title: Reglamento (CE) nº 1982/98 de la Comisión de 17 de septiembre de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 2571/97 relativo a la venta de mantequilla a precio reducido y a la concesión de una ayuda para la nata, la mantequilla y la mantequilla concentrada destinadas a la fabricación de productos de pastelería, helados y otros productos alimenticios

eurovoc_concepts:
butter
confectionery product
cream
discount sale
farm price support
foodstuff

formats: html pdf print

text: 18. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 256/9 REGLAMENTO (CE) No 1982/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 17 de septiembre de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CE) no 2571/97 relativo a la venta de mantequilla a precio reducido y a la concesi(cid:155)n de una ayuda para la nata, la mantequilla y la mantequilla concentrada destinadas a la fabricaci(cid:155)n de productos de pasteler(cid:146)a, helados y otros productos alimenticios LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1587/96 (2), y, en particular, el apartado 6 de su art(cid:146)culo 6 y el apartado 3 de su art(cid:146)culo 12, Considerando que el Reglamento (CE) no 2571/97 de la Comisi(cid:155)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1550/98 (4), establece cuatro meses como plazo de utilizaci(cid:155)n y de incorporaci(cid:155)n de los productos indicados en el art(cid:146)culo 1 en los productos finales; que, habida cuenta de la estabilizaci(cid:155)n del nivel de solicitudes de ayuda, es oportuno ampliar a cinco meses el plazo previsto para la incorporaci(cid:155)n en los productos finales; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la leche y de los productos l(cid:145)cteos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 En el art(cid:146)culo 11 del Reglamento (CE) no 2571/97, las palabras «cuatro meses» se sustituir(cid:145)n por las palabras «cinco meses». Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el tercer d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Se aplicar(cid:145) a las cantidades a partir de la decimos(cid:130)ptima licitaci(cid:155)n. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de septiembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) DO L 350 de 20. 12. 1997, p. 3. (4) DO L 202 de 18. 7. 1998, p. 27


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2807/98 af Leo TINDEMANS til Kommissionen. PHARE-politikken: Varetagelse af europæiske eksperters interesser

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
EU programme
European official
civil servant
duties of civil servants
local government
power of implementation
project management

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2823/98 von Umberto BOSSI an die Kommission. Maßnahmen zur Bewältigung der Krise in Rußland

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
Russia
bank
cooperation policy
economic aid
international finance
investment abroad
monetary crisis
public finance

text: 29. 4. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 118/151 (1999/C 118/188) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2823/98 von Umberto Bossi (NI) an die Kommission (17. September 1998) Betrifft: Ma(cid:223)nahmen zur Bew(cid:228)ltigung der Krise in Ru(cid:223)land Zu den Opfern der j(cid:252)ngsten Wirtschaftskrise in Ru(cid:223)land geh(cid:246)ren auch die italienischen Banken. Wie aus den j(cid:252)ngsten Angaben der Bank f(cid:252)r Internationalen Zahlungsausgleich hervorgeht, belaufen sich die Kredite der italienischen Banken f(cid:252)r Ru(cid:223)land auf 4,3 Milliarden US Dollar, d. h. mehr als 8 Milliarden Lire. Allein die SACE hat Kredite in H(cid:246)he von 10. 600 Milliarden Lire gew(cid:228)hrt. Die etwaige Versch(cid:228)rfung der Krise k(cid:246)nnte (cid:132)ansteckende Wirkung(cid:147) haben, wodurch das allgemeine Klima des Mi(cid:223)trauens der M(cid:228)rkte noch verst(cid:228)rkt w(cid:252)rde. Beabsichtigt die Kommission, Ma(cid:223)nahmen zum Schutz der europ(cid:228)ischen Investitionen in Ru(cid:223)land zu ergreifen, da sie selbst (cid:252)ber spezifische Gemeinschaftsprogramme wie TACIS Investitionen in der ehemaligen UdSSR f(cid:246)rdert? Sieht die Kommission unter Ber(cid:252)cksichtigung der wirtschaftlichen und politischen Lage in Ru(cid:223)land ˜nderungen in den Gemeinschaftsprogrammen f(cid:252)r die ehemalige Sowjetunion vor? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (7. Oktober 1998) Vor dem Hintergrund der anhaltenden politischen Krise und der wachsenden sozialen Unzufriedenheit befindet sich Ru(cid:223)land inmitten einer sehr ernsthaften Wirtschafts- und Finanzkrise. In diesem Stadium sind die direkten Folgen der Ru(cid:223)landkrise f(cid:252)r die Gemeinschaft nach vorl(cid:228)ufigen Einsch(cid:228)tzungen der Kommission wahrscheinlich begrenzt. Die Auswirkungen auf den Handel werden, au(cid:223)er in einigen Sektoren wie der Landwirtschaft, insgesamt gering sein, da auf Ru(cid:223)land nur rund 4 % des Handels der Gemeinschaft entfallen. Die Folgen im Banksektor lassen sich voraussichtlich in Grenzen halten, da sein Engagement im Vergleich zu amerikanischen oder japanischen Banken zwar gro(cid:223), im Vergleich zum gesamten Auslandsengagement aber sicher relativ begrenzt ist. In der derzeitigen Situation konzentriert die Kommission ihre Bem(cid:252)hungen auf: › eine maximale Flexibilit(cid:228)t im Tacis-Programm, um sich schwerpunktm(cid:228)(cid:223)ig auf Bereiche zu konzentrieren, in denen sofortige Abhilfema(cid:223)nahmen erforderlich sind, z. B. (cid:246)ffentliche Finanzen, Reform des Finanzsektors und Aufbau einer zuverl(cid:228)ssigen Verwaltung; › die Betonung der Zusammenarbeit im Rahmen des Partnerschafts- und Kooperationsabkommens (PKA), um die russischen Verwaltungs- und Wirtschaftsstrukturen zu st(cid:228)rken; › die F(cid:246)rderung einer h(cid:246)heren Beteiligung des Privatsektors, um die Krise beilegen zu helfen; › die Arbeit an einer besseren Koordinierung sowohl innerhalb der Gemeinschaft als auch zwischen der Gemeinschaft und anderen, vor allem den internationalen Finanzinstitutionen. (1999/C 118/189) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2825/98 von Robert Evans (PSE) an die Kommission (11. September 1998) Betrifft: Die Orang Utan-Krise in Indonesien Ist der Kommission der Aktionsaufruf der Umweltschutzorganisation (cid:132)Environmental Investigation Agency Limited(cid:147) zur Erhaltung der Orang Utans bekannt? H(cid:228)lt die Kommission die in dem Dokument skizzierten Ma(cid:223)nahmen ebenfalls f(cid:252)r notwendig, und ist sie bereit zu helfen, diese Bedingungen durch die Konditionalit(cid:228)t der Hilfe durchzusetzen?


