan päätarkoituksena ei ole edistää yksityisen sektorin kehittämistä, vaan saavuttaa rahoitustoimintakykyä parantamalla. Tästä huolimatta köyhä väestönosa mikrotason lähestymistavan tiedonanto on keskeisiltä kohdiltaan muissa asiakirjoissa hyväksytyn mukainen. jälkeen esitetään luvussa 2. Sen Köyhyyden haaste Euroopan yhteisö kehitysyhteistyöpolitiikalle ja käytännölle esitetään komission merkityksellisimmät pääpiirteittäin toimintavälineet köyhyyden vähentämiseksi. Luvussa 3 määritellään mikrotason rahoitus komission uutena välineenä köyhyyden torjumiseksi. Luvussa käsitellään tekijöitä, jotka auttavat köyhyyden torjunnassa ja edistävät mikrotason rahoituslaitosten nopeaa kasvua. Pääongelmana on ollut rahoituslaitosten taloudellinen kannattavuus. Luvussa 4 pohditaan, kuinka Euroopan komissio ja jäsenvaltiot muiden avustusjärjestöjen ohella voivat tukea mikrotason toimintakehyksen välttämättömyys, annettavan tuen muoto rahoituslaitosten eri kehitysvaiheissa ja yhteisten luvussa vaatimusten hyväksyminen avustusjärjestöjen myöntämälle tuelle. Viimeisessä käsitellään avustusjärjestöjen toiminnan yhteensovittamista kansainvälisellä ja Euroopan unionin tasolla sekä maittain. rahoitusta. Ratkaisevia kysymyksiä ovat myönteisen 2. Köyhyyden vähentämisen haaste Köyhyys on edelleen maailman suurin ongelma, vaikka jotkut maat ovatkin onnistuneet sen vähentämisessä ja inhimillisen kehityksen mittareiden parantamisessa. Yli neljäsosa heikosti kehittyneiden maiden väestöstä on köyhiä. Yli l,3 miljardia ihmistä elää köyhyydessä, ja yli puolet heistä näkee päivittäin nälkää. Avustusjärjestöt ovat yleisesti sitä mieltä, että kestävä talouskasvu on tärkeää köyhyyden vähentämisessä, koska se joko lisää työllisyyttä tai suuntaa voimavaroja sosiaalipalveluiden parantamiseen. Maailmanpankki ja UNDP ovat kuitenkin panneet merkille, että erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa saavutettu talouskasvu on ollut riittämätöntä köyhyyden lisääntymisen torjumiseksi. Nyt ollaankin yleisesti sitä mieltä, että on ryhdyttävä sellaisiin toimiin, joiden avulla talouskasvu hyödyttäisi köyhiä välittömästi edistämällä esimerkiksi työllisyyttä ja tuottavuutta. Tämä yleinen käsitys on myös EU:n politiikan mukainen, kuten tässä tiedonannossa esitetään myöhemmin. 2. 1 Köyhyyden vähentäminen: toimintakehys Vuonna 1992 tehdyssä sopimuksessa Euroopan unionista (130 u artikla) asetetaan köyhyyden torjunta kehitysmaissa yhdeksi kolmesta tavoitteesta. Päätöslauselmassa köyhyyden torjunnasta kehitysmaissa, jonka neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 1993 komission tiedonannon (KOM (93) 518 lopullinen, 16. 11. 1993) perusteella, määriteltiin tarkemmin köyhyyden torjunta ensisijaisena tavoitteena. On yleisesti tunnettua, että naisten osuus köyhistä on suurempi kuin miesten. Neuvoston päätöslauselmassa sukupuolikysymysten (Presse 374) 20. joulukuuta 1995] sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön 112847/95 tunnustetaan, että sukupuolten välisten erojen korjaaminen on ratkaisevan tärkeää kehityksen kannalta ja että tämä tulisi ottaa huomioon kaikessa toiminnassa. Vaatimusta köyhyys- ja sukupuolikysymysten sisällyttämisestä yleiseen kehitysyhteistyöpolitiikkaan täydennettiin edelleen päätöslauselmalla inhimillisestä ja sosiaalisesta kehityksestä [11913/96 (Presse 329- G) 22. marraskuuta 1996]. Yhteistyötä AKT-maiden kanssa koskevassa komission tiedonannossa neuvostolle [KOM (97) 537 lopullinen, 29. lokakuuta 1997] määritellään yhteisön ja työllisyyspolitiikka uudelleen maailmantalouteen liittymistä tukevaksi politiikaksi. talouskasvua, köyhyyden vähentämistä luovat johdonmukaisen perustan kehitysyhteistyön alalla Nämä asiakirjat toteutettavan sukupuolten väliset erot huomioon ottavan köyhyyden vähentämispolitiikan periaatteille, tavoitteille, edellytyksille ja pääpiirteille. Samalla ne korostavat jäsenvaltioiden välisen toiminnan yhteensovittamisen välttämättömyyttä. 2. 2 Köyhyyden vähentäminen: päätoiminta-aiat Euroopan komissio on ryhtynyt seuraavilla aloilla toimiin köyhyyden torjumiseksi: tuki yhteiskunnan eri aloille pienhankeohjelmat tuki elintarvikehuollolle hajautettu yhteistyö, mukaan luettuna kansalaisjärjestöjen yhteisrahoitus. Näitä toimia on rahoitettu eri rahoitusvälineillä - EKR-varoina kansallisiin ja alueellisiin maaohjelmiin, rakennesopeutusvaroina (esim. STABEX-varoina, rakennesopeutustukirahoina (Structural Adjustment Support Funds (SASF)), vastikevaroina) sekä hajautetun yhteistyön varoina. Nämä toiminta-alueet tulevat edelleen säilymään keskeisinä EU:n köyhyydentorjuntatoimissa, mutta mahdollisuuksia on kehittää uusiakin toiminta-aloja, kuten mikrotason rahoitusta. talletus- ja luotonantotuen 3. Mikrotason rahoituksen rooli 3. 1 Katsaus Euroopan yhteisö kehityssuuntiin Käytössä on ollut kaksi rinnakkaista avustusmallia: luotto osana yhdistettyä hanketta tukt hajautetuille rahoituslaitoksille -5 tutkimus 22 komission hankkeesta Aasiassa ja 33 hankkeesta Vuonna 1993 tehty latinalaisessa Amerikassa osoitti ensimmäisen (hanke)mallin olleen vallitseva. Siinä arvioitiin, että 35 prosenttia varoista oli myönnetty luottona (s. o. 272 miljoonaa ecua) osana laajempia hankkeita. Tuoreen 60 AKT-maan maataloussäästöjä ja luottoa koskevan arvion perusteella ensimmäinen malli oli ollut vallitseva näissä maissa, mutta vuodesta 1994 kehitys oli kulkenut kohti toista (institutionaalista) mallia. Arvioijat paikansivat AKT-maissa tietokannastaan noin 40 esimerkkiä toisesta mallista, arvoltaan noin 90 miljoonaa ecua. Avustusjärjestöt ja alan toimijat ovat tällä hetkellä toisen mallin kannalla. Kansainvälisesti ollaan yksimielisiä siitä, että mikrotason rahoituslaitokset ovat taloudellisesti kannattavampia kuin luotto hankkeiden osana, jolloin avustusjärjestöjen tulisi tukea niiden kehittämistä. 3. 2 Mikrotason rahoitus: joitakin määritelmiä Mikrotason rahoitus liittyy moneen toimintaan Euroopan unionin kehity s virastojen kattamilla maantieteellisillä alueilla. Tätä tiedonantoa varten on hyväksytty seuraavat työmääritelmät: "Mikroyritys" viittaa tuottavaan toimintaan epävirallisella sektorilla, oli kyse sitten tavaroiden tuottamisesta tai jakelusta tai palvelujen tarjoamisesta. AKT-maissa tyypillinen mikroyritys työllistää alle 5 työntekijää, jotka ovat yleensä perheenjäseniä, ja sillä on alle 10 000 dollarin käyttöomaisuus. Mikrotason yrittäjät tarvitsevat rahoituspalvelulta liiketoimintansa rakentamisessa. "Mikrotason luotto" viittaa ainoastaan lainanantoon. Lainat ovat yleensä pieniä - alle usein mikroyritystoiminnan 1000 Yhdysvaltain käynnistämiseen ja laajentamiseen. Jotkut luotonantajalaitokset ovat aloittaneet luotonannolla, ja sen jälkeen ne ovat laajentaneet palveluitaan talletuksiin. dollaria. Niitä käytetään "Mikrotason rahoitus" kuvaa eri rahoituspalveluiden tarjontaa (esim. talletus-, luotto-, vakuutustoiminta). Talletetut määrät ovat pieniä ja säännöllisiä. Lainat ovat myös pieniä; ensimmäinen laina voi olla vain 50 Yhdysvaltain dollaria rahoituslaitoksesta ja sen asiakkaista riippuen. Hyvä takaisinmaksuaste voi johtaa suurempiin lainoihin tai muihin palveluihin. "Mikrotason rahoituslaitoksella" on asiakkaina useimmiten vähäosaisia, itsenäisiä ammatinharjoittajia tai mikrotason yrittäjiä. Se tarjoaa erilaisia palveluita asiakkaiden tarpeisiin. Joitakin rahoitusalan ulkopuolisia palveluita (esim. liike-elämän neuvonta) voidaan myös tarjota. Kaikki palvelut tarjotaan kestävältä pohjalta. Laitoksilla on mahdollisuus tulla taloudellisesti elinkelpoisiksi kohtuullisen ajan kuluessa ja saavuttaa merkittävä toimintalaajuus. Viralliset pankit eivät yleensä ole olleet kiinnostuneita piensäästämisestä ja lainatileistä, joten ne eivät harjoita välitöntä mikrotason rahoitusta. 