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive on a common system of taxation applicable to interest and royalty payments made between associated companies of different Member States (COM(98)0067 C4-0195/98 98/0087(CNS))(Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
EU Member State
group of companies
national implementing measure
new economic order
restriction on competition
tax
tax system
type of business


title: Règlement (CE) n° 1986/98 de la Commission du 17 septembre 1998 déterminant dans quelle mesure il peut être donné suite aux demandes de délivrance de certificats d'exportation déposées au mois de septembre 1998 pour les produits du secteur de la viande bovine bénéficiant d'un traitement spécial à l'importation au Canada

eurovoc_concepts:
Canada
beef
customs formalities
export licence
health control
quantitative restriction

formats: pdf print

text: L 256/18 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 18. 9. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1986/98 DE LA COMMISSION du 17 septembre 1998 d(cid:130)terminant dans quelle mesure il peut (cid:136)tre donn(cid:130) suite aux demandes de d(cid:130)li- vrance de certificats d’exportation d(cid:130)pos(cid:130)es au mois de septembre 1998 pour les produits du secteur de la viande bovine b(cid:130)n(cid:130)ficiant d’un traitement sp(cid:130)cial (cid:133) l’importation au Canada LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 1445/95 de la Commission, du 26 juin 1995, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime des certificats d’importation et d’exportation dans le secteur de la viande bovine et abrogeant le r(cid:138)glement (CEE) no 2377/80 (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 759/98 (2), et notamment son article 12 bis, paragraphe 8, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 1445/95 d(cid:130)termine en son article 12 bis les modalit(cid:130)s relatives aux demandes de certificats d’exportation pour les produits vis(cid:130)s (cid:133) l’ar- ticle 1er du r(cid:138)glement (CE) no 2051/96 de la Commis- sion (3), arr(cid:136)tant certaines modalit(cid:130)s d’application relatives (cid:133) une assistance (cid:133) l’exportation de viande bovine suscep- tible de b(cid:130)n(cid:130)ficier d’un traitement sp(cid:130)cial (cid:133) l’importation au Canada, modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2333/96 (4); consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 2051/96 a fix(cid:130) les quantit(cid:130)s de viandes pouvant (cid:136)tre export(cid:130)es dans le cadre dudit r(cid:130)gime par ann(cid:130)e civile; que des certificats d’expor- tation pour les viandes bovines n’ont pas (cid:130)t(cid:130) demand(cid:130)s pour le mois de septembre 1998, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Aucune demande de certificat d’exportation n’a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)pos(cid:130)e pour les viandes bovines vis(cid:130)es au r(cid:138)glement (CE) no 2051/96 pour le mois de septembre 1998. Article 2 Des demandes de certificats peuvent (cid:136)tre d(cid:130)pos(cid:130)es pour les viandes vis(cid:130)es (cid:133) l’article 1er, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 12 bis du r(cid:138)glement (CE) no 1445/95, au cours des cinq premiers jours du mois d’octobre 1998 pour la quantit(cid:130) suivante: 5 000 tonnes. Article 3 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 18 septembre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 17 septembre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 143 du 27. 6. 1995, p. 35. (2) JO L 105 du 4. 4. 1998, p. 7. (3) JO L 274 du 26. 10. 1996, p. 18. (4) JO L 317 du 6. 12. 1996, p. 13


eurovoc_concepts:
approximation of laws
communications systems
harmonisation of standards
information network
telecommunications
transmission network