1 Henkilökunnalla ei ole vaadittuja taloudellisia tai sosiaalisia taitoja. Tavallisesti tarvitaan köyhiä lähempänä olevan toimintaa helpottavan tai rahoitusta välittävän laitoksen apua. Tämä sovittaa yhteen yhteiskunnallisen tilannearvion ja viralliset talouden- ja varainhoitoon liittyvät näkökohdat. Monet eri laitokset ovat kehittyneet mikrotason rahoituslaitoksiksi. Näitä voivat olla talletus- tai luottolaitokset, paikalliset yhdistykset, tai rahoituslaitokset, joissa varojen käyttöoikeus kiertää jäsenten välillä (rotating and non- luotto-osuuskunnat, valtiosta riippumattomat järjestöt 1 Jotkut liikepankit Ovat onnistuneet mikrotason rahoituksessa; eras näistä on Bank Rakyat Indonesia, mutta mikrotason rahoitusjärjestelmä toimii erikseen tavallisesta pankkitoiminnasta. -6 rotating institutions). 2 Toisinaan kyse voi olla eri alojen virallisemmista laitoksista, kuten postisäästöpankeista tai maaseutupankeista. Maailmanpankin mukaan mikrotason rahoituslaitoksia on tällä hetkellä useita tuhansia. 3. 3 Köyhyyden vähentäminen ja taloudellinen kannattavuus Pääasiassa valtiosta riippumattomien järjestöjen kehittämät mikrotason rahoituslaitokset ovat muodostuneet tärkeäksi ja verraten uudeksi keinoksi köyhyyden torjumisessa. Monet alan toimijat, jotka katsovat köyhien jo tehneen säästöjä muussa kuin rahallisessa muodossa, kuten kasvattamalla karjaa tai istuttamalla puita, pitävät rahoitustalletuspalveluja luotonantoa tärkeämpinä. Mikrotason rahoituksen ensisijaisena tarkoituksena on siten tarjota köyhille taloudellisesti kestävä talletusmuoto. Koska köyhät tarvitsevat erilaisia palveluita, kehitetään myös muita rahoituspalvelulta, kuten vakuutuksia. Köyhien omaksuessa nämä talletusmuodot voidaan luottojakin myöntää erilaisiin tuottaviin tarkoituksiin. Lainavakuudet taataan eri tavoin. 3 Maksettuaan takaisin ensimmäiset lainansa ihmiset voivat ottaa suurempia lainoja ja päästä siten eroon köyhyydestä. Mikrotason rahoituslaitosten kehittäjät pyrkivät yleensä kahteen tavoitteeseen: saavuttamaan köyhän väestönosan ja säilyttämään taloudellisen kannattavuutensa. Nämä tavoitteet voivat lainananto voivat olla olla ristiriidassa keskenään. Pientalletukset ja pienimuotoinen tehokkaita keinoja köyhän väestönosan saavuttamiseksi, mutta usein laitoksen pyrkiessä taloudelliseen kannattavuuteen se samalla ajautuu kauemmaksi köyhien tarpeista. luovia laajentamaan pyrkivät rahoituslaitokset tuotteita entistä useammalle asiakkaalle Tällainen kehitys ei välttämättä ole välitön seuraus edellä mainitusta kahden tavoitteen asiakaspohjaansa politiikasta. Mikrotason kehittämällä uutta ja veloittamalla asianmukaisen hinnan palveluistaan. Ne yrittävät tarjota rahoituspalvelulta entistä enemmän sellaisille väestöryhmille, joilla tähän saakka ei ole ollut tällaiseen mahdollisuuksia. Kyse on laajasta potentiaalisesta asiakasryhmästä, johon kuuluu köyhiä, naisia, nuoria ja vanhuksia ja joilla on kaikilla eri tarpeita. Luomalla uudet rahoituspalvelumarkkinat näille laiminlyödyille asiakasryhmille ja pitämällä palvelujen tarjonnasta aiheutuvat kustannukset hallinnassa tukea kaupallisilta mikrotason taloudelliseen luottolaitoksilta. Tällä kannattavuuteen. rahoituslaitokset pyrkivät rahoituslaitokset voivat tavoin mikrotason aikavälillä tietyllä saada Koska vähäosaisilla on vaikeuksia päästä virallisten tarjoajien asiakkaiksi,4 he pitävät näiden rahoituspalveluiden asiakkaiksi pääsemistä tärkeämpänä kuin itse palveluiden kustannuksia. Asiakkailla on halua ja varaa maksaa heidän tarpeisiinsa mitoitetuista rahoituspalveluista. Vaikka toiminnan kokonaiskustannuksiin lasketaan mukaan korot, jäävät palvelujen kustannukset sittenkin pienemmiksi kuin luottolaitoksen myöntämä luotto. rahoituspalveluiden 2 Tällaisia laitoksia on useita, kuten Arisan Indonesiassa, Paluwagan Filippiineillä, Chit fund Intiassa, Sittu Sri Lankassa, Ho Vietnamissa, Ma Kiinassa, Esusu Nigeriassa ja Djanggi Kamerunissa. Terminologia "rotating" ja "non-rotating" viittaa siihen, kuinka laitoksen jäsenet pääsevät osallisiksi laitoksen varoista. 3 Tunnetuin esimerkki tästä on Grameen Bank, joka käytti sosiaalisia painostuskeinoja viiden edunsaajansa tapauksessa. Muut laitokset ovat päättäneet omista paikalliseen kulttuuriin sopivista vakuudet takaavista keinoistaan. 4 Yksityishenkilöiden tarjoamat rahoituspalvelut ovat yleisiä. Tavallisesti ne eivät tarjoa monille ihmisille mahdollisuutta lisätä jatkuvasti tulotasoaan, vaikka keskiafrikkalaisessa kirjallisuudessa onkin viittauksia yrittäjiin, jotka tietyn ajan kuluessa ovat rahoittaneet sangen laaja-alaisten liikeyritysten kasvun vuorottelevien rahoituslaitosten avulla. Yleensä yksityishenkilöiden tarjoamilla rahoituspalveluilla rahoitetaan muun muassa kulutusta, lukukausimaksuja ja sairausvakuutuksia. - 7. Rahoituspalveluiden tarjoamiseen köyhälle väestönosalle liittyy jo itsessään suurempia kustannuksia (esimerkiksi kaukaisilla, vähän asutetuilla maaseutualueilla on paljon pieniä lainatiliin). Mikrotason talletustilejä verrattuna kaupunkialueiden muutamaan rahoituslaitoksen on siten pyrittävä vähentämään kulujaan, vaikka se laajentaisikin toimintaansa. Yhtenä keinona on luonnollisesti laitoksen moitteeton varainhoito, jonka tavoitteena on vähentää kuluja mahdollisuuksien mukaan. Toisena keinona on kehittää vaihtoehtoisia rahoituspalvelulta asiakkaiden tarpeisiin. Mitä useampi vähäosainen on asiakkaana, sitä enemmän kokonaiskustannuksia voidaan vähentää leikkaamalla juoksevien kulujen osuutta kaikkien palveluiden yhteenlasketuista kuluista. Vaikeita päätöksiä on myös mahdollisesti tehtävä, kuten lykättävä palveluiden tarjoamista joillekin väestöryhmille, kunnes laitoksen taloudellinen perusta on vahvistunut. isoon Vaikka mikrotason rahoituslaitokset voivat kattaa toiminnallaan useita laiminlyötyjä ryhmiä ja silti säilyttää taloudellisen kannattavuutensa, tutkimukset ovat osoittaneet, että samalla, kun ne kattavat köyhyysrajan alapuolella elävät väestönosat, ne eivät kata kaikkein köyhintä 10-15 prosenttia väestöstä (jolla ei ole rahallista omaisuutta). Tällä hetkellä kaikkein (esim. köyhimpien yhteiskunnan tuella). Monet mikrotason rahoituslaitokset ovat kehittämässä vaihtoehtoisia rahoituspalvelulta kaikkein köyhimmän väestönosan tarpeisiin. tarpeisiin vastataan pääasiassa muilla kuin rahoituspalveluilla Yleisesti ollaan entistä enemmän sitä mieltä, että mikrotason rahoituksen kehittämistä köyhyyden torjunnassa kannattavien hallitusten ja avustusjärjestöjen tulisi tukea poliittisesti mikrotason rahoituslaitosten kannattavuutta. Ongelmana on ollut tietää yksityiskohtaisesti hallitusten ja avustusjärjestöjen eri keinojen vaikutus taloudelliseen kannattavuuteen. Tällä hetkellä parhaiksi katsotut käytännön keinot esitetään luvussa 4. 3. 4 Taloudellinen ja sosiologinen tausta Jotta mikrotason rahoitusjärjestelmillä onnistuttaisiin köyhyyden torjumisessa, paikallisella väestöllä on oltava käytössään vähimmäistason taloudelliset mahdollisuudet. Näitä ei välttämättä ole maaseudulla, missä suurin osa köyhästä väestöstä elää. On huomattu, että monet maaseututalletuksista kuluvat sijoituksiin kaupungeissa, joissa tuotto on suurempi. Mikrotason rahoitusjärjestelmät eivät välttämättä tuota tulosta kaukaisilla, harvaan asutetuilla maaseutualueilla, joiden väestö on hyvin köyhää ja liikenneyhteydet ja yhteydet toisiin kaupunkeihin heikot. Näissä oloissa saattavat tarkoitukseen soveltua paremmin muut köyhyyden vähentämiskeinot, kuten yhteiskunnan perusrakenteiden parantaminen, maaseututiet mukaan luettuina. Toisena vaihtoehtona mikrotason rahoitusjärjestelmien on mahdollisesti kehitettävä muita rahoitusvälineitä, kuten maatalousriskeiltä suojaavia keinoja, menestyäkseen tällaisilla alueilla. Mikrotason rahoitus näyttää toimivan erityisen hyvin alueilla, joilla luottamus yhteiskuntaan on korkealla. (Naisväestö näyttää vahvistavan tätä käsitystä. Sukupuolikysymystä käsitellään myöhemmin). Pieniin rakentuu tällaiselle luottamussuhteelle, talletusryhmiin perustuva institutionaalinen järjestely Useita muita yhteiskunnallisia tai kulttuuriin liittyviä kysymyksiä ei ole täysin ymmärretty. Järjestelmän onnistumisen takaamiseksi on kunnolla ymmärrettävä eri kulttuurien asenne rahaan ja säästämiseen, paikalliset sosiaalista käyttäytymistä säätelevät järjestelmät ja paikalliset tavat. Mikrotason rahoituslaitosten tarkoituksena on varmistaa, että toiminnan paikalliset järjestäjät ovat perehtyneet paikalliseen tilanteeseen ja mahdollistaa joustavat menettelytavat. Tämä toimii riittävän hyvin silloin, kun mikrotason rahoitustoimintaa ollaan käynnistämässä, mutta ongelmia voi aiheutua laitosten kasvaessa ja niiden yrittäessä hallinnoida erilaisia asiakkaita ja välittää liikekumppaneille tietoa hallinnostaan. tuloksia tuottaneista järjestelmistä Myönteisiä tehtyihin institutionaalisiin verrattuna ei edellä mainittuja kysymyksiä ole juurikaan tutkittu, joten ymmärtämisessä on vielä parantamisen varaa. Tutkimusaiheita voisivat olla: tutkimuksiin tehokkuuden Markkinatutkimus (mitä vähäosaisimmat tarvitsevat?) Toiminnan kartoitus (miten heidän tarpeisiinsa vastataan parhaiten?) Yhteiskuntatutkimus maantieteelliset olosuhteet, yhteiskunnallisen luottamuksen merkitys). ominaiset asenteet (alalle ja käyttäytyminen, 3. 5 Sukupuolinäkökulma Jotta köyhyysrajan alapuolella elävien ihmisten tarpeisiin vastattaisiin parhaiten, mikrotason rahoituslaitosten on otettava huomioon rahoituspalveluiden suunnittelussa ja tarjonnassa sukupuolikysymykset eli sekä naisten että miesten tarpeet ja heidän toimintaansa rajoittavat tekijät. Vastatakseen paremmin köyhyyden haasteeseen monet rahoituslaitokset ovat korostaneet naisia kohderyhmänä. Tälle löytyy selvät perusteet. Perussyyt naisten valinnalle kohderyhmäksi • Naiset elävät miehiä useammin köyhyydessä, ja heidän kurjuutensa on tavallisesti syvempi kuin miesten. • Naisilla on usein pienet käteisvarat, eivätkä he pyri saamaan korkeaa tuottoa riskisijoituksilla. • Naiset ovat tavallisesti vastuussa perheestä, joten rahoituspalveluiden vaikutus köyhyyden vähentämiseen on suurempi, kuin jos miehet käyttävät näitä palvelutta. • Koska naiset ovat huolestuneita perheen hyvinvoinnista, heillä on taipumus. säästää eikä langeta kerskakulutukseen (esim. alkoholin kulutus). • Naisten on vaikeampi päästä osallisiksi rahoituspalveluista, koska he eivät tavallisesti omista maata eikä heillä ole lisävakuuksia, Tämän takia he ovat hyvin tunnollisia maksaessaan takaisin lainojaan, jotta he myös jatkossa saisivat luottoa. • Naiset kohderyhmäksi vahvistaa yhteiskunnallista luottamusta. tehokkaasti pienissä tekevät työtä ryhmissä, Joten naisten valinta* Syistä naisten valinnalle kohderyhmäksi voidaan olla montaa eri mieltä, mutta mikrotason rahoituslaitosten perustajilla näyttää olevan tämänsuuntainen käsitys naisten roolista. Naisten ja miesten välisten suhteiden täsmällinen osuus mikrotason rahoitukseen jää vielä avoimeksi kysymykseksi. Olennaista on tietää, osoittautuvatko nämä uskomukset hyödyllisiksi mikrotason rahoituksen järjestäjille mikrotason rahoitustoiminnan lisääntyessä ja naisten päästessä enemmän osallisiksi luotonannosta ja suuremmista sijoituksista. Monet mikrotason rahoituslaitokset ovat usein pitäneet naisia kohderyhmällään, mutta samalla ne ovat välttäneet kuitenkaan keskittymästä yksinomaan heihin. Jos miehet eivät pääse osallisiksi rahoituspalveluista, he takavarikoivat naisten lainat, ja naisiin kohdistuva kotiväkivalta voi lisääntyä. Miesten rahoituskuri voi tosin myös parantua, jos he pääsevät osallisiksi luotoista vaimojensa välityksellä. Sukupuolet paremmin huomioon ottava lähestymistapa on tarjota naisten ja miesten tarpeita vastaavia palveluita. Esimerkiksi osamaksujärjestelmässä naiset ja miehet voivat maksaa suurempia velkoja. Toiset rahoituslaitokset kehittävät sairausvakuutuksia, henkivakuutuksia, säästöhenkivakuutuksia jne. Naisille sopivia mikrotason rahoituspalvelulta Pienet lainat. Lainan nopea myöntäminen (päätös hyväksytään alle viikossa). Joustava toistuva takaisinmaksu ensimmäisen pienen lainan osalta. takaisfnmaksujärjestelmä; säännöllinen, usein Naisten lisävakuutena usein käyttöesineitä, kuten jalokiviä. (Muussa tapauksessa ryhmäturvalllstius). Pienet talletustilit. Naisten talletusmenettelyt ja fyysisen turvallisuuden kasvava tarve. luotonanto- aikataulua vastaavat ja 3. 6 Mikrotason rahoituslaitosten kasvuja kehitys rahoitustoiminta on kasvanut huomattavasti vuosikymmenellä. Mikrotason Maailmanpankin arvion mukaan lainojen ja talletusten määrä lisääntyy 30 prosentilla vuodessa uusien rahoituslaitosten myötä. Vaikka uusien sääntelemättömien rahoituslaitosten nopeaan kasvuun liittyy väistämättä riskejä, suuri osa kasvusta koskee jo perustettuja laitoksia. tällä Mikrotason rahoituksen kehittämistä tukemalla avustusjärjestöt pyrkivät yhä enemmän paikkaamaan kaupallisten rahoituspalveluiden ja mikrotason rahoituslaitosten välistä tyhjiötä. Tämän takia mikrotason rahoitusjärjestot ovat kehittäneet institutionaalista rakennettaan ja pyrkineet kohti uusia rahoituspalvelulta, jotta virallinen rahoitussektori kiinnostuisi mikrotason rahoituksesta. Jotkut avustusjärjestöt ovat kehittäneet käynnistysohjelmia, joiden tarkoituksena on esitellä tapoja perustaa uusia mikrotason rahoituslaitoksia, kun taas toiset ovat keskittyneet jo perustettujen laitosten kehittämiseen. 