text: 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/23 Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om koordineret indførelse af mobil- og trådløs kommunikation (UMTS) i Det Europæiske Fællesskab« (98/C 373/04) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om koordineret indførelse af mobil- og trådløs kommunikation (UMTS) i Det Europæiske Fællesskab [KOM(98) 58 endelig udg. — 98/0051 (COD)] (1), under henvisning til Rådets beslutning af 24. marts 1998 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i EF-traktaten at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juli 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 »Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet«, under henvisning til Underudvalg 3’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 159/98 rev. ), som blev vedtaget den 7. juli 1998 med Lars Nordström som ordfører — på den 25. plenarforsamling den 16. -17. september 1998 (mødet den 17. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 2. Baggrund 1. 1. Kommissionens forslag vedrører vilkårene for medlemsstaternes koordinerede indførelse af tredjegene- rations mobil- og trådløs kommunikation (UMTS) i Den Europæiske Union på grundlag af det eksisterende EU-regelsæt. UMTS giver brugerne trådløs adgang til Internet og andre multimedietjenester foruden mobiltele- foni og elektroniske posttjenester, som allerede fungerer i dag. 1. 2. Kommissionen forelagde den 15. oktober 1997 en meddelelse om strategi og politisk orientering vedrø- rende den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunikation (UMTS). Denne meddelelse rapportere- de om drøftelserne med medlemsstater og sektoraktører på grundlag af den tidligere meddelelse af 29. maj 1997 og beskrev en handlingsplan til skabelse af et gunstigt miljø for udviklingen af UMTS. 1. 3. Den aktuelle sag er Kommissionens svar på Rådets opfordring til »senest i begyndelsen af 1998 at forelægge et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning, der giver mulighed for at fastlægge oriente- ringer for de grundlæggende emner og inden for de eksisterende retlige EF-rammer fremme tidlige tilladelser for UMTS samt, hvis det var passende, og på grundlag af den nuværende fordeling af kompetencer, for koordi- neret tildeling af frekvenser inden for Fællesskabet og paneuropæisk roaming«. (1) EFT C 131 af 29. 4. 1998, s. 9. 2. 1. Allerede i grønbogen fra 1994 om mobil- og personkommunikation understreges, hvor vigtig den fremtidige udvikling af mobil- og personkommunikation er, både i Fællesskabet og på verdensplan. Fællesskabet har spillet en stor rolle ved udviklingen af den anden generation inden for mobilkommunikation, herunder GSM og beslægtede digitale kommunikationstjenester, som nu er en stor salgssucces med flere end 70 mio. brugere i mere end 110 lande. Mobilkommunikation, som bruges til sammenkobling af computere og adgang til Internet samt til satellitbaserede personkommunika- tionssystemer er også ved at blive indført eller udviklet på baggrund af den fuldstændige liberalisering af tele- markederne i de fleste medlemsstater fra 1. januar 1998. I forlængelse af denne udvikling er teleindustrien 2. 2. ved at udvikle en strategisk vision for den næste generation af digitale mobilsystemer, der i Europa kaldes UMTS (Universal Mobile Telecommunications System — Det universelle mobiltelekommunikationssystem). Der bør derfor tages nøje hensyn til de fremtidige tjenestekoncepter og brugerbehov ved udformningen af svar på reguleringsmæssige, frekvens- og standardise- ringsspørgsmål på fællesskabs- og nationalt niveau. 2. 3. I år 2005 forventes det europæiske marked for celleopbyggede mobiltjenester, herunder UMTS, at kunne give årlige indtægter på mere end 100 mia. ecu og bestå af ca. 200 mio. abonnenter. Det globale marked C 373/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 ventes at vokse endnu hurtigere — specielt i Asien. UMTS vil sandsynligvis føre til titusinder nye arbejds- pladser i Fællesskabet inden for en meget avanceret og vigtig økonomisk sektor. industrien. En utvetydig definition af UMTS vil yde et stort bidrag til orienteringen af harmoniseringen af UMTS i Den Europæiske Union. 2. 4. Den første fase i udviklingen af UMTS fører frem til indførelsen af UMTS-tjenester senest i år 2002. 2. 5. En strategi for indførelsen af UMTS i Den Europæiske Union, som tager hensyn til behovet for at fremme UMTS-standard som et nøgleelement i anbefalingen for den næste generation af mobilkommu- nikation (kaldet IMT-2000), der i øjeblikket er under udarbejdelse hos Den Internationale Telekommunika- tionsunion (ITU), og skal gælde fra år 2000; den aftale, man nåede frem til hos ETSI om radiogrænsefladetekno- logi den 29. januar 1998, gør nu UMTS til et godt bud på en verdensomspændende standard i denne globale sammenhæng. 3. Resumé af Kommissionens forslag 3. 1. Forslagets mål 3. 1. 1. Beslutningens formål er hurtigst muligt på fællesskabsniveau at iværksætte særlige foranstaltninger for medlemsstaterne vedrørende den harmoniserede indførelse af UMTS i Den Europæiske Union, som licensdirektivet alene eller individuelle medlemsstaters foranstaltninger ikke kan sikre eller tilvejebringe. 3. 1. 2. En EU-beslutning anses for at være den mest virksomme måde at sikre den harmoniserede og hurtige indførelse af kompatible UMTS-tjenester, som sikrer roaming-muligheder i hele Europa for fremtidige UMTS- tjenester via en rettidig og Europa-dækkende tilgang til frekvensspektrum for UMTS samt fælles, åbne og internationalt konkurrencedygtige standarder til sikring af udviklingen af fællesskabsdækkende og pan- europæiske tjenester. 3. 1. 3. Denne beslutning udvider licensdirektivets har- moniseringsproces, som omfatter CEPT og komitologi- proceduren. Den gælder både for generelle tilladelser og individuelle tilladelser. Beslutningen bestemmer også, at tilladelser skal bygge på europæiske standarder udviklet af ETSI, hvor sådanne findes. 3. 2. Oversigt over forslagets indhold 3. 2. 1. gende formål. Artikel 1 fastlægger beslutningens grundlæg- 3. 2. 2. Artikel 2 indeholder definitionen af UMTS. Rådet har krævet orienteringer vedrørende begrebets indhold. UMTS er en ny generation af tjenester, som skal defineres under hensyntagen til den teknologiske udvikling samt det arbejde, der udføres af ITU og 3. 2. 3. koordineret godkendelse i medlemsstaterne. Artikel 3 beskriver de vigtigste principper for 3. 2. 4. Artikel 3, stk. 1, fastsætter, at medlemsstaterne skal iværksætte alle foranstaltninger, som er nødvendige for et harmoniseret udbud af UMTS-tjenester på deres område senest den 1. januar 2002; medlemsstaterne skal navnlig etablere ordninger for godkendelse senest den 1. januar 2000. Artikel 3, stk. 2, fastsætter frekvensharmonise- 3. 2. 5. ring ved CEPT under hensyntagen til europæiske stan- darder udarbejdet af ETSI og navnlig den fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig radiogrænseflade- standard. Tilladelserne skal desuden understøtte roa- ming i hele Fællesskabet. 3. 2. 6. Artikel 3, stk. 3, bestemmer, at de grundlæggen- de kendetegn for UMTS, som beskrevet i bilag I, skal gennemføres af medlemsstaterne, når de udsteder tilladelser. Artikel 3, stk. 4, indeholder en beskyttelsesbe- 3. 2. 7. stemmelse i tilfælde af, at systemer ikke er kompatible, og at der ikke er nok frekvensspektrum til at rumme alle systemer. Medlemsstaterne skal så koordinere deres godkendelsesprocedurer med henblik på at godkende kompatible UMTS-tjenester i Fællesskabet. 3. 2. 8. forbindelse med roaming. Artikel 4 omfatter rettigheder og pligter i 3. 2. 9. Artikel 4, stk. 1, pålægger medlemsstaterne at sikre, at organisationer, som udbyder UMTS-net, har ret og pligt til at forhandle roamingaftaler med tilsvarende organisationer med henblik på at sikre gnidningsløs tjenestedækning i hele Fællesskabet. 3. 2. 10. Artikel 4, stk. 2, tillader medlemsstaterne at iværksætte foranstaltninger, herunder fremme aftaler mellem operatører, rammerne af EF- inden for lovgivningen for at sikre dækning af tyndt befolkede områder. 