4. Mikrotason rahoitustoiminnan tukeminen 4. 1 Toimintatavoitteet EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan kokonaistavoitteena on edistää kestävää ja tasapuolista talouskasvua. Tässä tavoitteessa on kolme pääulottuvuutta: köyhyyden vähentäminen talouskasvun edistäminen kestävän kehityksen takaaminen EU:11a on käytössään useita ja -välineitä köyhyyden vähentämiseksi • välittömästi tai epäsuorasti. Mikrotason rahoituslaitoksia pidetään yhtenä välineenä. Ne täyttävät EU:n asettaman tavoitteen kaikki kolme ulottuvuutta. toimintalinjoja -10 EU:n mikrotason rahoituslaitoksia tukeva toiminta edellyttää johdonmukaista toimintakehystä ja tiettyjä vaatimuksia avustusjärjestöiltä. Näitä käsitellään seuraavissa luvuissa. toimintaympäristö 4. 2 Myönteinen Mikrotason rahoituksen onnistuminen edellyttää myönteistä toimintaympäristöä. 5 komission ja jäsenvaltioiden tulisi siten huolellisesti arvioida toimintaympäristöä ja työskennellä yhteistyössä keskenään mikrotason rahoituksen kehitystä vaikeuttavien ongelmien ratkaisemiseksi. 6 Komissio valmistelee myös tiedonantoa yksityisen sektorin kehittämisestä AKT-maissa. Siinä täydennetään tässä luvussa esitettyjä kohtia mikrotason rahoituksen tukemisesta ja mikrotason yrityksistä. Makrotaloudellisesta toimintakehyksestä ja muista mikrotason rahoitussektoriin vaikuttavista kysymyksistä tulisi keskustella korkealla tasolla hallitusten välillä. Tähän keskusteluun voisivat osallistua alaa ja makrotaloudellisia kysymyksiä hyvin tuntevat avustusjärjestöt. Myönteisen toimintaympäristön edellytyksiä käsitellään seuraavissa luvuissa. 4. 2. 1 Makrotaloudellinen päätöksenteko Epävirallinen sektori on yleensä kasvanut vähiten kehittyneissä maissa nopeimmin, ja sillä on erityisen tärkeä työllistävä vaikutus. Yksittäisten pienten ja mikroyritysten kasvuun liittyy paljon ongelmia, kuten luotonsaantivaikeuksia; samoin ongelmana on niiden taloudellinen kannattavuus. Vaikka mikrotason luotonsaantiongelmissa, rahoitus epäasianmukainen makrotaloudellinen päätöksenteko voi hidastaa mikrotason rahoituksen kehittymistä (esim. korkea korkotaso). Makrotaloudellisen päätöksenteon tulisi yleensä edistää yksityisen sektorin kehitystä keinona tasapuoliseen talouskasvuun. Sen tulisi vaikuttaa myönteisesti talletuksiin ja sijoituksiin kaikilla tasoilla sekä mikroyritysten kehitykseen. auttaa voi Tällä hetkellä mikrotason rahoitustoimet ovat vähäisiä, mutta ne ovat kasvussa verrattuna (vuonna 1998) olla kansallistalouksien kokonaistasoon. Niinpä olisi ylivarovainen mikrotason rahoitussektorin kehityksestä ja sen mahdollisista vaikutuksista makrotalouteen. liian aikaista 4. 2. 2 Rahoitussektori Rahoitusjärjestelmään tulisi kiinnittää erityistä huomiota. Seuraavia kysymyksiä tulisi tarkastella, ja mikrotason rahoituksesta kiinnostuneiden avustusjärjestöjen tulisi ottaa ne huomioon hallitusten kanssa käymässään poliittisessa vuoropuhelussa soveltuvin osin. 4. 2. 2. 1 Avustusjärjestöjen myöntämän tuen ehdot Avustusjärjestöjen on asetettava vähimmäisehdot tuen myöntämiselle. Ennen kuin avustusjärjestöt ryhtyvät kehittämään mikrotason rahoitusta, niiden odotetaan tarkastavan, että seuraavat ehdot rahoitussektorilla täyttyvät: Rahoituslaitoksilla on oikeus pyytää korkoa, kokonaiskustannukset. 7 jolla katetaan toimien 5 Mikrotason rahoitusta voi harjoittaa sille epäedullisessa toimintaympäristössä jonkin aikaa, mutta sen säilyminen ja kasvukyky heikkenevät pitkällä aikavälillä. Myönteistä toimintaympäristöä koskevien lisätietojen osalta ks. Tiedonanto yksityisen sektorin kehittämiseen myönnettävästä tuesta. 6 Arviointia käsitellään luvussa 4. 3. 2. 1. 7 Tähän sisältyvät asiakkaille suoraan tarjottavien palveluiden kustannusten lisäksi epäsuorat kustannukset henkilökunnan palkkaamisesta ja kouluttamisesta, tulosseurannasta, liiketoiminnan kehittämisestä, hallinnosta jne. : •• ••- • • -11 rahoitustoimia helpottavaa lainsäädäntöä voidaan hyväksyä. Mikrotason Esimerkiksi rahoituslaitoksilla tulisi olla mahdollisuus kehittää talletuksia ja eriyttää toimintaansa muille aloille, kuten leasing-toimintaan tai riskipääomaan. Mikrotason rahoituslaitosten oikeudet markkinoiden kilpailukykyisen toiminnan takaamiseksi. 8 ja velvollisuudet tulisi määrittää EU:n tulisi myöntää tukea ainoastaan, kun nämä ehdot täyttyvät ja kun hallitukset ilmaisevat voimakkaasti sitoumuksensa jatkaa päätöksentekouudistuksia. Tuen myöntämisedellytyksiin liittyy erityisesti ongelmia silloin, kun institutionaalisessa kehityksessä tarvitaan pitkän aikavälin kumppanuutta. Monet eri tapahtumat voivat heikentää hallitusten kykyä toteuttaa tarvittavia uudistuksia rahoitussektorin tasaiseksi kehittämiseksi. Avustusjärjestöjen on päätettävä, onko uudistuksilla kielteinen vaikutus sektoriin ja milloin uudistuksia voidaan suunnitellusta sitoumuksesta luopuminen on kuitenkin viimeinen keino, jos käy selvästi ilmi, että hallitus todellakin on pettänyt lupauksensa uudistuksista. jatkaa. 9 Pitkäaikaiseksi tapauksessa tällaisessa 4. 2. 2. 2 Yhteydet kaupallisiin rahoituspalveluihin Aikaisemmin pankit ja kaupalliset rahoituspalvelut eivät yleensä ole olleet kiinnostuneita pientalletuksista ja pienluotoista. 10 Kiinnostuksen puute on ollut esteenä mikrotason tai rahoituslaitosten kasvulle. Niillä ei ole ollut käytettävissään kaupallisia pääomasijoituksia. lainoja Kaupallisen sektorin kiinnostuksen puutteeseen rahoituslaitoksia kohtaan on useita syitä. Usein toiminta-ala on ollut liian kapea, jotta se olisi voinut tarjota houkuttelevan sijoituskohteen. Odotettavissa oleva tuotto olisi todennäköisesti ollut vähäinen, ja siihen olisi liittynyt riskejä. Lisäksi rahoituslaitosten toiminta ei ole ollut julkista kehittymättömän rahoituskertomusjärjestelmän takia. Rahoitussektoriuudistusten tulisi vähentää toimintakuluja ja muita mikrotason rahoitukseen liittyviä ongelmia tuomalla rahoituspalvelut lähemmäksi kansalaisia ja edistämällä mikrotason rahoituslaitosten ja pankkijärjestelmän välisiä yhteyksiä. 4. 2. 2. 3 Lainsäädännöllinen toimintaympäristö toimintaympäristön Lainsäädännöllisen rahoituslaitosten tulisi käynnistämistä ja kasvua. Esimerkiksi talletusyhtiöiden perustamiselle rajoituksia asettavien maiden tulisi uudistaa käytäntöään. Samoin korkotasolle rajoituksia asettavien maiden tulisi uudistaa mikrotason rahoitusta edistäviä toimiaan, jotta • mikrotason rahoituslaitosten mahdollinen taloudellinen kannattavuus ei vaarantuisi. edistää mikrotason Lainsäädännöllisen toimintaympäristön uudistuksilla on vältettävä mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Mikrotason rahoituslaitosten hallinnointi moitteettoman rahoituskäytännön mukaisesti olisi taattava lainsäädännöllä. Erityisesti uudistuksissa tulisi kiinnittää huomiota tallettajien suojaamiseen petoksilta. Tarvitaan seurantajärjestelmä, jonka avulla voidaan säännöllisesti valvoa lainsäädännön vaikutusta. 8 Tällaisen toimintakehyksen parantamiseen käytännössä saatetaan tarvita teknistä apua. 9 Rangaistusten mekaanista soveltamista tapauksessa, jossa edellytykset eivät täyty, tulisi välttää, jos tarkoituksena on luoda pitkäaikainen kumppanuussuhde. 1° Joitakin poikkeuksia on ollut, kuten esimerkiksi BRI Indonesiassa. Toisessa tapauksessa, josta keskusteltiin Internetissä vuoden 1997 lopulla, pankin ainoa tarkoitus näytti olevan saada julkisuutta. - 12 4. 2. 2. 4 Avustusjärjestöjen tuki Avustusjärjestöjen myöntämällä tuella on rahoitussektorin kehittämisessä oma selkeä osuutensa, erityisesti institutionaalisen kehityksen alkuvaiheessa. rahoitustarpeiden huomioon ottaminen joka on mikrotason Tarkoituksena on luoda kehitykseen pyrkivä kumppanuus avustusjärjestön ja mikrotason rahoituslaitoksen välillä. Mikrotason rahoituslaitosten institutionaaliseen kehittämiseen tulisi myöntää tukea. Erityisesti rahoitustarkastuksen vahvistamisessa tarvitaan teknistä apua. Pitkän tähtäyksen tavoitteina voisi olla muiden tilintarkastusmuotojen kehittäminen. Koska mikrotason rahoitus koskee köyhiä, tutkitaan, miten yritys on saavuttanut yhteiskunnalliset tavoitteensa, jotta nähdään, vastaavatko mikrotason rahoituslaitokset näiden ensisijaisten asiakkaidensa tarpeisiin. tarkastusta, tarvitaan jossa Monet tarkkailijat ovat kuitenkin varoittaneet huomattavien avustusjärjestöjen myöntämien varojen liikkumisesta mikrotason rahoitussektorilla. Mikrotason rahoituslaitosten riippuvuus avustuksista voi heikentää tehokasta rahoitushallintoa ja yrittäjyyden kehittymistä, joka on olennainen taloudellista kannattavuutta. Vakiintuneimmissa mikrotason avustusjärjestöjen myöntämän tuen korvaavat lopulta kaupalliset lainat. sektorin kehityksen kannalta, rahoituslaitoksissa sekä heikentää , yksityisen 4. 2. 3 Moitteeton hallinnointi ja mikrotason yrittäminen Kaupunkien hallinnon toimenpiteiden tulisi kannustaa mikrotason yrityksiä, eikä asettaa useita pieniä rajoituksia köyhien taloudellisille mahdollisuuksille. Vähiten kehittyneissä maissa on esimerkiksi valitettavan yleistä, että paikallisviranomaiset ja poliisi painostavat pientavarakauppiaita. Mikrotason toimia rahoitustoiminnan sääntö viidakon karsimiseksi ja tällaisen korruption torjumiseksi. edistäminen edellyttää Maaseudun kehittämispolitiikan tehtävänä on edistää maatalouspohjaisten pienyritysten kehittämistä. Tämä parantamalla markkinatuntemusta ja helpottamalla tuotantohyödykkeiden saatavuutta. toteuttaa monin tavoin, kuten voidaan eri 4. 2. 4 Sukupuoiiennakkoluuiojen poistaminen Naisten toiminnalla on usein kasvua edistävä vaikutus mikrotason maatalousyritysten ja -rahoituksen aloilla, mutta monet tekijät rajoittavat rahoituspalveluiden saatavuutta naisten osalta ja samalla heidän liiketoimintansa kasvua. Esimerkiksi lisävakuuksien esteenä on naisten kyvyttömyys omistaa maata. Perintösäännöt eivät välttämättä kannusta naisia keräämään pääomaa. Naiset saattavat tarvita taloudessaan miesten luvan lainan ottamiseen. * * Näiden sukupuoiiennakkoluuiojen poistaminen edistäisi mikrotason rahoituksen kehittämistä. 4. 3 Työskentely mikrotason rahoituslaitosten kanssa: Mikrotason rahoituslaitosten kanssa työskennellessään avustusjärjestöjen tulisi pyrkiä pitkällä tähtäyksellä edistämään niiden kasvua ja taloudellista kannattavuutta. Käytäntö on muodostunut seuraavaksi: 12 rahoituslaitoksen toimintamahdollisuuksien kartoittaminen ja yksityiskohtainen arviointi tämänhetkisen toimintakyvyn ja tulevaisuudennäkymien perusteella 11 Ks, luku 3. 5 sukupuolikysymyksistä. 12 Toimintakehyksen arvioiminen on edellytys työskentelylle rahoituslaitosten kanssa Tätä on käsitelty edellä luvussa 4. 2. 13- institutionaalisen vakiinnuttamiseksi kehityksen tukeminen rahoituslaitoksen toiminnan lisätuen myöntäminen yhteyksien vahvistamiseksi kaupallisiin rahoituslähteisiin Tällainen avustusjärjestötuki vaatii pidemmän kuin tavallisen kolmen vuoden hankekehyksen, eli se edellyttää vähintään 7 tai 10 vuoden kumppanuutta. Tämä puolestaan asettaa avustusjärjestöille erityisehtoja; niiden riskejä arviointikauden aikana ja luoda seurantajärjestelmä, joka perustuu yhteiseen oppimiseen kokemusten kautta. Tällainen lähestymistapa korostaa erityisesti opitun ymmärtämistä sekä hyvien käytäntöperiaatteiden kehittämistä jà soveltamista. tulisi olla valmiita ottamaan tiettyjä Näitä kohtia käsitellään jäljempänä hankkeen eri vaiheita esiteltäessä. 4. 3. 1 Toimintamahdollisuuksien kartoittaminen EU:n tuen saamiseksi mikrotason rahoituslaitosten tavoitteiden tulisi olla sopusoinnussa EU:n talous- ja sosiaalipoliittisten tavoitteiden kanssa: köyhyyttä tulisi vähentää tarjoamalla köyhille vakaat taloudelliset mahdollisuudet. Näihin liittyy paikallisiin tuotantohyödykkeisiin ja valmiisiin markkinoihin perustuva tavaroiden ja palveluiden tuotanto. laajempien ottaneet mikrotason Useilla mikrotason rahoituslaitoksilla on sosiaalinen taipumus auttaa köyhiä, ja sen takia ne köyhyyden ovat vähentämiskeinona. Mikrotason tarjota yhä useammalle vähäosaiselle paikallisiin tarpeisiin sopivia, joustavia rahoitusvälineitä, joita liikepankit eivät tavallisesti tarjoa. sopivana erityistavoitteena on rahoitusmekanismin rahoituslaitoksen käyttöön Siitä huolimatta, että useat mikrotason rahoituslaitokset täyttävät nämä yleiset edellytykset, EU:n avustusjärjestöjen tulisi ottaa ne huomioon mikrotason rahoituslaitoksia valitessaan. EU:n tulisi soveltaa seuraavia valintaedellytyksiä: 13 tulevaisuudenkuva (selkeä kehitysstrategia, pääpaino paikallisilla talletuksilla), institutionaaliset vahvuudet riippumaton hallinto, laitoksen toimivaltaisuus, institutionaalinen kyky, oikea hallinnon tietojärjestelmä ja hyvä ilmoitustaso), (terve, poliittisesta vaikutuksesta köyhille laatu kehittämisellä, asianmukaisella ja joustavalla lainanannolla, talletuspalveluilla), tarjottavien palveluiden (pääpaino köyhillä toiminnan ja varainhoitokyky laatu, riippuvuuden vähentäminen avustusjärjestöistä ja kyky käyttää kaupallisia varoja itsenäisyyden saavuttamiseksi), kaupankäyntisalkun (asianmukainen hinnoittelu, valmius ottaa vastaan neuvoja (muutostarpeen hyväksyntä, vuoropuhelukyky). 4. 3. 2 Arviointi Kaikista rahoituslaitoksista ei tule elinkelpoisia pitkällä aikavälillä. Monet olosuhteet vähiten kehittyneissä maissa vaikeuttavat taloudellista rahoituslaitosten kannattavuutta. elinkelpoisuutta ja 13 Luettelo perustuu edellytyksiin, joita ovat asettaneet monenkeskiset avustusjärjestöverkostot, erityisesti pienyritysten kehittämistä tukevien avustusjärjestöjen toimikunta ja rahoitussektorin kehittämistä koskeva avustusjärjestöjen työryhmä "Mikro- ja pienyritysten rahoitus: Pääperiaatteet rahoituksen välittäjien valinnalle ja tukemiselle", lokakuu 1995. 