3. 2. 11. Artikel 5 fastlægger samarbejde med CEPT. Der gives mandater til CEPT/ECTRA og CEPT/ERC med henblik på harmonisering af frekvensanvendelsen samt vilkårene for godkendelse af UMTS-net og -tjenes- ter. Bilag II indeholder en tidsplan. Ved mandaternes udløb besluttes i henhold til udvalgsprocedure IIb, om resultatet af det arbejde, der er udført i henhold til mandaterne, skal anvendes i Fællesskabet. Artikel 5, stk. 3, indeholder en beskyttelsesklausul i tilfælde af, at processen forsinkes. 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/25 Artikel 6 fastlægger samarbejde med ETSI, 3. 2. 12. om nødvendigt, for at fremme en fælles og åben standard for udbud af kompatible UMTS-tjenester under hensyntagen til det globale telemiljø og Den Internationale Telekommunikationsunion. 3. 2. 13. Artikel 7 fastlægger udvalgsproceduren. Ud- valget er det Licensudvalg, der blev nedsat ved licens- direktivet, direktiv 97/13/EF. 3. 2. 14. Artikel 8 bestemmer, at Kommissionen jævn- ligt skal informere udvalget om resultatet af drøftelser, og at udvalget opmuntrer til informationsudveksling mellem Kommissionen og medlemsstaterne vedrørende UMTS. 3. 2. 15. Artikel 9 behandler internationale aspekter. Kommissionen iværksætter alle foranstaltninger, som er nødvendige for at lette indførelsen af UMTS-tjenester i tredjelande og den fri bevægelighed for udstyr. Kommis- sionen skal søge at gennemføre gældende internationale aftaler og kan bede om særlige mandater i forbindelse med forhandling af nye aftaler. Artikel 10 fastlægger, at medlemsstaterne skal 3. 2. 16. give Kommissionen alle oplysninger, den har behov for, til gennemførelsen af denne beslutning. 3. 2. 17. vedrørende hemmeligholdelse. Artikel 11 indeholder standardbestemmelser 3. 2. 18. hedsperiode til fire år. Artikel 12 fastsætter beslutningens gyldig- 3. 2. 19. tere til Rådet og Europa-Parlamentet efter to år. Artikel 13 pålægger Kommissionen at rappor- 3. 2. 20. vedrørende gennemførelse i medlemsstaterne. Artikel 14 indeholder standardbestemmelsen 3. 2. 21. til medlemsstaterne. Artikel 15 bestemmer, at beslutningen er rettet 4. Regionsudvalgets holdning 4. 1. Regionsudvalget bifalder, at Kommissionen har fremlagt et forslag, der gør det muligt at udnytte UMTS på en effektiv og fremsynet måde i EU. Med den hastige teknologiske udvikling inden for området er forslagets indbyggede fleksibilitet af stor betydning, eftersom det tillader en gradvis tilpasning til de ændrede vilkår. 4. 2. UMTS vil have stor betydning for både almindeli- ge borgere og erhvervslivet, og ikke mindst for de offentlige myndigheder, der producerer tjenesteydelser af stor samfundsmæssig betydning. 4. 3. Eftersom UMTS ikke er afhængig af faste netin- stallationer, vil det blive muligt at sprede information og kommunikation til grupper og fjerntliggende områder, som det har været dyrt at betjene med traditionel teknologi. Regionsudvalget mener, at det især er vigtigt at fremhæve UMTS-tjenesterne som et af mange midler til at hæve serviceniveauet og fremme udviklingen i alle regioner og kommuner i EU. 4. 4. Regionsudvalget understreger især betydningen af, hvad Kommissionen anfører i punkt 33, nemlig at man ved indførelsen af UMTS-tjenester og UMTS-systemer navnlig »bør tage hensyn til potentielle brugere, hvis arbejde er i offentlighedens interesse (sundheds-, uddan- nelses-, transport- og miljøsektoren osv. ). « Dette gælder i høj grad de virksomheder, som administreres og drives af de offentlige myndigheder på lokalt og regionalt niveau. 4. 5. Det er hensigten, at tilladelser til UMTS-tjenester skal udstedes af regeringen i de respektive lande eller regioner, afhængigt af kompetenceniveauet, og man skal i den forbindelse kunne sikre, at operatørerne også dækker tyndt befolkede områder til rimelige priser. Regionsudvalget betragter den rettighed, som dermed gives, som særdeles vigtig og mener, at den løbende bør vurderes, så man på grundlag af erfaringerne kan bedømme, om disse muligheder er blevet udnyttet i praksis. Den myndighed, der tildeler tilladelsen, bør sikre, 4. 6. at der er konkurrence på det marked, som skal udbyde multimedie- og internettjenester. Denne konkurrence skal både gælde operatører og teknologier, således at disse tjenester kan leveres til så stor en del af befolkningen som muligt på grundlag af gennemsigtige tariffer. 4. 7. Regionsudvalget påpeger desuden, at når de enkelte lande godkender UMTS-tjenester, bør det være muligt at prioritere licensansøgninger fra virksomheder og organisationer, der tilgodeser de lokale og regionale myndigheders behov for at kunne kommunikere med borgerne. I modsat fald er der en fare for, at det bliver store, centrale virksomheder og organisationer, der vil komme til at stå for hovedparten af informations- og kommunikationsudbuddet. 4. 8. Regionsudvalget gør også opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder sandsynligvis vil blive storforbrugere af UMTS-tjenester. For at sikre om- kostningseffektive løsninger, der er til disse myndighe- ders fordel, er det vigtigt, at der i EU’s forskellige regioner og kommuner er tilstrækkelig konkurrence, og at kommunale eller regionale monopoler kan undgås. Regionsudvalget går ind for, at der ved tildelingen af licenser anvendes en ordning, som forhindrer unødvendi- ge prisforhøjelser på licenserne. C 373/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 4. 9. Regionsudvalget påpeger endelig, at den hastige teknologiske udvikling indebærer, at der hele tiden indføres nye teknologier, samt at behovet for standardi- sering til stadighed er aktuelt. I forbindelse med denne vedvarende forandringsproces er det vigtigt, at Regions- udvalget, der repræsenterer borgerne og de folkevalgte organer på lokalt og regionalt niveau, fortsat inddrages på et tidligt stadium. Bruxelles, den 17. september 1998. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens grønbog om konvergensen mellem telekom- munikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivnings- mæssige implikationer heraf — Mod en informationssamfundsstrategi« (98/C 373/05) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til »Grønbog om konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf — Mod en informationssamfundsstrategi« (KOM(97) 623 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. december 1997 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til sin beslutning af 13. maj 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 »Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet«, under henvisning til Underudvalg 3’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 149/98 rev. ), som blev vedtaget den 7. juli 1998 med Risto Koivisto og Frank Nash som ordførere — på den 25. plenarforsamling den 16. -17. september 1998 (mødet den 17. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse. Regionsudvalget: 1) Anser det for yderst vigtigt, at der indledes en diskussion om udvikling af lovgivning som svar på konvergensen. Er enig med Kommissionen i, at der generelt bør 2) være så lidt lovgivning som muligt. 3) Mener, at det fra en regional synsvinkel er bedre med omfattende international standardisering og global konkurrence end markedsbeskyttelse på basis af fortrins- vis europæiske standarder og lovgivning. samfundsmæssige mål. De overordnede samfundsmæs- sige mål vil utvivlsomt øge behovet for konkurrencelov- givning. Påpeger, at selv om der på det regionale plan er 5) visse risici i forbindelse med konvergensen, åbner denne samtidig nye muligheder for de aktive på området. 6) Henviser til de store regionale forskelle i mediekul- tur og infrastruktur, når konvergensens betydning skal vurderes, hvilket grønbogen ikke tager tilstrækkeligt hensyn til. Konstaterer, at grønbogen lægger for stor vægt på 4) markedsudvikling og alt for lidt vægt på de overordnede Betragter konvergensens trussel mod europæisk 7) produktion af indhold som et alvorligt problem