14- 4. 3. 2. 1 Ulkoiset tekijät Koska mikrotason rahoituslaitoksen kehitys on melko pitkä prosessi, se voi helposti keskeytyä. Seuraavankaltaisten rahoituslaitoksesta riippumattomien riskien arviointiin tulisi kiinnittää huomiota: ennustettavissa olevat suhteellisen vakavat luonnonilmiöt, joiden vaikutus näkyy koko yhteisössä, kuten kuivuus, tulvat, pyörremyrskyt, maanjäristykset, vakavat sairaudet ja epidemiat, jotka eivät kosketa kaikkia kotitalouksia, kuten AIDS; jotkut tällaiset sairaudet voivat olla kausittaisia, yhteiskunnalliset konfliktit. Riskejä ovat myös muutokset päätöksentekoympäristössä, mahdollisesti hallitusten vaihtuessa. Näitä kysymyksiä on käsitelty edellä. Näillä tapahtumilla voi olla vaikutuksensa mikrotason rahoitusjärjestelmien taloudelliseen kannattavuuteen, joten ne on syytä ottaa huomioon suunnittelussa, sillä monet riskit ovat etukäteen ennustettavissa. Hitaasti kehittyvien riskien (esim. kuivuus tai yhteiskunnalliset konfliktit) ja yllättävien riskien (esim. maanjäristys) hallinnassa on eroja. Riskien arvioinnissa tulisi huolehtia mikrotason rahoituslaitoksiin mahdollisesti kohdistuvan vaikutuksen vakavuudesta. Mikrotason rahoitussektorille aiheutuvia käytännön seurauksia voivat olla: kustannusten kattamiseen ennustettavissa olevien riskien tasolle tarvittavan rahasumman asettaminen tällaisten mikrotason rahoituslaitosten tehtävien eriyttäminen kannattavien vakuutuspalveluiden kehittäminen. 4. 3. 2. 2 Sisäiset tekijät Institutionaalisessa arvioinnissa arviointiryhmä katsoo, "onko mikrotason rahoituslaitoksella lisätukea, ja saada kykyä kehittää toimintaansa asiakkaiksi monia erittäin köyhiä ihmisiä ensisijaisesti kaupallisin varoin. " Arviointiryhmän on otettava huomioon, missä määrin mikrotason rahoituslaitoksen tulevaisuudenkuva on keskittynyt tämänsuuntaisesti. itsenäisesti, ilman avustusjärjestöjen Arviomtiryhmän on arvioitava rahoitukseen liittyviä ja muita tekijöitä, jotka vaikuttavat itsenäiseen toimintakykyyn, vaadittuja toimintamuutoksia ja muita vaikeuksia. Kaiken kaikkiaan arviointiin kattaa useita institutionaalisia tekijöitä, palvelut ja markkinat, strategisia tavoitteita ja varainhoitotoiminnan. Näiden perusteella on mahdollista linjata olennaiset tekijät (ks. jäljempänä oleva laatikko) sen arvioimiseksi, hyväksytäänkö vai hylätäänkö tuki mikrotason rahoituslaitokselle. 14 Mikrotason rahoituslaitokseen liittyvien tekijöiden arvioinnissa tämä luku perustuu Mikrotason rahoituslaitosten arviointimalliin (Kaikkein köyhimpiä avustavan neuvoa- antavan ryhmän sihteeristö, 25. helmikuuta 1997) -^asiakirjan sisältämiin ohjeisiin. 15 Olennaiset arviointiin vaikuttavat tekijät Sijainti Muiden avustusjärjestöjen kokemukset Johto Rahoitusjohtaja Strateginen rahoitussuunnittelu Tuloilmoitus ja tase Kannattavuus Vapaaehtoinen talletuspalvelun analyysi Vaarana hyvän käytännön arviointiperiaatteiden luettelemisessa on se, että avustusjärjestöt ilman, että ne «ottavat voivat soveltaa kaikkein ankarimpia vaatimuksia mekaanisesti huomioon kertomusta mikrotason rahoituslaitoksesta. Käytännössä avustusjärjestöt pyrkivät tukemaan parempien vaatimusten kehittämistä institutionaalisen kehitysvaiheen aikana. todellisia yhteiskuntaoloja arviointiryhmän ja 4. 3. 3 Toteuttaminen: toiminnan käynnistäminen Jos mikrotason rahoituslaitosta ei ole olemassa, päätös tällaisen toiminnan käynnistämisestä on vaikea. Jotkut avustusjärjestöt ovat olleet mukana toiminnan käynnistämisessä. Ratkaistavina on useita erittäin vaikeita ja keskeisiä ongelmia, mutta menestymisen ja epäonnistumisen ehtoja ymmärretään vähän. Tätä vaihtoehtoa harkitsevat avustusjärjestöt, joilla on käytössään taitavaa teknistä apua. Tällainen toiminta ei välttämättä edellytä suuna varoja. Näin ollen komissio ei puutu tämän alan toimintaan. 4. 3. 4 Varsinainen toteuttaminen Suuri osa mikrotason rahoituslaitoksia koskevista neuvoista saadaan jo perustetuista mikrotason rahoituslaitoksista tehdyistä yksityiskohtaisista arvioista. Jo perustettujen laitosten kasvun tukeminen on vähemmän riskialtista kuin toiminnan käynnistäminen, mutta se edellyttää silti yrityshallinnon perinteisillä aloilla teknistä apua tarjoavien avustusjärjestöjen tukea. Toteutusvaiheessa avustusjärjestö tukee valituksi tulleen rahoituslaitoksen teknisen kyvyn, tuotevalikoiman ja asiakaspohjan kehittämistä. Tämä saadaan aikaan käyttämällä pääomatukea rakentamiseen ja muihin tarvikkeisiin, sekä teknistä apua rahoitushallinnon tietojärjestelmien vahvistamiseen. 15 Myöhemmässä vaiheessa lamoja ja pääomarahoitusta voidaan käyttää tukemaan laitosten kasvua. On todennäköistä, että useimmat avustusjärjestöt haluavat tässä kehitysvaiheessa kehittää mikrotason rahoituslaitoksille myönnettävää tukea. Tämä puolestaan auttaa niiden oman institutionaalisen kyvyn kehittämisessä mikrotason rahoitussektorin tukemiseksi. 15 Joidenkm avustusjärjestöjen mukaan tukea voidaan antaa jopa toimintakuluihin, mutta vain tietyksi ajaksi (tavallisesti 2-3 vuotta). Tämä jää keskusteltavaksi. 16- ^N 4. 3. 5 Toteuttaminen: kaupallisiin järjestelmiin liittyminen Avustusjärjestöjen tulisi tukea mikrotason rahoituslaitosten liittymistä osaksi kaupallisia ja lainajärjestelmiä yksityisten erityistukimuotoja pääomanlähteiden kulujen kattamiseksi ja takuiden myöntämiseksi liikepankkien luottoihin. tarvitaan usein. Rahoitus voi olla välttämätöntä ja pääomamarkkinoita. Eri mekanismeja ehdottaa, voidaan Kaksi yleisintä mekanismia ovat olleet takuurahastot ja huippujärjestöjen kehittäminen. Tällaiselle toiminnalle tulisi myöntää teknistä erityistukea. 4. 3. 5. 1 Takuurahastot Avustusjärjestöt ovat pyrkineet useaan otteeseen sijoittajien kannustamiseksi riskinottoon ja mikrotason rahoituslaitosten luototukseen. Usein tässä on epäonnistuttu, koska avustusjärjestöjen myöntämä rahoitus on heikentänyt järjestelmän rahoituskuria. Tuoreemmilla yrityksillä myöntää takuita ulotetaan riski kaikkiin osakkaisiin. takuuvaroja tarjoamaan ovat viime "taloudellista Asiantuntijat alkaneet kannattavuutta', ja "täydentävyyttä". 1° Takuiden myöntämisestä aiheutuvat kulut lisäävät myös mikrotason rahoituspalveluiden kustannuksia ja vaikeuttavat siten rahoituslaitosten taloudellista kannattavuutta pitkällä aikavälillä. 17 takuurahastojen aikoina epäillä lisätutkimuksia vaaditaan Näihin ongelmiin on mahdollista takuurahastoista ja niiden vaihtoehdoista ennen, kuin ne hyväksytään avustusjärjestöjen myöntämän pääasiallisen tuen välineiksi. Tässä asiassa EU:n tulisi jatkaa yhteistyötä kaikkein köyhimpiä avustavassa neuvoa-antavassa ryhmässä. löytää ratkaisu, mutta 4. 3. 5. 2 Huippujärjestöt Useimpia huippujärjestöjäl^ pidetään parhaina mikrotason rahoitusteollisuuden kasvun edistäjinä ennen pankkisektorin virallista rahoitusvälitysjärjestelmää. Näiden järjestöjen ilmiselvä tarve kasvaa sitä mukaa, kun mikrotason rahoituslaitosten määrä lisääntyy ja alan toimijat huomaavat sellaisen järjestön hyödyn, joka voi tarjota yhteyden viralliseen sektoriin ja lukuisia yhteisiä palveluita (esim. henkilökunnan koulutus). toimintaa helpottavien toisenlaisia, perinteisistä Näiden mikrotason rahoituslaitoksista poikkeavia ongelmia. Samalla, kun rahoitusta tarvitaan kaupallisten rahoituslähteiden kulujen kattamiseksi, jotkut ongelmat edellyttävät kokenutta teknistä apua. järjestöjen kehittäminen luo Tällä hetkellä näitä järjestöjä on vähän, joten niiden toiminnasta ja tuloksista ei ole paljon tietoa. Lisää tutkimusta tarvitaan ennen, kuin nämä järjestöt voidaan luokitella EU- tukikelpoisiksi. 19 16 Esimerkiksi Internetissä on äskettäin käyty keskustelua kehitysyhteistyörahoituksesta. Siinä korostettiin niin ongelmia kuin mahdollisia ratkaisujakin. 17 Tämän näkökohdan esitti Itävallan edustaja asiantuntijaryhmän kokouksessa vuonna 1997, ja se otettiin esiin neuvoston kehitysyhteistyöasioiden työryhmässä. 18 Huippujärjestö tarjoaa yhteisiä palveluita useille mikrotason rahoituslaitoksille, ja se saa varansa ensisijaisesti rahoitusosuuksina näiltä laitoksilta. 19 Myös tällä alalla osallistuminen CGAP -oppimistoimintaan on tärkeää. 17 4. 3. 6 Toteuttaminen: toiminnan seuranta tarjoavat varoja EU:n avustusjärjestöt rakentamiseen. Aikomus rahoituslaitosten vahvistamisesta ja niiden toiminnan tukemisesta edellyttää tiettyjen hyvän kuten arvioinnissakin. 20 Mikrotason rahoituslaitosten seurannassa erityishuomiota tulisi kiinnittää seuraaviin avainkysymyksiin: lainapääomaan ja suunniteltaessa, toimintakyvyn periaatteiden soveltamista käytännön aivan apua omavaraisuuteen pyrkiminen - esimerkiksi vähentämällä asteittain avustusten määrää ja siirtymällä kaupalliseen rahoitukseen moitteeton hallinnointi - tilivelvollisuus köyhille ja johdonmukaisuus rahoitusvalvonnassa avoin ilmoittaminen - edistää kauppakumppaneiden sijoituksia moitteeton rahoitusjohto - edistää palvclukustannusten vähentämistä mikrotason rahoituslaitosten perimien korkojen tulisi kattaa toimintakulut, ja muutosten tulisi aiheutua markkinoista eikä poliittisesta vaikuttamisesta hallintoneuvoston asioihin rahoitusvarojen kohdentaminen korkotason tukemiseksi - esimerkiksi institutionaalisen kehityksen eikä talletuspalveluita tulisi edistää alusta alkaen luotonannon asemesta ammattimainen lähestymistapa lainan arviointiin ja seurantaan tuki mikrotason rahoituslaitoksia tukeville tietoverkostoille 4. 3. 7 Vaikutuksen arviointi Eräs merkittävä toiminta-alue mikrotason rahoituslaitoksille ja avustusjärjestoille on vaikutuksen arviointi. Arvioinnissa tulisi ottaa huomioon useita kysymyksiä: 0 Köyhyyteen suuntautuminen: Missä määrin mikrotason rahoituslaitokset saavat köyhiä asiakkaikseen? Minkätyyppisistä köyhistä on kyse?21 Liittyykö kohdentamiseen mitään yllättäviä seurauksia? 0 Vaikutus tulotasoon: Missä määrin tuettu toiminta nostaa jäsenten tulotasoa? Voidaanko myönteinen vaikutus tulotasoon säilyttää? Olisiko enemmän odotettavissa? 0 Sosiaaliset vaikutukset: Missä määrin rahoituslaitokset ovat aiheuttaneet köyhien köyhtymistä muilla alueilla? Onko organisaation toimivuus lisääntynyt? 0 Rahoituslaitoksen kasvu: Mikä on ollut väestön ja mikrotason rahoituspalveluiden kattavuus? Mikä olisi järkevä tulevaisuuden kasvuennuste? 0 Ympäristövaikutukset: Missä määrin mikrotason rahoituslaitosten tukemat yritykset ovat parantaneet tai kuormittaneet fyysistä elinympäristöä? Onko toiminta kestävällä pohjalla? Tällaisessa arvioinnissa saatavien tulosten tarkoituksena on myötävaikuttaa toiminnan parempaan kohdentamiseen, mikrotason rahoitusasiakkaiden parempaan neuvontaan ja mikrotason rahoituksen parempaan soveltamiseen kehitysprosesseissa. \ 20 Tämä luku perustuu CGAP -arviointimalliin. 21 Tieto tulisi luokitella sukupuolen mukaan. -• li 4. 4 Avustusjärjestöjen myöntämän tuen yhteiset vaatimukset 4. 4. 1 Avustusjärjestöjen myöntämä rahoitus: varovainen lähestymistapa Euroopan komissiolla on käytössään useita rahoitusalan ja muita mekanismeja mikrotason rahoitussektorin tukemiseksi: pääoman tarjonta, luottotakuujärjestelmät, muun kuin rahallisen luoton tarjonta, pääomarahoitus ja institutionaalinen tuki. Muilla avustusjärjestöillä on käytössään samanlaisia mekanismeja. Nähtäväksi jää, mitkä näistä soveltuvat parhaiten tälle alalle. Mikrotason rahoituspalveluiden suuresta kysynnästä ei ole epäilystä, mutta on syytä varoittaa mikrotason rahoituksen kyvystä kuluttaa tällä hetkellä huomattavia avustusjärjestövaroja. Huolimatta joidenkin rahoituslaitosten itsensä tuntemasta paineesta, CGAP uskoo liian monien rahastojen jo hätyyttelevän liian harvoja elinkelpoisia rahoituslaitoksia. On välttämätöntä kehittää strategia kysynnän mukaisen tuen antamiseksi. Yleisesti on hyväksytty, että pääoma ei ole pääongelma virallisella sektorilla rahoituslaitosten ryhtyessä tarjoamaan mikrotason rahoitusta, vaan pikemminkin infrastruktuurin puute (niin rahoituksessa kuin muillakin aloilla), joka vaikeuttaa varojen tehokasta jakautumista vähätuloisten kesken. Pääpaino tulisi siten asettaa mikrotason rahoitussektorin huolelliseen perustamiseen ja elinkelpoisempien, talletuksiltaan terveiden rahoituslaitosten rakentamiseen, jotka ajan kuluessa pystyvät käyttämään enemmän varoja kaupallisista lähteistä. Avustusvälineiden vaikutukseen on liittynyt myös tiettyä epäselvyyttä. Yhtäältä kaikki tunnustavat, että tukea (esim. avustusta rahoituslaitoksen toiminnan aloittamiseen tai takuurahastoja) saatetaan tarvita mikrotason rahoituslaitoksen toiminnan eri vaiheissa toiminnan vakiinnuttamiseksi ja kasvun tukemiseksi. Toisaalta kaikki tunnustavat nyt. myöskin, että muita tukia (esim. korkotasoa), joita ei voida säilyttää pitkällä aikavälillä, tulisi välttää. Tukea myöntävien rahoituslaitosten suhtautuminen mikrotason rahoitukseen ja mikrotason rahoitussektorin kehittäminen ovat kääntäneet huomion avustusjärjestöille yhteisten johdonmukainen vaatimusten välttämättömyyteen. päästä kehittäminen tukevien yhteisymmärrykseen avustusjärjestöjen toimikunta ja rahoitussektorin kehittämistä koskeva avustusjärjestöjen työryhmä laativat lokakuussa 1995 joukon pääperiaatteita. Ilman yhteisiä vaatimuksia alan paljon kehittämistä kulunut vaatimuksista. Pienyritysten vaarantuisi. Avustusjärjestöiltä yhteisistä aikaa on EU:n tulisi hyväksyä nämä yhteiset vaatimukset ja yhteistyössä muiden kanssa kehittää niitä uutta luovilla aloilla. 4. 4. 