title: WRITTEN QUESTION No. 2803/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Local staff of the Commission's Office in Athens

eurovoc_concepts:
Greece
pay
remuneration of work
servant (EU)
social security
working conditions

text: C 96/148 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 4. 1999 (1999/C 96/211) SKRIFTLIG FR¯GA E-2803/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (17 september 1998) Ang(cid:229)ende: Lokalanst(cid:228)lld personal vid Europeiska kommissionen i Athen Europeiska kommissionens representation i Athen bemannas sedan m(cid:229)nga (cid:229)r tillbaka av lokalanst(cid:228)lld personal med uppgift att sk(cid:246)ta verksamheten vid kontoret i Grekland. Jag ber Europeiska kommissionen upplysa mig om f(cid:246)ljande: 1. Vem best(cid:228)mmer om hur stor den m(cid:229)natliga ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r de lokalt anst(cid:228)llda i Athen skall vara? 2. Vilka kriterier ligger som grund f(cid:246)r denna ers(cid:228)ttning? 3. Vilka olika l(cid:246)negrader f(cid:246)rekommer? 4. Vilka exakta best(cid:228)mmelser g(cid:228)ller betr(cid:228)ffande de anst(cid:228)lldas f(cid:246)rs(cid:228)kring? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 oktober 1998) Arbetsvillkoren f(cid:246)r de lokalanst(cid:228)llda p(cid:229) representationskontoret i Aten har fastst(cid:228)llts i de 1. och 2. best(cid:228)mmelser som antogs av kommissionen den 14 mars 1997 och som uppr(cid:228)ttades f(cid:246)r att utveckla villkoren i artikel 79 och f(cid:246)ljande artiklar i anst(cid:228)llningsvillkoren f(cid:246)r (cid:246)vriga anst(cid:228)llda i Europeiska gemenskaperna. Best(cid:228)mmelserna ses (cid:246)ver med j(cid:228)mna mellanrum f(cid:246)r att anpassa de lokalanst(cid:228)lldas l(cid:246)ner enligt parametrarna i dessa. L(cid:246)nerna fastst(cid:228)lldes ursprungligen i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den lokala arbetsmarknaden och anpassas efter konsumentprisindex och l(cid:246)neutvecklingen i offentlig och privat sektor. 3. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns 21 l(cid:246)negrader f(cid:246)r de lokalanst(cid:228)llda. 4. S(cid:229)som anges i artikel 80 i anst(cid:228)llningsvillkoren f(cid:246)r (cid:246)vriga anst(cid:228)llda i Europeiska gemenskaperna (cid:228)r de lokalanst(cid:228)llda anslutna till det nationella socialf(cid:246)rs(cid:228)kringssystemet och kommissionen (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r arbets- givarens andel av de sociala avgifterna. Emellertid ing(cid:229)r i de lokala best(cid:228)mmelserna en till(cid:228)ggsf(cid:246)rs(cid:228)kring som t(cid:228)cker sjukdomsfall, invaliditet och olycksfall i arbetet. (1999/C 96/212) SKRIFTLIG FR¯GA E-2806/98 fr(cid:229)n Joan VallvØ (ELDR) till kommissionen (17 september 1998) Ang(cid:229)ende: (cid:148)Misteri d(cid:146)Elx(cid:148) Staden Elx (Elche) (cid:246)nskar f(cid:229) en av sina hundra(cid:229)riga traditioner, Misteri o Festa d(cid:146)Elx, f(cid:246)rklarad f(cid:246)r m(cid:228)nsklig- hetens kulturarv av Unesco. (cid:148)Misteri o Festa d(cid:146)Elx(cid:148) har sitt ursprung i slutet av fjortonhundratalet och har sedan dess (cid:228)gt rum i f(cid:246)rbindelse med Marie Himmelsf(cid:228)rdsdag den 14-15 augusti varje (cid:229)r. F(cid:246)rfattaren Joan Fuster s(cid:228)ger att den livliga folkfesten fullst(cid:228)ndigt sm(cid:228)lter in i den l(cid:228)rda traditionen, och den lokala fromma gl(cid:228)djen f(cid:246)renas med de mest omedelbara tecken p(cid:229) en best(cid:228)ndig kultur; kvarlevorna av de gamla liturgierna sm(cid:228)lter in i det dagliga arbetsm(cid:246)nstret, och allt detta k(cid:228)nnetecknar den samtidigt s(cid:229) m(cid:229)ngtydiga och v(cid:228)ltaliga s(cid:228)kerhet som pr(cid:228)glar alla stora kollektiva h(cid:228)ndelser. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att i enlighet med EU-f(cid:246)rdragets artikel 128 st(cid:246)dja detta initiativ och d(cid:228)rmed erk(cid:228)nna en hundra(cid:229)rig europeisk kulturell tradition? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Marcelino Oreja (20 oktober 1998) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till sitt svar p(cid:229) hans muntliga fr(cid:229)ga nr H-865/98 st(cid:228)lld under fr(cid:229)getiden vid parlamentets m(cid:246)te den oktober 1998 (1). (1) Parlamentsdebatter (oktober 1998)


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Decision concerning the Community position within the Association Council on the participation of Hungary in the Community programme in the field of small- and medium-sized enterprises (COM(98)0113 C4-0206/98 98/0081(CNS))(Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Hungary
Mexico
clock and watch industry
small and medium-sized enterprises


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2791/98 dell'on. Claude DESAMA alla Commissione. Gemellaggio di comuni nel 1998

eurovoc_concepts:
Belgium
EU financing
twinning

text: 28. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 182/23 (1999/C 182/028) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2779/98 di Johanna Maij-Weggen (PPE) alla Commissione (14 settembre 1998) Oggetto: Attività di ricerca della ECVAM sui metodi alternativi alla sperimentazione sugli animali Il contratto del professor Balls, direttore della ECVAM, è stato recentemente rinnovato per soli due anni, mentre solitamente la proroga di tale tipo di incarico è di cinque anni. I membri dell’ESAC (il comitato consultivo scientifico della ECVAM) sono molto preoccupati per tale breve proroga del contratto in quanto essi temono che ciò possa pregiudicare il lavoro svolto dalla ECVAM e dare un segnale sbagliato all’industria dei cosmetici. 1. Può la Commissione indicare quali sono i requisiti applicabili alla ECVAM a norma della direttiva 76/ 768/CEE e quali sono le prospettive per la scoperta di adeguati metodi alternativi alla sperimentazione sugli animali destinati all’industria dei cosmetici? Può la Commissione far sapere a quanto ammontano i finanziamenti destinati a tali attività di ricerca per 2. i prossimi cinque anni? E’ la Commissione disposta ad affidare all’ECVAM un ampio mandato, anche a livello finanziario, e 3. prorogare il contratto del professor Balls per cinque anni invece di due? Risposta data dalla sig. ra Cresson in nome della Commissione (9 novembre 1998) L’onorevole parlamentare è pregato di fare riferimento alle risposte date dalla Commissione alle interrogazioni scritte congiunte E-1979/98 del sig. Vandemeulebroucke ed altri (1), E-2428/98 del sig. Fayot (2) ed E-2517/98 della sig. ra van Putten (3). (1) GU C 135 del 14. 5. 1999. (2) V. pag. n. 6. (3) V. pag. n. 11. (1999/C 182/029) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2791/98 di Claude Desama (PSE) alla Commissione (17 settembre 1998) Oggetto: Gemellaggio di comuni nel 1998 Recentemente diversi comuni belgi hanno ricevuto i documenti informativi relativi al programma «Gemel- laggio di comuni nel 1998». Purtroppo, dalla loro lettura appare evidente che, al di là delle possibilità culturali, sportive, turistiche o folkloristiche, è pressoché impossibile a tali comuni soddisfare i requisiti di ammissibilità. Tutti questi comuni deplorano pertanto il divario esistente tra le priorità del programma e i desideri dei loro cittadini. Può la Commissione far sapere se scopo di tale programma è rafforzare i legami tra tutti i cittadini europei ovvero soltanto tra una parte di essi, selezionando temi precisi?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2793/98 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Πρόγραμμα LIFE

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
Italy
co-financing
distribution of aid
environmental protection
innovation
project evaluation
sustainable development
terms for aid
testing


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2812/98 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Evaluering af emballagedirektivet 94/62/EF

eurovoc_concepts:
EC Directive
beverage
environmental protection
environmental standard
packaging
standardisation
waste disposal
waste incineration
waste management
waste recycling

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 297/31 Af de 183 forelagte italienske projekter vedrører de 49 industrielle aktiviteter, 117 aktioner til fordel for lokalsamfund og 1 forberedende foranstaltninger. 16 projekter blev ikke klassificeret, da de ikke blev anset for støtteberettigede i henhold til forordningen. (1999/C 297/042) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2802/98 af Christof Tannert (PSE) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Adfærdskodeks for europæiske virksomheder i tredjelande I Europa-Parlamentets beslutning af 12. 12. 1996 om menneskerettighederne i verden i 1995/1996 og Den Europæiske Unions menneskerettighedspolitik (A4-0400/96) (1) »henstiller (det) til Kommissionen og Rådet hurtigt at fremsætte forslag om en adfærdskodeks for europæiske virksomheder i tredjelande, som pålægger dem at respektere alle former for menneskerettighedsaspekter (borgerrettigheder, sociale og økonomiske rettigheder samt miljørelaterede rettigheder), herunder kontrol- og sanktionsmekanismer på grundlag af det allerede eksisterende OECD-forslag«. Hvad har Kommissionen foretaget sig for at imødekomme denne opfordring, og hvornår vil den forelægge et forslag til en sådan adfærdskodeks for europæiske virksomheder i tredjelande? (1) EFT C 20 af 20. 1. 1997, s. 161. Svar afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (20. november 1998) Da den rapport om menneskerettighederne i verden i 1995-1996, hvortil det ærede medlem henviser, blev vedtaget den 12. december 1996, udtalte Kommissionen sig om indførelsen af en adfærdskodeks for europæiske foretagender, der driver virksomhed i tredjelande. Kommissionen fortsætter med at føre en konstruktiv politik på menneskerettighedsområdet og bidrager på denne måde til at henlede offentlighedens opmærksomhed på spørgsmålet. Den søger at fremme de initiativer der træffes af den private sektor på dette felt, og følger nøje med i de bestræbelser som individuelle virksomheder og branchesammenslutninger har sat i gang for at opstille frivillige adfærdskodekser. Kommis- sionen har iværksat en undersøgelse af hvordan og med hvilke midler man kan tilskynde til etablering af en adfærdskodeks, bl. a. på det sociale område, til brug for de grene af Fællesskabets erhvervsliv der er aktive i udviklingslandene. I denne forbindelse har Kommissionen iværksat en indledende undersøgelse af eksisterende adfærdskodekser, og hvor godt de fungerer i praksis. Der er i denne fase tale om en undersøgelse af hvilken rækkevidde og hvilke virkninger disse adfærdskodekser har. Kommissionen søger at fremme den sociale debat i EU og arbejder således for øjeblikket sammen med arbejdsmarkedets parter med det formål at fremme dialogen omkring spørgsmål såsom adfærdskodekser og social mærkning. Hvad civilsamfundet angår, er det Kommissionens ønske at starte en livlig debat op mellem bl. a. arbejdsmarkedets parter og de ikke-statslige organisationer om hvordan man kan finde frem til homogeniseringselementer og skabe større konsekvens i de initiativer som vi allerede ser i det europæiske samfund, og som vi nok kommer til at se en hel del flere af i tiden fremover. (1999/C 297/043) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2812/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Evaluering af emballagedirektivet 94/62/EF Tre år efter ikrafttrædelsen af emballageaffaldsdirektivet 94/62/EF (1) bedes Kommissionen oplyse følgende: ; Hvordan har efterspørgslen efter emballage generelt udviklet sig i perioden 1990-1997? ; Hvordan har genanvendelsen af emballage (genindvinding af materialer) generelt udviklet sig i perioden 1990-1997?


title: ENERGIE : monatliche Statistiken. 8/1998.,ENERGY : monthly statistics. 8/1998.,ÉNERGIE : statistiques mensuelles. 8/1998.

eurovoc_concepts:
coal
electrical energy
hydrocarbon
statistics


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2812/98 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Utvärdering av direktivet om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG)

text: 15. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 297/31 Dos 183 projectos italianos apresentados, 49 dizem respeito a actividades industriais, 117 a acções em favor das comunidades locais e um a acções preparatórias. 16 projectos não foram classificados uma vez que tendo em conta o regulamento foram considerados não elegíveis. (1999/C 297/042) PERGUNTA ESCRITA E-2802/98 apresentada por Christof Tannert (PSE) à Comissão (17 de Setembro de 1998) Objecto: Código de conduta para as empreses que intervêm em países terceiros Na sua Resolução (A4-400/96) (1) de 12. 12. 1996 sobre os direitos humanos no mundo em 1995/1996 e a política da União em matéria de direitos do homem, o Parlamento Europeu decidiu, no seu artigo 20o, exortar «. a Comissão e o Conselho a apresentarem com rapidez uma proposta sobre um código de conduta para as empresas europeias com intervenção nos países terceiros, que as obrigue a respeitar os direitos humanos sob todas as formas (civil, social, económica, ambiental) incluindo mecanismos de controlo e de sanções, com base na actual proposta da OCDE;». Que medidas tomou a Comissão sobre esta matéria e quando tenciona apresentar uma proposta relativa a um código de conduta deste tipo para as empresas europeias que intervêm em países terceiros? (1) JO C 20 de 20. 1. 1997, p. 161. Resposta dada pelo Comissário João de Deus Pinheiro em nome da Comissão (20 de Novembro de 1998) Aquando da adopção do relatório de 12 de Dezembro de 1996 sobre os direitos humanos no mundo em 1995 e 1996 referido pelo Senhor Deputado, a Comissão pronunciou-se sobre a questão do código de conduta para as empresas europeias que exercem as suas actividades nos países terceiros. A Comissão prossegue a sua abordagem construtiva em relação aos direitos humanos, o que contribui para aumentar a sensibilização da opinião pública a este respeito. Encoraja as iniciativas tomadas pelo sector privado neste domínio e segue de perto os esforços realizados pelas diferentes empresas ou grupos sectoriais para aplicar códigos de conduta voluntários. A Comissão já iniciou um estudo exploratório das vias e meios disponíveis para promover, nomeadamente no domínio social, um código de conduta destinado aos operadores económicos da Comunidade activos nos países em desenvolvimento. Deste modo, é levada a estudar as condições dos códigos existentes e os resultados da sua aplicação. Trata-se, pois, nesta fase de uma análise do alcance e dos efeitos destes códigos. A Comissão, no quadro das suas acções de apoio ao diálogo social europeu, trabalha neste momento com os parceiros sociais a fim de facilitar um processo de diálogo e de reflexão a propósito de iniciativas tais como os códigos de conduta e os labels sociais. A Comissão tem por objectivo iniciar uma dinâmica de diálogo no seio da sociedade civil entre, nomeadamente, os parceiros sociais e as organizações não governamentais (ONG), a fim de tentar encontrar elementos de homogeneização e de consistência nas iniciativas já existentes na sociedade europeia e que vão certamente multiplicar-se nos próximos anos. (1999/C 297/043) PERGUNTA ESCRITA E-2812/98 apresentada por Hiltrud Breyer (V) à Comissão (17 de Setembro de 1998) Objecto: Avaliação da directiva relativa a embalagens e resíduos de embalagens (94/62/CE) Três anos após a entrada em vigor da directiva relativa a embalagens e resíduos de embalagens (94/62/CE) (1), poderá a Comissão indicar: E que evolução sofreu a procura global de embalagens no período de 1990-1997? E qual a evolução global da reciclagem de embalagens (reciclagem material) no período 1990-1997?


title: Résolution sur la communication de la Commission intitulée "Les marchés européens des capitaux pour les petites et moyennes entreprises: perspectives et obstacles potentiels à leurs progrès" (COM(97)0187 C4-0433/97)

eurovoc_concepts:
capital market
financial market
industrial policy
investment
small and medium-sized enterprises
stock exchange
trade policy


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2819/98 von Gianni TAMINO an die Kommission. Zusammenarbeit zwischen der EU und Japan im Bereich der Konstruktion erdbebensicherer Bauten

eurovoc_concepts:
Japan
cooperation policy
earthquake
international cooperation
research policy
scientific cooperation
scientific research
seismic monitoring
seismology
technical cooperation

text: C 142/42 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 5. 1999 (1999/C 142/050) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2819/98 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (17. September 1998) Betrifft: Zusammenarbeit zwischen der EU und Japan im Bereich der Konstruktion erdbebensicherer Bauten Die jüngsten durch Erdbeben verursachten Schäden (Los Angeles, Kobe, Italien. ) haben die globale Dimension des Problems des Schutzes von Strukturen vor Erdbeben verdeutlicht. Anläßlich des Besuchs des Kommissionsmitglieds Edith Cresson kurz nach dem Erdbeben in Kobe haben die Europäische Union und Japan beschlossen, ihre Zusammenarbeit im Bereich der Konstruktion erdbebensicherer Bauten zu intensivieren. Bei dieser Gelegenheit wurde eine Zusammenarbeit zwischen dem „Building Research Institute“ des japanischen Bautenministeriums und dem Institut für Systemtechnik, Datenverarbeitung und Sicherheit der Gemeinsamen Forschungsstelle der Europäischen Union vereinbart. Die Zusammenarbeit erfolgt über drei Jahre mit dem Austausch von Informationen, wissenschaftlichen Ergebnissen und Personal, und nunmehr wurde die Notwendigkeit anerkannt, Experimente auf breiter Basis für die Harmonisierung der Konstruktionsregeln zu planen. Angesichts der jüngsten durch Erdbeben verursachten Schäden, der Notwendigkeit, das Problem der Erdbeben im Rahmen einer weltweiten Zusammenarbeit anzugehen, des derzeitigen Erfolgs der Zusam- menarbeit zwischen EU und Japan sowie angesichts des Fünften Rahmenprogramms für die Forschung, in dem auf die strategische Bedeutung für die Europäische Union hingewiesen wird, die Zusammenarbeit im Forschungsbereich mit Drittländern und Erfindungen zu fördern, um die internationale Rolle der EU zu bekräftigen, wird die Kommission um die Beantwortung der Frage ersucht, ob im Rahmen der Durch- führung des Fünften Rahmenprogramms für die Forschung besondere Haushaltslinien vorgesehen sind, die die angemessene Fortsetzung dieser Zusammenarbeit gewährleisten, oder jedenfalls wie die Kommis- sion die Fortsetzung dieser Zusammenarbeit zwischen der EU und Japan zu gewährleisten beabsichtigt. Antwort von Frau Cresson Im Namen der Kommission (26. November 1998) Die Kommission mißt dem Problem des Schutzes von Strukturen vor Erdbeben große Bedeutung bei, und sie hat im Rahmen des 4. Rahmenprogramms für Forschung und Entwicklung umfassende Forschungs- arbeiten auf diesem Gebiet finanziert. Diese Unterstützung soll im Rahmen des nächsten Forschungsprogramms durch generische Tätigkeiten im Bereich naturbedingter Risiken des spezifischen Programms Umweltschutz fortgesetzt werden. Darüber hinaus besteht, wie von dem Herrn Abgeordneten bereits erwähnt, eine effiziente Zusammen- arbeit mit Japan auf diesem Gebiet. Bisher wird die allgemeine wissenschaftliche und technologische Zusammenarbeit mit Japan im Rahmen des 4. Rahmenprogramms durch die Haushaltslinie B67211 (Zusammenarbeit mit Drittländern und internationalen Organisationen) finanziert. Das 5. Rahmenprogramm wird mit der Haushaltslinie B66211 die gleichen Möglichkeiten bieten. (1999/C 142/051) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2835/98 von Niall Andrews (UPE) an die Kommission (28. September 1998) Betrifft: Sellafield Ist der Kommission bekannt, daß vor kurzem radioaktives Wasser aus der Wiederaufbereitungsanlage Sellafield in die Irische See ausgetreten ist, und hat sie hierzu Auskünfte der britischen Regierung angefordert? Falls ja, wie lautete die Antwort der britischen Regierung?


title: Resolution on capital punishment in the Philippines

eurovoc_concepts:
Philippines
death penalty


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1983/98 της Επιτροπής της 17ης Σεπτεμβρίου 1998 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2273/93 περί καθορισμού των κέντρων παρέμβασης των σιτηρών

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
France
cereals
intervention agency

text: L 256/10 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 18. 9. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1983/98 TGS EPITQOPGS tgr 17gr Septelbq(cid:148)ou 1998 cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2273/93 peq(cid:148) jahoqislo(cid:151) tym j(cid:146)mtqym paq(cid:146)lbasgr tym sitgq(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, cia tgm joim(cid:147) oqc(cid:145)mysg acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti ta j(cid:146)mtqa paq(cid:146)lbasgr jahoq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2273/93 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1877/97 (4)· (cid:149)ti oqisl(cid:146)ma jq(cid:145)tg l(cid:146)kg up(cid:146)bakam ait(cid:147)- seir tqopopo(cid:148)gsgr tou em k(cid:149)cy paqaqt(cid:147)lator· (cid:149)ti ha pq(cid:146)- pei ma dohe(cid:148) sum(cid:146)weia stir ait(cid:147)seir aut(cid:146)r· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 To paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2273/93 tqopo- poie(cid:148)tai yr en(cid:147)r: 1. Sto tl(cid:147)la «France» pqaclatopoio(cid:151)mtai oi aj(cid:149)kouher tqopopoi(cid:147)seir: Dialeq(cid:148)slata J(cid:146)mtqa pou jataqc(cid:147)hgjam J(cid:146)mtqa pou dgliouqc(cid:147)hgjam Aube Creuse Allier Loire Rh(cid:147)ne Thenneli(cid:138)res (jqih(cid:145)qi) Thenneli(cid:138)res (jakalp(cid:149)ji) Nogent sur Seine (sit(cid:145)qi sjkgq(cid:149)) La Souterraine (jqih(cid:145)qi) Feurs (sit(cid:145)qi) Tarn-et-Garonne Valence d’Agen (sit(cid:145)qi) Ch(cid:131)tres (jqih(cid:145)qi) Roncenay (jakalp(cid:149)ji) Luy(cid:138)res (jqih(cid:145)qi) Tr(cid:130)teau (jakalp(cid:149)ji) Lyon (jakalp(cid:149)ji) Malause (jakalp(cid:149)ji) Aude Tr(cid:138)bes (jqih(cid:145)qi) Castelnaudary (s(cid:149)qco) 2. Sto tl(cid:147)la «(cid:153)sterreich» pqaclatopoio(cid:151)mtai oi aj(cid:149)- kouher tqopopoi(cid:147)seir: j(cid:146)mtqo — to «Absdorf», «Absdorf-Hippersdorf» omol(cid:145)fetai — to j(cid:146)mtqo «Palterndorf-Dobermannsdorf» omol(cid:145)fe- tai «Dobermannsdorf», — to j(cid:146)mtqo «Siebenbrunn-Leopoldsdorf» omol(cid:145)fetai «Untersiebenbrunn». 3. Sto tl(cid:147)la «Suomi», to j(cid:146)mtqo «Mustio» omol(cid:145)fetai «Mustio-kirkniemi». (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm tq(cid:148)tg gl(cid:146)qa let(cid:145) tg dglos(cid:148)eus(cid:147) tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 17 Septelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 207 tgr 18. 8. 1993, s. 1. (4) EE L 265 tgr 27. 9. 1997, s. 33


title: Besluit betreffende het gemeenschappelijk standpunt, door de Raad vastgesteld met het oog op de aanneming van de verordening van de Raad betreffende de integratie van de genderproblematiek in de ontwikkelingssamenwerking (C4-0307/ 98 97/0151(SYN))(Samenwerkingsprocedure: tweede lezing)

eurovoc_concepts:
budgetary power
consumer protection
developing countries
development aid
financial aid
gender equality
hiring
social role
sustainable development


title: Resolución sobre el cambio climático y la próxima conferencia de Buenos Aires (noviembre de 1998)

eurovoc_concepts:
climate change
environmental protection
international meeting
summit meeting


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1981/98 af 17. september 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 762/94 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 for så vidt angår jordudtagning

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
regional aid
set-aside

text: L 256/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 9. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1981/98 af 17. september 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 762/94 om gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1765/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r jordudtagning KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1765/92 af 30. juni 1992 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1624/98 (2), særlig artikel 12, og ud fra følgende betragtninger: I Kommissionens forordning (EF) nr. 762/94 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1566/97 (4), er der fastsat gennemførelsesbestemmelser forordning (EØF) nr. 1765/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r jordudtagning; det fastsættes bl. a. , at de udtagne arealer i to (cid:134)r forud for ansøgningen skal have været dyrket af ansøgeren; til med henblik p(cid:134) at forenkle bestemmelserne kan denne betingelse opgives; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Fælles Forvaltnings- komit(cid:130) for Korn, Fedtstoffer og Tørret Foder (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Det første led i artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 762/94 udg(cid:134)r. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 12. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 3. (3) EFT L 90 af 7. 4. 1994, s. 8. (4) EFT L 208 af 2. 8. 1997, s. 29


title: WRITTEN QUESTION No. 2805/98 by John CUSHNAHAN to the Commission. Auto-Oil programme

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
diesel fuel
environmental protection
lead-free petrol
motor fuel
motor vehicle
motor vehicle pollution
non-polluting vehicle
pollution control measures
product quality

text: 21. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 142/41 (1999/C 142/048) SKRIFTLIG FRÅGA E-2805/98 från John Cushnahan (PPE) till kommissionen (17 september 1998) Angående: Fordons- och oljeprogrammet Enligt de förslag inom fordons- och oljeprogrammet som godkändes i juni 1998 kommer blyad bensin att förbjudas inom EU från den 1 januari 2000. Medlemsstaterna har dock möjlighet att beviljas undantag till och med 2005. Kan kommissionen informera mig om vilka medlemsstater som begärt undantag och huruvida Irland är en av dessa? Kan kommissionen också informera mig om vilka kriterier som ligger till grund för sådana beslut om undantag? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (23 oktober 1998) Enligt artikel 3. 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 (1) om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (2) får en medlemsstat genom undantag, som medlemsstaten måste ansöka om hos kommissionen senast den 31 augusti 1999, fortsätta att tillåta saluföring av blyad bensin senast till och med den 1 januari 2005. Medlemsstaten måste kunna visa att ett förbud skulle medföra allvarliga socioekonomiska problem eller att det inte skulle bidra till en förbättrad miljö- eller hälsosituation totalt, bland annat på grund av klimatsituationen i medlemsstaten. Ingen medlemsstat har hittills lämnat in en ansökan om ett sådant undantag. (1) EGT L 350, 28. 12. 1998. (2) EGT L 74, 27. 3. 1993. (1999/C 142/049) SKRIFTLIG FRÅGA E-2818/98 från Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) till kommissionen (17 september 1998) Angående: Avfallsdammar i flodområdena vid pyritbältet i Huelva Katastroföversvämningen av giftigt spillvatten i Aznalcóllar (Spanien) får ytterst allvarliga konsekvenser för Doñana-området. Ämnar kommissionen kräva att den spanska staten inrättar ett andra skyddssystem kring detta slags avfallsdammar i liknande flodområden i Europeiska unionen, till exempel vid pyritbältet i Huelva? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (23 oktober 1998) Kommissionen kommer att diskutera lagringen av pyrit i Huelva vid sitt kommande ”paketmöte”, om klagomål och överträdelseförfaranden på miljöområdet, i Madrid den 12-13 november 1998. Kommissionen kommer inte att underlåta att informera frågeställaren om resultaten av detta möte


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2819/98 do Deputado Gianni TAMINO à Comissão. Cooperação UE-Japão no domínio da engenharia sísmica

text: C 142/42 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 5. 1999 (1999/C 142/050) PERGUNTA ESCRITA E-2819/98 apresentada por Gianni Tamino (V) à Comissão (17 de Setembro de 1998) Objecto: Cooperação UE-Japão no domínio da engenharia sísmica Os danos causados recentemente por terremotos (Los Angeles, Kobe, Itália, etc. ) puseram em evidência a dimensão mundial da questão da protecção anti-sísmica das estruturas. Aquando da visita da Comissária Edith Cresson, pouco depois do terremoto de Kobe, a União Europeia e o Japão decidiram reforçar a cooperação no domínio da engenharia sísmica. Nessa ocasião, foi instaurada uma colaboração entre o Instituto de investigação sobre a construção do Ministério das Obras Públicas japonês e o Instituto de engenharia de sistemas, de informática e de segurança do Centro Comum de Investigação da União Europeia. A colaboração processar-se-á ao longo de três anos com intercâmbio de informações, resultados científicos e pessoal, tendo sido actualmente reconhecida a necessidade de programar experiências em grande escala com vista à harmonização das normas de concepção. Tendo em conta os danos causados recentemente pelos terremotos; Tendo em conta a necessidade de fazer face ao problema dos terremotos no âmbito da cooperação mundial; Tendo em conta o êxito da actual cooperação UE-Japão; Considerando que no quinto programa-quadro de investigação se salienta a importância estratégica para a União Europeia de promover a cooperação no domínio da investigação com países terceiros e das invenções para confirmar o papel internacional da UE; Pode a Comissão indicar se, para a realização do quinto programa-quadro de investigação, estão previstas rubricas específicas que garantam a continuação adequada da cooperação UE-Japão ou de que outro modo tenciona a Comissão garantir essa continuação? Resposta dada pela Comissária Cresson em nome da Comissão (26 de Novembro de 1998) A Comissão reconhece que o problema da protecção das estruturas contra os tremores de terra é muito importante, pelo que financiou acções substanciais de investigação no âmbito do quarto programa-quadro de investigação e desenvolvimento (I&D). Prevê-se que, no próximo programa-quadro, seja dada continuidade a este apoio através das actividades genéricas no domínio dos riscos naturais do programa específico sobre o ambiente. Por outro lado e conforme mencionado pelo Senhor Deputado, existe actualmente uma cooperação eficiente com o Japão neste domínio. Até à data, a cooperação científica e tecnológica de carácter geral com o Japão é financiada pela rubrica orçamental B67211 (cooperação internacional no âmbito do quarto programa-quadro). O quinto programa-quadro concederá as mesmas possibilidades com a rubrica orçamental B66211. (1999/C 142/051) PERGUNTA ESCRITA E-2835/98 apresentada por Niall Andrews (UPE) à Comissão (28 de Setembro de 1998) Objecto: Sellafield Terá a Comissão conhecimento da fuga recente de materiais radioactivos provenientes da central de reprocessamento nuclear de Sellafield para o mar da Irlanda? Terá a Comissão procurado informar-se sobre a questão junto do Governo britânico? Em caso afirmativo, qual a resposta do mesmo?