2 Avustusjärjestöjen tukistrategioita EU:n tulisi noudattaa avustusjärjestöjen tukistrategioissaan pääperiaatteita seuraavasti: rahoituslaitoksen eri Avustukset kehitysvaiheissa. tukea rahoituslaitoksen perustamiskuluja- tiloja, tarvikkeita, henkilökunnan koulutusta, teknistä apua. Myöhemmin niitä voidaan käyttää tukemaan rahoituslaitosten liittymistä osaksi virallista sektoria. asianmukaisia voidaan ovat avustuksilla Käynnistysvaiheessa kehittämiseksi Avustukset rahoitusta varten. Tällä tavoin varoja voidaan liikutella kotimaassa. Samalla, kun on yleensä parempi välttää toimintakulujen kattamista, käytännössä tähän voidaan myöntää varoja rajalliseksi toiminnan käynnistysajaksi, kuten kolmeksi vuodeksi, mutta ei missään tapauksessa pidemmäksi kuin seitsemäksi vuodeksi. -19 Lainoihin turvautuvat ne rahoituslaitokset, jotka ovat saavuttaneet tietyn toiminnan tason. Ne saattavat olla täyden liiketoiminnan kannalla. Tällaista siirtymää voidaan tukea takuurahastoilla. Useat asiastaan vakuuttuneet mikrotason rahoituslaitokset pyrkivät kehittämään vieläkin parempaa käytäntöä. Ne voivat esimerkiksi tähdätä vaihtoehtoisten rahoituspalveluiden kehittämiseen köyhimmälle väestölle samalla, kun ne noudattavat perusperiaatteita. EU voi myöntää tähän rahoitusta ja teknistä apua. Erilaisia tukivaihtoehtoja voi tulla esiin rahoituslaitoksen eri kehitysvaiheissa, joten tuesta toiseen siirtymisen hallinnointi on tärkeää. Avustusjärjestöjen rahoitussektorin edellä mainittujen tukistrategioiden lisäksi EU voi antaa teknistä apua lainsäädännön sopeuttamiseen tai käynnistää (muiden avustusjärjestöjen kanssa) vuoropuhelun makrotaloudellisesta kehyksestä ja rahoitussektorin uudistamisesta uusien rahoitusvälineiden käyttämiseksi. Arvioinnissa ja aikaisemmasta luottotoiminnasta tehdyissä tutkimuksissa on tullut esiin yksityiskohtaista tietoa taloudellisesta kannattavuudesta. Sitä aikaisemmin heikentäneistä toimista aletaan nyt päästä yhteisymmärrykseen. Nämä toimet ja niiden seuraukset esitetään seuraavassa taulukossa. Niitä tulisi välttää. rahoitusiahteista ei joka kuin luotossa, luo Ulkoisista riippuvaiset ohjelmat Nopea varojen ylikayttft rahoituspalveluiden Erittain kalliit ohjelmat Korkotason tukeminen Paapaino talletuksia Muiden tarjoaminen Luotonottajien pieni maara Rahoituskurin puute Riittamatfin huomion kiinnittaminen Lainojen huono hallinnointi henkilokunnan rahoitusalan taitoihin Keskitetystisuunnitellutjarjestelmat Tulot eivat kata kustannuksia Huono takaisinmaksuaste Ristiriidat paikallisen kaytann(>n kanssa - 5. Avustusjärjestöjen toiminnan yhteensovittaminen On hyödyllistä tarkastella erilaisten osapuolten osuutta mikrotason rahoitussektorin kehittämiseen. Koska EU:n jäsenvaltioiden ja Euroopan komission pääosastojen toiminta- alueet ja institutionaaliset järjestelyt poikkeavat toisistaan, kunkin Euroopan unionin kehitysviraston tulisi huolellisesti tarkastella omia suhteellisia etujaan. Neuvostpn päätöslauselmassa kiinnitetään huomiota yhteensovittamiseen eri tasoilla. 5. 1 Kansainvälinen taso Mikrotason rahoitukseen liittyvän päätöksenteon ja käytännön toiminnan pääasiallisena toimii kaikkein köyhimpiä avustava neuvoa-antava ryhmä koordinointiverkostona (Consultative Group to Assist the Poorest (CGAP)). Sen yleisenä tavoitteena on edistää mikrotason rahoituspalveluiden kehittämistä erittäin köyhälle väestölle. Tämä tapahtuu antamalla tietoa mikrotason rahoituksen onnistuneista toimintamalleista ja vahvistamalla -20 avustusjärjestöjen omaa toimintaa. Toiminnan käynnistyttyä vuonna 1995 CGAP:n sihteeristö on laatinut useita asiakirjoja, jotka sisältävät ajatuksia tämän alan hyvästä käytännöstä. saakka CGAP on keskittynyt Tähän kannattavuuteen. Muitakin toimintatavoitteita tulee harkita. Monilla pienillä yrityksillä on usein esimerkiksi kielteinen vaikutus ympäristöön. Vaikka onkin epätodennäköistä, että mikrotason rahoituslaitokset itse seuraisivat ympäristöasioita, tätä tulisi kuitenkin pohtia. taloudelliseen Mikrotason rahoitusalalla aktiivisesti toimivien yhteisö ja jäsenvaltioiden tulisi aktiivisesti tukea CGAP:n kehittämistä sekä kaikkia tulevia avustusjärjestöverkostoja. Tämä edellyttää rahallista ja tiedonvälitystoimintaan. tekemistään arvioinneista. Olisi hyödyllistä esitellä eri avustusohjelmien toimintatuloksia ja arvioida niiden yhteiskunnallis-taloudellista vaikutusta kohdeväestöön. sekä aktiivista osallistumista opetus- toiminnalle jäsenvaltioiden sihteeristön liU. n toisilleen tiedottaa tukea tulisi 5. 2 Euroopan unioni: yhteisö ja jäsenvaltiot EU:n avustusjärjestöjen tulisi sopia johdonmukaisesta toiminnasta. Joissakin tilanteissa EU:n eri jäsenvaltiot ovat harjoittaneet erilaista toimintaa tai sama avustusjärjestö on toiminut eri tavoin mikrotason rahoitussektorin eri alueilla. Tällainen epäjohdonmukaisuus heikentää mikrotason rahoituksen kehittämistä ja vähentää sen vaikutusta kehitysyhteistyön alalla. Niinpä on välttämätöntä sopia yhden maan rahoitussektorin toiminnasta, eri rahoituslaitoksille myönnettävistä koroista ja muista sektorin avustusehdoista. EU:n jäsenvaltioiden osalta tämä tiedonanto ja neuvoston päätöslauselma luovat perustan yhteiselle toiminnalle, ja ne tulisi sisällyttää kahdenvälisiin toimintajulistuksiin. joka perustuu mahdollisesti Tällaisella nopeasti kehittyvällä alalla toimintatapojen laatimisen tulee vastata tulevaan kehitykseen, tai kahdenväliseen kokemukseen ja tutkimukseen. Yhteisö tulisi siten kutsua vuosittain kokoon rahoituksen jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmä keskustelemaan pohtimaan muutoksia EU:n toimintakehykseen. koostuva mikrotason edustajista esiin tason kokemuksiin kansainvälisen kysymyksistä nousevista ja Mikrotason yhteistyöstä. Heidän koulutustaan saatetaan koordinoida. rahoitustoiminnan toteuttaminen riippuu henkilöstön ja neuvonantajien 5. 3 Yhteensovittaminen maittain EU. n etujen mukaista on tukea mikrotason rahoituslaitosten kannattavuutta, mutta tätä voi heikentää avustusjärjestöjen keskinäinen kilpailu valtakunnallisella tasolla. Joidenkin avustusjärjestöjen toiminta voidaan nähdä toisille vahingollisena. Hallituksilla on erittäin tärkeä osuus avustusjärjestöjen toiminnan yhteensovittamisessa mikrotason rahoituksen alalla. Avustusjärjestöjen tulisi myös tiedottaa toisilleen suunnittelemistaan toimista. Mikrotason rahoituslaitokset hakevat usein tukea eri avustusjärjestöiltä. Olisi hyödyllistä tietää muiden tekemistä arvioista mikrotason rahoituslaitoksista, kuten ('GAP:nMikrotason rahoituslaitosten arviointimalli -asiakirjassa esitetään. Yhteensovittamista on mahdollista parantaa myös seurannan, rahoitushallinnon ja ilmoitusjärjestelyjen osalta. tietojärjestelmien, suoritusvaatimusten toimintakyky tapauksissa Asianosaisen maan hallitus tulisi liittää mukaan keskusteluihin. Monissa rajoitettu, mikä vaikeuttaa myönteisen hallitusten toimintakehyksen, ja valvonnan kehittämistä. Avustusjärjestöt voivat koordinoida toimintaansa tarvittavan institutionaalisen kehityksen tukemiseksi. toimintaympäristön lainsäädännöllisen tällä alalla on -21 ISSN 1024-4492 KOM(98) 527 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 05 01 16 Luettelonumero : CB-CO-98-549-FI-C ISBN 92-78-39447-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg