title: Meddelande från kommissionen till rådet - Företagstjänsternas bidrag till industrins prestationsförmåga - En gemensam politisk ram

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
competitiveness
productivity
provision of services
type of business

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 21. 09. 1998 KOM(1998) 534 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Företagstjänsternas bidrag till industrins prestationsförmåga En gemensam politisk ram FÖRORD I slutsatserna från rådets (industri) möte den 6-7 november 199S anmodades kommissionen att utreda läget i företagstjänstesektorn ur aspekten hur den kan bidra till näringslivets konkurrenskraft och till nya jobb. Vidare begärdes att kommissionen skulle sammanställa ett meddelande om företagstjänstesektorns framtid och gå igenom vilka politiska åtgärder som kan krävas. En utförlig faktabakgrund och analys av läget i företagstjänstesektorn finns med i kommissionens och företagstjänstesektorn som överlämnades till rådet i april 1998. Det är att betrakta som en del av det här meddelandet, som är en åtgärdsinriktad uppföljning av arbetsdokumentet. arbetsdokument konkurrenskraft industrins om De centrala politiska budskapen i meddelandet är följande: ett råder Det om företagstjänstesektorn och av att öka dess bidrag till Europas konkurrenskraft och förmåga att skapa nya jobb. av bättre data och uppgifter starkt behov Hindren medlemsstaterna måste kartläggas och undanröjas. företagstjänsteleverantörernas för tillträde till marknaden i et måste skapas optimala förutsättningar som gör att företagstjänstesektorn |ca» bidra till att skapa nya jobb, både inom den egna sektorn och indirekt genom det tillskott den ger till det övriga näringslivet Om man drar en parallell med USA kan den outnyttjade potentialen inom företagstjänstesektorn motsvara över 3 miljoner nya jobb. Det konkreta utmaningarna består i • att se till att människors kompetens överensstämmer med de krav som kunskapsbaserade företagstjänster ställer, • att utnyttja Europas exportmöjligheter genom att se till att leverantörerna av internationella främsta i den i det ledet företagstjänster hamnar konkurrensen, • att se till att leverantörerna av företagstjänster samverkar i nätverk så att man fullt kan utnyttja de möjligheter som tillgången till innovation och kapitalmarknader utgör, • att bidra till konkurrenskraft, tillväxt och innovation i näringslivet, med särskild betoning på små och medelstora företag, genom en satsning på deras utnyttjande av företagstjänster. z I. INLEDNING H. DEFINITION OCH KLASSIFKATION AV FÖRETAGSTJÅNSTER III. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRETAGSTJÄNSTER A. Företagstjänstesektorns storlek och tillväxt B. Jämförelser med andra ekonomiska sektorer IV. VARFÖR FÖRETAGSTJÄNSTER ÄR VIKTIGA FÖR INDUSTRIELL KONKURRENSKRAFT OCH EKONOMISK TILLVÄXT A. Grundläggande relationer B. Dynamiska relationer till industrin C. Skapande av konkurrensfördelar D. Utveckling av kunskap och innovation E. Möjligheter till sysselsättningsskapande V. DEN POLITISKA RAMEN A. Mål: ökad produktivitet B. Mål: bättre sysselsättningsmöjligheter C. Mål: ökad konkurrens i företagstjänstesektorn D. Mål: främjande av samarbete mellan leverantörer av företagstjänster E. Mål: främjande av företagstjänster F. Mål: främjande av modernisering av de offentliga förvaltningarna VI. SLUTSATSER Bilaga 1. Referenser Bilaga 2. Grundläggande uppgifter om fbretagstjänster Bilaga 3. Diagram över förädlingsvärde och sysselsättning Bilaga 4. Jämförelse av företagstjänster i representativa europeiska länder och USA Bilaga 5. Diagram över företagstjänsternas roll i ekonomin 3 I. INLEDNING industriministerrådet I sina slutsatser av den 6-7 november 1995 uppmanade kommissionen att genomföra en analys av situationen för företagstjänster med avseende på deras bidrag till de europeiska företagens konkurrenskraft och sysselsättningsskapandet. Resultatet av analysen presenterades för rådet i en rapport från kommissionens enheter om industriell konkurrenskraft och företagstjänster1. gemenskapspolitik kan bidra I rådets slutsatser uppmanades kommissionen dessutom att undersöka hur nationell politik respektive för till företagstjänsternas verksamhet och att bedöma internationaliseringen av företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen. Slutligen uppmanades kommissionen att utarbeta ett meddelande om den framtida utvecklingen av företagstjänsterna i Europeiska unionen, med särskild inriktning på argumenten för och emot en politik inom detta område. ramvillkoren företagstjänsternas bidrag förbättra att till Det föreliggande meddelandet är resultatet av dessa uppmaningar. I detta meddelande, som följer efter rapporten om industriell konkurrenskraft och företagstjänster, utökas de ekonomiska motiveringarna för en politik för företagstjänster samt görs en vidare analys av frågan om politik, en fråga som i rapporten allmänt taget ansågs vara i behov av åtgärder. Såsom framhölls i rapporten ligger den centrala betydelsen av företagstjänsterna i deras dynamiska länkar och bidrag till EU-industrins konkurrenskraft2. Ett viktigt element i investeringar EU: s (kunskapsskapande, få att nyckelelementen till sådana investeringar krävs ofta företagstjänster. För att främja immateriella investeringar krävs således också att företagstjänster främjas. konkurrenskraftspolitik kvalitet, företagsledning mm. ). För immateriella innovation, främjandet av är Företagstjänsterna är mycket viktiga när det gäller att hjälpa små och medelstora företag att förverkliga sitt potentiella bidrag till innovation och tillväxt. Det finns uppgifter om att de mest dynamiska företagen i denna kategori redan utnyttjar företagstjänster för funktioner som inte kan genomföras internt. Internationaliseringstrycket måste bemötas med att man uppmuntrar allt fler små och medelstora företag att i allt högre grad utnyttja företagstjänster. De som levererar företagstjänster är ofta även de små företag, som kräver rätt miljö för att kunna vara lönsamma. Det är en viktig aspekt som inte får förbises när åtgärder vidtas för att uppmuntra sektorns vidare utveckling. Med den växande integreringen av företagstjänster i tillverkningsindustrin (och omvänt) och deras betydelse för hela den ekonomiska utvecklingen, måste politiken för industriell konkurrenskraft utvidgas och inriktas på företagstjänster. Det är på grund av denna växelverkan (som diskuteras mer ingående i kapitel IV) som kommissionen i detta i SEK(1998)0735,29. 4. 1998. I det följande definieras "industri" som tillverknings- och tjänsteaktiviteter som levereras på marknasbasis, oberoende av om de fir integrerade med varandra eller inte. 4 meddelande bygger på konkurrenskraftspolitik, inklusive dess effekter på sysselsättning och ekonomisk tillväxt3. sin övergripande politiska ram som vägleder EU: s De politiska åtgärder som behandlas i detta meddelande täcker i allmänhet alla företagstjänster. Detta horisontella tillvägagångssätt är dock inte möjligt då det handlar om avskaffande av nationella begränsningar till den del begränsningarna är specifika för vissa verksamheter och varierar från land till land. för marknadstillträde Jämfört med tidigare spridda och dåligt samordnade initiativ på detta område behandlas inte enbart utbudet av företagstjänster, utan även efterfrågesidan. Med detta säkerställs att kundindustriernas intressen beaktas i ett sammanhängande synsätt baserat på ett utbud- /efterfrågeperspektiv, som gör det möjligt att förutse det framtida behovet av tjänster och uppkomsten av nya typer av fbretagstjänster. Det bör observeras att då detta meddelande utgör ett första försök att upprätta en politisk ram för ett område som kännetecknas av brist på tillräckligt specificerad och tillförlitlig ekonomisk insamling av statistiska data, analys och forskning. Parallellt med att data och analysmaterial, som är lämpade för att genomföra politiska beslut, blir i allt högre grad tillgängliga måste de politiska åtgärderna förfinas, fördjupas och utvidgas. information, prioriteras på detta stadium en systematisk Kommissionen kommer periodiskt att rapportera till rådet om framstegen på detta område, tillsammans med konsekvenserna för utformningen av politiken. Beroende på resultatet av genornförandestudier, som redan påbörjats, kommer vidare utvidgningen av de politiska åtgärderna till andra tjänster för industrin, som t. ex. industriell utbildning, logistik och kontraktsforskning, att övervägas i en följande fas. De politiska mål som presenteras i detta meddelande sammanfattas i rutan nedan. MÅL FÖR POLITIKEN Att förstärka den europeiska industrins konkurrenskraft genom att förbättra den ram inom vilken företagstjänsterna fungerar i hela förädlingskedjan i industrin. Detta skall ske på de sätt som anges nedan. (1) (2) Underlätta beslutsfattandet: att skapa en enhetlig teoretisk och analytisk grund för och att företa en kontinuerlig övervakning av situationen för företagstjänster, för att säkerställa en hållbar grund för beslutsfattare på företagsnivå, på de offentliga förvaltningarnas nivå och på politisk nivå. Tillämpa gemenskapens politik: att förbättra den affärsmiljö inom vilken företagstjänsteföretagen och deras kunder verkar genom att använda gemenskapens befintliga politikinstrument för att förstärka konkurrenskraften. Se bilaga 1 för referenser. Dessa politiska instrument gäller främst informationssamhället och elektronisk handel, FTD och utbildning, den inre marknaden och offentlig upphandling, GATS, strukturpolitiken» konkurrenspolitiken och kvalitetsgaranti, Det skall understrykas att kommissionen inte föreslår en ny särskild politik för företagstjänster. Vad som eftersträvas är att i en sammanhängande ram genomföra den existerande politiken på olika områden som redan påverkar företagstjänsterna. H. DEFINITION OCH KLASSIFDCATION AV FÖRETAGSTJÄNSTER som tjänster, juridiska tekniska och Företagstjänster omfattar en rad olika verksamheter. De inbegriper mycket avancerade konsulttjänster, som konsultverksamhet avseende företags organisation, information m. m. tjänster, eller datatjänster, yrkesmässiga marknadsföringstjänster, som reklam eller mässor och utställningar, arbetsintensiva tjänster, som personaltjänster, samt driftstjänster som städning och säkerhetstjänster. Detta heterogena panorama av företagstjänster förklaras av de olika funktionella särdragen hos företagen som köper dessa tjänster: ledning, administration, produktion, informations- och kommunikationsteknik, marknadsföring, personal, säkerhet, städning m. fl. För varje central funktion i företaget finns det en motsvarande företagstjänst. De kännetecknas av en interaktiv samverkningsprocess mellan efterfråge- och utbudssidorna med det övergripande syftet att förbättra kundens konkurrenskraft. En detaljerad definition av företagstjänster med en förteckning över alla verksamheter finns i rapporten om industriell konkurrenskraft och företagstjänster. Av praktiska och illustrativa skäl ges de viktigaste verksamheterna och klassificeringen av dem nedan. Definition av fflretagstjfinster enligt klassifikationen i NACE Rev. I4 Klassifikation av NACE- verksamheter Viktigaste verksamheter Tjflnster 72. 1-6 Datorer 74. 11,74. 12, 74. 14 Yrkesmassiga Konsultverksamhet avseende maskinvara - Konsultverksamhet programvara Databehandling Databasverksamhet Juridisk verksamhet och - - Redovisning avseende system- och bokfdring, revision, skatteradgivning Konsultverksamhet avseende fdretags organisa- tion, information m. m. 74. 13,74. 4 Marknadsfdring - Marknads- och opinionsundersdkning Reklam Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o. d. 74. 2,74. 3 Tekniska - Teknisk verksamhet 71. 1,71. 21-23, Leasing och uthyrning Teknisk provning och analys - Uthyrning av bygg- och anlaggningsmaskiner 71. 31-33 74. 5 74. 6, 74. 7 Arbetsftrmedling Drift - Uthyrning av kontorsmaskiner och kontorsutrustning inkl. datorer - ArbetsfOrmedling och rekiytering - Detektiv- och bevakningsverksamhet; sakerhets- 74. 81-84 Ovriga - Kontorsservice och Oversattningsverksamhet Fftrpackningsverksamhet tjanst RengOring och sotning Denna definition är i enlighet med Eurostats publikation "Business Services in Europe" från 1995. Det bör observeras att NACE-gruppema 70 (fastighetstjänster), 73 (forskning och utveckling) och undergrupp 74. 15 (holdingverksamhet) inte ingår i denna definition. Mässor och utställningar III. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRETAGSTJÄNSTER I rapporten om industriell konkurrenskraft och företagstjänster underströks den allvarliga bristen på statistiska grunddata om företagstjänster. På basis av ett antal olika källor har extrapolationer och uppskattningar gjorts som ger en del nyckeltal, som bör behandlas med en viss försiktighet tills ytterligare arbete har gjorts på detta område (se kapitel V). Det största problemet är att jämförelser mellan medlemsstaterna i EU förhindras av en geografiskt ojämn statistisk täckning och olika aggregeringsnivåer för tjänstesektorn. Detta kapitel gäller endast företagstjänster som köps utanför företaget, inte tjänster som levereras internt. A. Företagstjänstesektorns storlek och tillväxt I tabell 1 i bilaga 2 ges grundläggande statistiska uppgifter om företagstjänster i Europa. Sektorn sysselsätter mer än 11,5 miljoner människor och bidrar med ett förädlingsvärde på mer än 850 miljarder ecu. Det motsvarar 8,5 % av den totala sysselsättningen och 15,3 % av förädlingsvärdet. Sektorn är organiserad i många små företag (mer än 2,5 miljoner), som främst verkar på nationella marknader. De årliga tillväxttakterna som ges i tabell 2 i bilaga 2 visar på den mycket imponerande tillväxten för företagstjänster under de senaste åren. Både uppgifterna om sysselsättning och om förädlingsvärde innebär en årlig tillväxt på omkring 5,5 % för företagstjänster, medan sysselsättning och förädlingsvärde i hela ekonomin ökade med 0,4 % respektive 1,5 %. Denna snabba tillväxt kan delvis förklaras med en ökande tendens att anlita företagstjänster utifrån men man tror att huvudorsaken är industrins krav på nya, avancerade, kunskapsbaserade och specialiserade tjänster (se kapitel IV). B. Jämförelser med andra ekonomiska sektorer 1. Förädlingsvärde Följande jämförelser är nyttiga för att förstå den uppmärksamhet som bör ägnas företagstjänstesektorn: - Företagstjänsternas (15,3 %) är större än det sammanlagda förädlingsvärdet i bank-, försäkrings-, transport- och kommunikationstjänstesektorerna (12,1%). förädlingsvärde - Företagstjänstesektorns bidrag till ekonomin i form av förädlingsvärde är omkring 72 % av tillverkningsindustrins bidrag och är sex gånger jordbrukets bidrag. Diagram i bilaga 3 innehåller jämförelse av företagstjänsternas och de övriga stora ekonomiska sektorernas bruttoförädlingsvärde. 2. Sysselsättning I fråga om sysselsättning är det absoluta talet lika mycket som den sammanlagda sysselsättningen i bank-, försäkrings-, transport- och kommunikationstjänstesektorerna. Talet ligger nära den totala sysselsättningen i parti- och detaljhandeln. I motsats till dessa tjänster har många företagstjänster ett högt förädlingsvärde och välbetalda jobb. Diagram 2 i bilaga 3 innehåller en jämförelse av företagstjänsternas och de övriga stora ekonomiska sektorernas sysselsättning. Skillnaden mellan procenttalen för förädlingsvärde och sysselsättning visar på den höga relativa produktivitetsnivån i företagstjänstesektorn jämfört med andra tjänster och en produktivitetsnivå som är av minst samma storleksordning som i tillverkningssektorn. De relativa talen för sysselsättning och produktivitet är dock inte de enda relevanta faktorerna för att bedöma företagstjänsternas betydelse för att skapa sysselsättning. Uppskattningar av den potentiella tillväxten i denna sektor kan grundas på det faktum att under 14 år (1980-1994) har sysselsättningen växt med en årstakt på 5,5 % i genomsnitt, högre än i någon annan sektor i ekonomin, och det finns heller inget skäl att tro att detta mönster kommer att brytas. Tvärtom kommer den tekniska utvecklingen och internationaliseringen att skapa nya företagstjänster med ytterligare utsikter till sysselsättningsskapande. 3. Utrymme för tillväxt Av ovanstående kan man sluta sig till att företagstjänster är en av de få ekonomiska sektorer där höga produktivitetsnivåer går hand stark sysselsättningsökning, och att denna tendens förväntas fortsätta. i hand med en Dessa fakta ger ingen anledning till självbelåtenhet. Företagstjänsterna har en outnyttjad potential när det gäller att bidra till konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Som redan rifmnts uppgår deras förädlingsvärde till endast omkring 72 % av tillverkningsektorns. Denna bild bör jämföras med situationen i USA där företagstjänsternas förädlingsvärde står för 106 % av motsvarande värde för tillverkningsindustrin. (Se tabell 3 i bilaga 2, andra jämförelser mellan ett antal representativa europeiska länder och USA finns i bilaga 4. ) Detta manöverutrymme kan endast fyllas genom att ägna mer politisk uppmärksamhet åt en förbättring av ramvillkoren för företagstjänsternas verksamhet på EU-nivå. 10 IV. VARFÖR FÖRETAGSTJÄNSTER KONKURRENSKRAFT OCH EKONOMISK TILLVÄXT ÄR VIKTIGA FÖR INDUSTRIELL A. Grundläggande relationer Skälen till att industrin vänder sig till leverantörer av företagstjänster omfattar en mängd olika faktorer som är kännetecknande för företagstjänsternas verksamhet, såsom ökad flexibilitet, högre grad av specialisering, differentierade produkter enligt kundernas behov, koncentration på kärnverksamheter, ändrad lägre kostnader, förbättrad kvalitet, ökad tillgång till kunskap, yrkesskicklighet, expertis och ny teknik, sökande av nya marknader (internationalisering) osv. intern organisation, Det är denna uppsättning faktorer som leder till ökad produktivitet, konkurrens och sysselsättning, de tre grundelementen för industriell konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt. Dessa faktorer hänger direkt samman med de fyra huvudorsaker som har identifierats som förklaringen till företagstjänsternas ekonomiska betydelse och som undersöks nedan under punkt B-E. Undersökningsaspekt M0j1igheterMirsyssmämtng$s Relationerna ovan illustreras i diagram 3 i bilaga 5. B. Dynamiska relationer till industrin En orsak till företagstjänsternas snabba tillväxt under de två senaste decennierna är att funktioner som tidigare utfördes inom tillverkningsindustrierna nu läggs ut utanför industriföretaget, på grund av den uppsättning faktorer som nämndes ovan. Det är dock inte den viktigaste anledningen till tillväxten av förädlingsvärde och sysselsättning i sektorn. Det är inte helt enkelt fråga om att ersätta tjänster producerade inom företaget med sådana som tillhandahålls av utomstående leverantörer. Såsom nämndes i inledningen ligger den centrala betydelsen av företagstjänsterna i deras dynamiska länkar och bidrag till de europeiska företagens konkurrenskraft, på grund av deras växande integrering i den industriella produktionen. Företagstjänster behövs for att klara av de industriella förändringarna. Företagen behöver företagstjänster för att mer flexibelt kunna anpassa sina produktionskedjor, för att förbättra kvaliteten hos de mänskliga och tekniska produktionsfaktorerna, skapa produktdifferentiering, hantera den snabba tekniska utvecklingen och ta sig an mer komplexa och immateriella element och insatsfaktorer i förädlingskedjan börjar bli viktigare än de traditionella materiella investeringarna. internationaliserade marknader. Dessa 11 Det finns en viktig dynamisk relation och en ömsesidigt förstärkande växelverkan mellan företagstjänster och industri. Företagstjänsternas tillväxt beror på en ökad efterfrågan från industrin och industrins tillväxt är i allt högre grad knuten till industrins egen användning av företagstjänster. Detta förhållande utgör en drivkraft för tillväxt och sysselsättning, och är därför förtjänt av större uppmärksamhet från de politiska beslutsfattarnas sida. Det börjar växa fram en allt större insikt om att en stor del av kostnadstrycket i industrin inte uppstår enbart i "insatstjänster" är i Europa i många fall mindre konkurrenskraftiga än i USA och andra avancerade ekonomier och orsakerna till detta måste behandlas (se kapitel V om politiska uppgifter). tillverkningen utan även i företagstjänstesektorn. Dessa Effekterna på verksamheten längre fram i produktionskedjan minskar den europeiska industrins konkurrenskraft, vilket är det viktigaste argumentet för att förbättra de ramvillkor inom vilka företagstjänsterna och deras kunder verkar. C. Skapande av konkurrensfördelar Tre konkurrensfördelar på grund av användning av företagstjänster kan identifieras: lägre priser, högre kvalitet och mer internationalisering. 1. Lägre priser Förekomsten av välutvecklade marknader för företagstjänster minskar kostnadstrycket på industrin genom att produktiviten förbättras, fasta kostnader omvandlas till rörliga och ny efterfrågan skapas för företagstjänster, vilket leder till mer konkurrens och en sänkning av priserna på dessa tjänster. 2. Högre kvalitet Det sätt på vilket företagstjänster bidrar till industriell kvalitet handlar inte bara om specialisering, utan också om det faktum att en del tjänster gör det möjligt för tillverknings- och tjänstebranscher att direkt förbättra sina egna kvalitetsstandarder beträffande processer och produkter. En del företagstjänster, som t. ex. kvalitetskontroll, certifiering, designtjänster eller tekniska tjänster, bidrar till goda kvalitetsresultat och produktdifferentiering. Andra, som t. ex. reklam, marknadsundersökningar eller mässor och utställningar, gör det möjligt att fa viktig information från kunder och konkurrenter som ger respons om produktbrister, kvalitetsfrågor, förbättrad produktdifferentiering och entreprenörsstrategier som svarar mot marknadens behov. Det faktum att många av dessa tjänster nu köps utifrån tar in en konkurrensprocess som ökar kvaliteten och utbudet, särskilt när den dynamiska och innovativa potentialen hos mindre leverantörer av företagstjänster ger tillräckligt spelrum. 3. Internationalisering Tre faktorer bidrar till att göra det lättare för kundföretag att få tillträde till utländska marknader. Företagstjänster förstärker företagens konkurrensförmåga och förbereder på så sätt sina kunder på ökad konkurrens i utlandet. Dessutom behövs en del specifika företagstjänster för att definiera, planera och utveckla en internationell strategi (organisationskonsulter, mässor och utställningar, marknadsundersökningar och 12 reklam, IT-tjänster osv. ). Bidragen från dessa tjänster kan vara särskilt betydande för små företag som satsar på nya marknader. Företagstjänster gör det lättare att hantera handelshinder. Många företagstjänster bidrar till att övervinna rättsliga, ekonomiska och kulturella hinder både inom och utanför gemenskapens marknad. Lagstiftningshindren inom gemenskapens marknad måste behandlas, men de övriga hindren kan bara övervinnas med hjälp av tjänster som organisationskonsulter, översättning och tolkning, IT-specialister, jurister osv. Direkta utländska investeringar i samt handel med företagstjänster inom och mellan företag gör det möjligt för kunderna att få tillgång till multinationella företag i företagstjänster, som är ett sekundärt medel för internationaliseringen av dem, växer i snabb takt, mycket snabbare än de flesta andra tjänste- och varusektorer. inom företagstjänstesektorn. Till och med den direkta handeln D. Utveckling av kunskap och innovation De flesta företagstjänster kunskapsintensiva. De tillhandahåller strategisk information som tekniska utvecklingen, gör det möjligt internationaliseringen och ett allt mer komplext samhälle. industrin att anpassa sig till den för Följaktligen är foretagstjänsterna en nyckelfaktor för tekniska innovationer. För att ett kundföretag själv skall kunna dra nytta av företagstjänster, måste ofta ny teknik införas, vilket leder till en modernisering av den tekniska industriella basen. Samtidigt ökar företagstjänsterna effektiviteten av tekniska insatser, eftersom avancerade tjänster, såsom IT-tjänster, möjliggör en effektivare användning av existerande teknik. Å andra sidan gör ny teknik det möjligt för företagstjänsterna att expandera genom att göra det lättare att handla med dem, särskilt dem som varit geografiskt eller tidsmässigt begränsade med avseende på produktion och konsumtion. Ny teknik leder till bättre presterande företagstjänster och omvänt. Av dessa skäl måste politiken på områdena för FTD, IT och innovationer inriktas på att bygga upp en stark teknisk bas för innovationer på området för företagstjänster. Eftersom Europa uppenbart ligger efter USA i utvecklandet av ny teknik och avancerade företagstjänster, finns det ett potentiellt utrymme för att främja politiska åtgärder för att stimulera marknadens innovationsförmåga. Företagstjänsterna bidrar också i hög grad till produkt- och processinnovation som inte har med teknik att göra. Detta sker både direkt, på grund av naturen hos de tjänster som ges till andra företag, och indirekt genom de konkurrenseffekter som uppstår när flera företag utnyttjar företagstjänster. På så sätt stimulerar effektiva företagstjänster ett stort område av innovativa verksamheter. E. Möjligheter till sysselsättningsskapande En dynamisk och blomstrande företagstjänstesektor är viktig som sysselsättningsskapare i sig själv (se föregående kapitel). Företagstjänsternas huvudbetydelse ligger dock i deras indirekta sysselsättningsskapande i industrin, som ger upphov till ökad ekonomisk aktivitet, som i sin tur skapar nya sysselsättningsmöjligheter. potential genom deras värdeskapande insats 13 Dessutom ger ackumuleringen av kompetens och specialiserad expertis i företagstjänster, i synnerhet i arbetsförmedlingstjänster, möjlighet till bättre urval, avtal, utbildning, återutnyttjande och ledning av personal. Det är dock skäl att beakta att ökade arbetsförmedlingstjänster, till den del ökningen består av personal som tillfälligt arbetar i andra sektorer av ekonomin, inte indikerar att sektorn i sig skulle växa, utan att det har skett ändringar i avtalsarrangemangen. Grova uppskattningar visar att omkring 20 % fler personer är sysselsatta i interna företagstjänster än i oberoende företagstjänsteföretag. Detta tyder de på att det finns utrymme för ytterligare utläggning av företagstjänsteverksamheter med positiva effekter på produktiviteten och en effekt genom indirekt sysselsättningsskapande. För att till fullo förstå denna process och de politiska konsekvenserna, är det nödvändigt att undersöka industrins efterfrågan på företagstjänster. För att få en fullständig bild måste bättre data om utbudet (oberoende företagstjänsteföretag) och efterfrågan (på både interna och externa företagstjänster) tillhandahållas. 14 V. DEN POLITISKA RAMEN länkarna mellan Det övergripande syftet med att skapa en politisk ram för företagstjänster är att stärka de dynamiska ekonomiska prestationsförmågan. I de föregående kapitlen behandlades den ekonomiska motiveringen för att skapa en politik för företagstjänster. I detta kapitel motiveras och definieras innehållet i den politik som kommissionen föreslår för att förbättra situationen för företagstjänster baserad på politiken för industriell konkurrenskraft. företagstjänster och den allmänna Då denna politik tillämpas på företagstjänster framträder följande sex huvudmål: - Ökad produktivitet - Bättre sysselsättningsmöjligheter - Ökad konkurrens i företagstjänstesektorn - Främjande av industriellt samarbete mellan leverantörer av företagstjänster - Främjande av företagstjänster - Främjande av modernisering av de offentliga förvaltningarna EU: s politik på en rad områden bidrar till den industriella konkurrenskraften. Nedan visas hur denna politik i varierande utsträckning kan tillämpas på de sex mål som nämns ovan. Vid utvecklingen av en politik för företagstjänster är utmaningen att genomföra politiken i en sammanhängande ram med anknytning till vart och ett av huvudmålen. Då denna politik genomförs inom ramen för en global vision skapas samverkansvinster och ömsesidigt förstärkande åtgärder. Detta kräver en samordnad insats i alla faser av planering och tillämpning, uppföljning och utvärdering av politiken. En politik på ett eller flera områden kan inte åstadkomma det som kan göras genom en samordnad insats för att genomföra politiken på ett flertal områden i en sammanhängande ram. A. Mål: ökad produktivitet På grund av företagstjänsternas immateriella natur, ger produktivitetsmätningar upphov till svåra problem. Det är nödvändigt att skilja mellan den produktivitetsökning som sker i företagstjänsteföretagen när de producerar och distribuerar sina tjänster (se kapitel III) och den produktivitetsökning som totalt sett sker i ekonomin till följd av att företagstjänster används. Det innebär att företagstjänsteföretag, även om deras egen produktivitet inte skulle öka, ändå kan ge upphov till produktivitetsökningar på annat håll till följd av betydande övergripande fördelar för ekonomin. För att få bättre kunskaper om denna process måste nya indikatorer och mätningsmetoder tas fram. för Vidare är det nödvändigt att skaffa bättre kunskaper om vissa hinder produktivitetsförbättringar (stelheter på arbetsmarknaden, små och fragmenterade marknader, tunga administrativa bördor osv. ) och att undersöka de sätt på vilka 15 utbildning, kunskap, informationsteknik och innovation bidrar till det centrala förhållandet mellan företagstjänster och industriell produktivitet. Företagstjänsternas expansion har i hög grad framkallats av kontinuerliga ändringar i produktutvecklingen, som till stor del drivs av förbättringar i det intellektuella kapitalet. Politiken inom områdena för undervisning, utbildning och annan utveckling av humanresurser måste permanent stå kvar i fokus tillsammans med behovet till snabba ändringar i produktutvecklingen och annan marknadsutveckling. av politiken mot bakrund av konkurrensbetonade ändringar De fyra uppgifter som anges nedan skulle stödja målet att öka industrins produktivitet. De anknyter till EU:s politik på flera olika områden, såsom data- och informationsinsamling, kvalitetsfrämjande, FTD, innovationer och IT. ;. Uppgift: att skapa nya instrument för att mäta produktivitet Åtgärder: => Att finna nya indikatorer för förhållandet mellan pris och kvalitet, för reala prisökningar, produktionstillväxt osv. , som skapar en ny statistisk metodik för att mäta resursinsatser och produktion i alla företagstjänsteverksamheter, =» Att finna indikatorer och att mäta företagstjänsternas roll för att förbättra deras kunders, och därigenom även hela det ekonomiska systemets, produktivitet, •=> Att analysera andra faktorer som påverkar behovet av företagstjänster, inbegripet förekomsten av brister på den relevanta marknaderna och politikens respons på dem. Uppgift: produktivitetsförbättringar att identifiera och utvärdera hinder för Åtgärder: => Att utvärdera företagstjänsternas roll för att undanröja existerande hinder för förbättrad produktivitet i ekonomin. => Att analysera effekterna av utläggning av tjänster på industrins produktivitet, 3. Uppgift: att förbättra de mänskliga resursernas kvalitet Åtgärder: => Att analysera kvalifikationer, kompetens och arbetsförhållanden i företagstjänsteföretag och identifiera framtida behov. => Att analysera hur dessa företagstjänsteverksamheter med anknytning till mänskliga resurser (organisationskonsultrådgivning, arbetsförmedling etc. ) bidrar till att förbättra humankapitalets produktivitet i industrin. s> Att främja utarbetandet av ett europeiskt system för kontroll av av utbildningens kvalitet baserad på ett liknande tillvägagångssätt som vid standarder för process* och produktkvalitet. Denna kvalitetskontroll skall stödas av ett certifieringssystem som 16 beaktar behovet att fokusera på kvalifikationernas rörlighet, och göra dem öppnare för både anställda och arbetsgivare. 4. Uppgift: att främja innovationer Åtgärder: => Att skapa medvetenhet och underlätta företagstjänsteföretagens deltagande i projekt inbegripet projekten inom det femte som främjar innovation i tjänsteutbudet, ramprogrammet och det fleråriga programmet för små och medelstora företag, => Att underlätta företagstjänsteföretags deltagande i åtgärder inom ramen för den första handlingsplanen för innovation, särskilt i åtgärder som främjar deras tillämpning av informationsteknik genom demonstrations- och pilotprojekt, workshops m. m. B. Mål: bättre sysselsättningsmöjligheter De flesta av de uppgifter och åtgärder som nämns ovan under målet att förbättra produktiviteten är nödvändiga men inte tillräckliga för att skapa alla de arbetsplatser som företagstjänstesektorn kan tillhandahålla. Följaktligen bör uppgifterna och åtgärderna under detta mål ses som komplementära. Såsom visats i kapitlen III och IV är företagstjänstesektorn förmodligen den ekonomiska sektor som har den största potentialen för att skapa sysselsättning, inte endast i själva sektorn utan genom dess värdeskapande insats i industrin med de positiva effekterna på sysselsättning, konkurrenskraft och tillväxt i industrin. Det har också visats att det finns rum för skapande av ytterligare arbetsplatser. För att få en bättre förståelse för dessa växelverkningar och mekanismer behövs emellertid tillförlitliga statistiska och analytiska data. Dessutom bör man dra fördel av andra program för att skapa sysselsättning som har direkta effekter på företagstjänster, såsom de nya möjligheter som har öppnats genom de nyligen antagna riktlinjerna avseende sysselsättningen och de nya inriktningarna i Europeiska socialfonden. De tre uppgifter som anges nedan skulle understödja detta mål. De anknyter till EU:s befintliga politik på områdena för insamling av data och information, samordning av sysselsättningspolitik, informationssamhället och utbildning inom socialfonden. 1. Åtgärd: Uppgift: sysselsättningsskapande potential öka att kunskapen om företagstjänsternas => Att insamla data och analysera relationerna mellan kvalifikationer, kompetens och arbetsförhållanden för att förstå hur sysselsättningen i företagstjänstesektorn skapas och hur detta påverkar skapandet av arbetsplatser i andra sektorer inom ekonomin. 2. Uppgift: samordning av nationell sysselsättningspolitik Åtgärd: 17 => Att skapa medvetenhet i företagstjänsteorganisationer och -foretag om de nya möjligheterna som kommer att följa av riktlinjerna i 199$ års nationella handlingsplaner för sysselsättning, => Undanröja hindren för rörligheten och främja tillträde till undervisning och utbildning genom att utveckla distansinlärning, partnerskap mellan universitetenoch industrin och utväxling av bästa praxis. •*• Åtgärder: att Uppgift: i företagstjänstesektorn genom Europeiska socialfonden och andra humanresursrelaterade program. sysselsättningsutvecklingen uppmuntra => Att skapa ett samordnat och systematiskt sysselsättnings- och utbildningsprogram t. ex. och länka samman undervisning, utbildning och ett arbetsbevakande program baserat på informations- form av för att i kommunikationsteknik, sysselsättning på europeisk nivå. => Att förbättra medvetenheten hos företagstjänsteorganisationer och -företag om möjligheterna för stöd från Europeiska socialfonden inom ramen för dess nya prioriteringar. => Att utveckla infrastrukturen för undervisning och utbildning avseende företagstjänster, särskilt lokal utveckling och främjandet av sysselsättning och utbildning i ûest tredje sysselsättningssystemet (kooperativ, anställdas aktieinnehav i företagen osv. ). C. Mål: ökad konkurrens i företagstjänstesektorn Som framgår av kapitel IV utgör företagstjänsterna betydande immateriella insatsvaror som europeiska företag behöver för att kunna konkurrera på globala och komplexa marknader. Följaktligen är ett av huvudmålen i detta meddelande att hjälpa europeiska företag att identifiera och effektivt utnyttja de företagstjänster som de behöver. Ett av de allvarligare hindren för bättre konkurrens mellan företagstjänsteföretag är bristen på öppenhet hos de tjänster som levereras. Rädslan för det okända gör att företagstjänsternas kunder ofta tyr sig till leverantörer de redan känner till, vilket gör det svårt för nykomlingarna på marknaden. Detta ger upphov till frågor om regleringens roll för att säkerställa standarder och rent spel, vilket alltid måste vägas mot behovet att undvika byrokratiska bördor för företagen. Den inre marknadens natur innebär dessutom att alla företagstjänster som lagenligt erbjuds i det land där företagstjänsteföretaget har sitt säte i princip bör vara fritt tillgängliga för kunder i andra medlemsstater, utan att det vid varje tillfälle måste bekräftas att tjänsten i förenlig med de regleringsmässiga, administrativa och yrkesmässiga fråga är bestämmelserna eller andra hinder i det land där kunden finns. Den minskning av kostnaderna för regelföljande som detta sannolikt skulle medföra kommer att hjälpa leverantörerna av företagstjänster att utsträcka sin verksamhet utanför de nationella gränserna och på så sätt öka konkurrensen på den inre marknaden och internationellt och därigenom stimulera ett ännu mer effektivt tillhandahållande av företagstjänster till förmån för deras kunder. 18 Det är därför nödvändigt att analysera alla hinder för marknadstillträde, såsom prisregleringar, produktdifferentiering, överskottskapacitet osv. Denna identifiering av bristerna i tillämpandet av den inre marknadens principer i kombination med tillämpandet av fördragets och nationella konkurrensregler hjälper att eliminera de flesta hindren. standarder, tekniska licenser, tariffer, Konkurrensen på marknaden förbättras också av effektivare och flexiblare regler för offentlig upphandling. Slutligen kan konstateras att företagstjänsteföretagens konkurrenskraft på den inre för att de skall vara marknaden ett nödvändigt men konkurrenskraftiga på en allt mer global marknad. Ytterligare insatser för att öppna marknader i tredje land kommer av sig själv att leda till en växande marknad för företagstjänster. Detta leder även till ökad konkurrens mellan europeiska leverantörer av företagstjänster, vilket i de rätta betingelserna kan hjälpa dem att nå en tillräckligt stor dimension för att konkurrera på världsmarknaden. tillräckligt villkor inte De fem uppgifter som anges nedan skulle förbättra konkurrensförhållandena för företagstjänster. De hänför sig till insamling av data och information, kvalitetsfrämjande, politiken för den inre marknaden samt gemenskapens handels- och konkurrenspolitik. 1. Uppgift: att främja öppenhet på utbuds- och efterfrågesidorna på marknaden. Åtgärder: => Att förbättra insamlingen av data, analyserna av och forskningen om efterfrågan på och utbudet av företagstjänster genom att avdela mer resurser till detta område på gemenskapsnivå och på nationell nivå. De riktlinjer för det framtida arbetet på detta område som nämns i rapporten om industriell konkurrenskraft och företagstjänster (kapitel IV) kan användas för en första definition av denna uppgift, => Att i detalj analysera företagstjänsternas dynamik och därvid särskilt beakta de mindre företagens roll och deras potentiella bidrag till dynamikens framtida utveckling. => Att understödja spridning av den insamlade informationen till alla berörda parter, med samtidigt säkerställande av att detta inte begränsar eller snedvrider konkurrensen. => Att främja åtgärder för att förbättra kvaliteten på och tillträde till certifiering av företagstjänster i form av ett partnerskap med berörda parter. => Att utvärdera brister i kvalitetsbedömningen och att stödja förbättringar. -2* Uppgift: att skapa en inre marknad för företagstjänster Åtgärder: => Att göra en översyn av den inre marknaden med avseende på alla eventuella hinder för tillträde till de olika verksamheterna inom området för företagstjänster, inbegripet nationella regleringsmässiga och administrativa hinder samt självreglerade yrkesregler. 19 => Att undersöka rekommendationerna frånBEST-arbetsgruppen (Business Environment Simplification Task Force) och deras följder för denna sektor och särskilt begrunda hur villkoren för att starta nya företag kan förbättras. => Att på basis av resultaten av denna översyn tillsammans med medlemsstaterna bedöma huruvida de hinder som identifierats är proportionella och att tillämpa fördragets konkurrensregler med sikte på att undanröja älta hinder som inte kart motiveras med hänvisning till allmänintresset, säkerhet, hälsa etc. enligt artikel 59 i fördraget. => Att bidra till identifieringen av bästa praxis för att tillhandahålla och främja företagstjänster i medlemsstaterna, inom ramen för samordnade åtgärder för stödtjänster till små och medelstora företag, och att utveckla en strategi för att förbättra företagstjänstemas öppenhet, inom den vidare kontext som består av att främja stödtjänster till företag. Uppgift: att förbättra funktionen för den europeiska marknaden för offentlig upphandling med tanke på företagstjänster Åtgärd: => Att vid ändringarna av direktiven för offentlig upphandling, som har tillkännagivits i kommissionens meddelande om offentlig upphandling i Euopeiska unionen» ta hänsyn till möjligheterna att göra förfarandena för offentlig upphandling flexiblare och tillåta dialog mellan upphandlare och leverantör under förfarandets förlopp och inte bara i undantagsfall. 4- Uppgift: att säkerställa alt konkurrenspolitiken på både gemenskapsnivå och nationell nivå grundar sig på bästa möjliga kunskap om företagstjänstesektorn. Åtgärd: => Att kontinuerligt analysera strukturen hos den europeiska marknaden för företagstjänster och låta resultaten från sådana analyser återspeglas i gemenskapens och medlemsstaternas respektive konkurrenspolitik. => Att systematiskt analysera vilka följder konkurrensbeslut som berör företagstjänsteföretag har för EU-industrins konkurrenskraft. 5. Uppgift: att ytterligare öppna de internationella marknaderna för EU:s företagstjänsteföretag Åtgärd: => Att skapa starkare europeiska företagstjänstesektorn för att säkra aktivt stöd från den senare till förberedelserna av förhandlingsrundan GATS 2000. länkar mellan kommissionen och den D. Mål: främjande av samarbete mellan leverantörer av företagstjänster Såsom nämndes under målet om att öka konkurrensen i företagstjänstesektorn (punkt C ovan) kan rättsliga och yrkesmässiga hinder stå i vägen för tillträde till marknaderna och 20 därigenom effektivt utesluta gränsöverskridande samarbete. Dessa hinder är inte de enda hämskorna för samarbete mellan företag i företagstjänstesektorn. Brist på information om möjliga partners och nationella särförhållanden, språkliga och kulturella kunskaper är viktiga faktorer bakom marknadens fragmentarisering. Ställda inför internationell konkurrens måste de europeiska företagstjänsteföretagen utforska formella och informella nätverk av företagstjänsteleverantörer. Detta skulle inte endast medföra fördelen av lättare tillträde till internationella marknader, utan skulle även öppna möjligheter att leverera sektoröverskridande systemlösningar som bygger på ett stort antal specialiserade kompetenser. Den åtgärd som anges nedan föreslås. Den anknyter till EU: s politik för att främna företagssamarbete, informationssamhället, kvalitetsfrämjande och FTD. Uppgift: att stödja skapande av samarbetsnät mellan olika leverantörer av företagstjänster. Åtgärder. => Att underlätta upprättandet av databaser om samarbetsnät mellan leverantörer av företagstjänster och att främja certifiering av sådana nät för att skapa förtroende för deras förmåga. => Att göra fördelarna med samarbete mer synliga genom att främja deltagande i projekt inom gemenskapens instrument för främjande av företagssamarbete (BC-Nèt, BRE, Euro-partneriat, Interprise) och det femte ramprogrammet, => Att stödja en förstärkt institutionell representation för hela företagstjänstesektorn. £. Mål: främjande av företagstjänster Det finns i EU två typer av marknadsmisslyckanden som i viss utsträckning kan motivera offentligt stöd till utvecklingen av företagstjänster: lägesrelaterade faktorer och storleken företagstjänstesektorn är på potentiella kundföretag. De koncentrerade till de centrala och urbaniserade regionerna i gemenskapen, medan tillgången på företagstjänster i de perifera regionerna och för små och medelstora företag är knapp. För att rätta till detta har gemenskapens strukturfondspolitik och politik för små och medelstora företag på olika sätt främjat utnyttjandet av företagstjänster. företagen flesta inom Nya möjligheter för ytterligare främjande av företagstjänster finns i de finansiella instrument som skapades vid uppföljningen av toppmötet i Luxemburg om sysselsättning (garantin för små och medelstora företag, den europeiska mekanismen för teknik och den europeiska samriskgarantin) och integrerade i aktiviteterna programmet för små och medelstora företag. Det finns dock uppgifter som tyder på en brist på kunskap bland företag i företagstjänstesektorn om möjligheterna hos dessa instrument, som ofta uppfattas som inte tillämpliga på immateriella investeringar i företagstjänster. inom ramen för det Det finns dessutom en stor variation i hur halvoffentliga eller offentliga stödprogram organiseras och genomförs i medlemsstaterna. För att undvika resursslöseri och ge största möjliga fördelar åt kunder som utnyttjar företagstjänster samt för att undvika snedvridning av konkurrensen mellan offentligt stödda och privata leverantörer, bör tjänsterna från 21 företagsstödbyråer och deras växelverkan med den privata sektorns leverantörer av företagstjänster ges en mer framträdande ställning. De tre uppgifter som föreslås nedan anknyter till EU: s politik för strukturfonder, små och medelstora företag, informationssamhället samt insamling av data och information. 1- Uppgift: att säkerställa en bättre geografisk och regional distribution av företagstjänster. Åtgärder: => Att identifiera och analysera bästa praxis för investeringar i företagstjänster i de mindre gynnade regionerna för att rationalisera och konsolidera de aktuella ansträngningarna baserade på analyser av behoven i den regionala ekonomiska strukturen. => Att ytterligare fokusera och systematisera strukturfondernas och andras åtgärder för företagstjänster, särskilt genom att prioritera stöd till små och medelstora företag och IT- och utbildningstillämpningar i utvecklingsprogrammen. 2. Uppgift: att underlätta skapande av nya företag företagstjänstesektorn och expansion för befintliga företag. inom Åtgärder: => Att analysera hur företagstjänsterna påverkas, hur företagstjänsterna omvandlas och vilka typer av företagstjänster som sannolikt skapas genom informationssamhällets tekniker och tillämpningar (t. ex. elektronisk handel, virtuella organisationer, nya typer av förmedling och partnerskap osv. ) => Att inrikta (t. ex. genom att utarbeta riktlinjer) spridningen av information på organisationer och företag inom företagstjänstesektorn för att öka deras medvetenhet om tillgängliga finansiella instrument och andra stödmöjligheter. **• Uppgift: att garantera största möjliga fördelar av halvoffentliga och offentliga insatser till förmån för företagstjänster. Åtgärd: => Att identifiera olika europeiska modeller och inbördes förhållanden i främjandet av företagstjänster och att skapa måttstockar för bästa praxis beträffande halvoffentliga eller offentliga insatser till förmån för företagstjänster. F. Mål: främjande av modernisering av de offentliga förvaltningarna Det är inte bara industrin som köper företagstjänster. Beroende på olika politiska överväganden och traditioner, förvärvar offentliga myndigheter i medlemsstaterna i olika grad företagstjänster av likartade skäl som industrin, dvs. kostnadsminskningar och flexibilitet, högre kvalitet och expertis, administrativa och organisatoriska innovationer, högre effektivitet osv. De nuvarande utvecklingstendenserna i medlemsstaterna pekar mot en trimning av de offentliga förvaltningarna genom fortsatta privatiseringsåtgärder och en inköp av företagstjänster. En sådan process kan fa två växande förlitan till 22 sammanhängande följder: en effektivare offentlig förvaltning och som en bieffekt framväxandet av en större marknad för företagstjänster. Dessa sammanhängande mål kan stödjas genom följande uppgift för att samla in data och information: 1. Uppgift: att få fördjupade kunskaper om konsekvenserna av utläggning av vissa offentliga förvaltningsfunktioner. Åtgärd: => Att skapa en måttstock för bästa praxis i medlemsstaterna på grundval av indikatorer och en metodik som skall utvecklas. 23 VI. SLUTSATSER Företagstjänstesektorn är den större ekonomiska sektor som under de senaste åren uppvisat den högsta tillväxttakten med avseende på förädlingsvärde och sysselsättning. Dess betydelse för de europeiska företagens konkurrenskraft och den ekonomiska tillväxten förtjänar större politisk uppmärksamhet. Det outnyttjade finns väldiga möjligheter för att stärka företagstjänsternas roll i den europeiska ekonomin genom en strategi för bättre ramvillkor för dessa tjänster. Detta skulle kunna uppnås genom att företagsmiljön för sektorns små och medelstora företag förbättrades och genom stöd till produktivitetsförbättringar, samarbete mellan företag, offentligt främjande och modernisering av offentliga förvaltningar. sysselsättningsskapande, konkurrens, Kommissionen har varit ytterst noggrann med att respektera subsidiaritetsprincipen då den utarbetat en europeisk politik för företagstjänster. Alla åtgärder som föreslås ligger inom ramen för gemenskapens befintliga politik på olika områden. De gäller endast uppgifter som medlemsstaterna inte på egen hand kan utföra i tillräcklig utsträckning och som därför, på grund av omfattningen eller effekterna av de föreslagna åtgärderna, bättre kan utföras av gemenskapen. Detta tillvägagångssätt leder automatiskt till att detta meddelande begränsas till åtgärder av "mjukare" slag. De rör i grunden följande tre områden: En förbättring av kunskapsläget med avseende på företagstjänster genom en förbättring av den information som krävs för en vidareutveckling av de politiska åtgärderna. insamling av data och En höjning av medvetenheten hos företagen om möjligheten att förbättra deras situation inom ramen för gemenskapens nuvarande politik på olika områden, och hos politiska beslutsfattare om de särdrag hos företagstjänsterna som måste beaktas vid utformningen av politiken. inom företagstjänstesektorn Inledandet av en process som leder till att det skapas en verklig inre marknad för företagstjänster. I takt med förbättringen av informationsläget om företagstjänster och kommissionens andra projekt för att skaffa kunskap om andra tjänster som bidrar till industrins och förädlingsvärde, företagstjänster, har kommissionen för avsikt att i en kontinuerlig process ytterligare utveckla de politiska åtgärderna. industriell konkurrenskraft i rapporten om som nämns Kommissionen kommer regelbundet att rapportera om de framsteg som görs på detta område, och ge en utvärdering av de åtgärder som föreslås i kapitel V samt föreslå nya initiativ rörande företagstjänster och andra sammanhängande tjänster som bidrar till värdeskapandet i industrin. 24 Bilaga 1. Referenser Vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning (KOM(93)0700, december 1993) Kommissionens meddelande om en europeisk politik för industriell konkurrenskraft (KOM(94)0319 slutlig, 14. 9. 1994) En förtroendepakt för sysselsättning (SEK(96)1093, 6. 5. 1996) Det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn (KOM(96)0329 slutlig, 13. 7. 1996) The European Observatory for SMEs, fjärde årsrapporten (1996), kapitel 5 Den inre marknadens följder och effektivitet (KOM(96)0520 slutlig, 30. 10. 1996) Första handlingsplanen för innovation i Europa. Innovation i tillväxtens och sysselsättningens tjänst (KOM(96)0589, 7. 11. 1996) Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om "Europa i ledningen för det globala informationssamhället: löpande åtgärdsplan" (KOM(96)0607, 27. 11. 1996) Meddelande från kommissionen om genomförande av benchmarking av den europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96)0463 slutlig, 9. 10. 1996) Meddelande från kommissionen: Putting Services to Work (CSE(96)0006 slutlig, 27. 11. 1996) Rapport från kommissionen om den europeiska industrins konkurrenskraft (SEK(96)2121/2, 3. 3. 1997) Meddelande från kommissionen: Uppföljning av grönboken om affärskommunikation på den inre marknaden (KOM(98)0121 slutlig) 2T Bilaga 2. Grundläggande uppgifter om företagstjänster Tabell 1. Grundläggande statistik om företagstjänster, Eu ropa-15 (*) Företagstjänster Andel av hela ekonomin Sysselsättning (1994) Förädlingsvärde (1994) (Mecu) Företag (1995) Export (1993) (Mecu) Import (1993) (Mecu) (*) Uppskattningarna för EUR 15 är baserade på tillgängliga data från Eurostatoch OECD. Uppgifterna om utrikeshandeln är för EUR 12. Källa: OECD (1996) Services: Statistics on Value Added and Employment, och Eurostat(1996) International Trade in Services, (1997) Statistics in Focus 1997/4, Market Services in Europe. 11635 000 863 500 2 690 130 31785 34107 8,5% 15,3% 15,0% 2. 0% 2,0% Tabell 2. Årlig tillväxttakt för företagstjänster, Europa-15 (*) Arlig tillvdxttakt Foretagstjanster Tillverkning och tjanster Sysselsattning (1980-94) Forddlingsvarde (1980-94) Export (1984-93) Import (1984-93) (*) Uppskattningarna för EUR 15 är baserade på tillgängliga data från Eurostatoch OECD. Uppgifterna om utrikeshandeln är för EUR 12. Källa: OECD (1996) Services: Statistics on Value Added and Employment, och Eurostat (1996) International Trade in Services, (1997) Statistics in Focus 1997/4, Market Services in Europe. 5,5% 5,4 % 8,7% 10. 2% 0,4% 1,5 % 5,1% 5. 2% | | Tabell 3. Förädlingsvärde: företagstjänster/tillverkning Europa 15 Företagstjänster Tillverkning Företagstjänster/tillverkning Källa: Nationalräkenskaper, Eurostat och OECD 15. 3 21,2 72% USA 19,2 18. 0 106% zC Bilaga 3. Diagram över förädlingsvärde och sysselsättning Diagram 1. Bruttoförädlingsvärde EUR 15 Energi och konstruktion 1 0 , 3% Jordbruk. 0/ 2 > 5 /o Parti- och ,. , ,. , detaljhandel 14,8% Tillverkning 21,1 % Offentliga tjänster 13,2% Sociala och personliga tjänster 10,6% Transport och kommunikation fcfr^ 6,4 % } Finans- och ^ ^H forsäkningsverksamhet ^H % ^^ Företagstjänster 1 5 , 3% Källa: Uppskattningar för 1994 baserade på OECD (1996) Services: statistics on value added and employment. Diagram 2. Sysselsättning EUR 15 Energi och konstruktion 7,8 % Jordbruk 5,1 % Parti- och detaljhandel 18,7% Tillverkning 22,7 % Transport och kommunikation 5,9 % Finans- och fbrsäkringsverksamhe 3,1 % Företagstjänster 8,5 % Offentliga tjänster 21,1% Sociala och personliga tjänster 7,1 % Källa: Uppskattningar för 1994 baserade på OECD (1996) Services: statistics on value added and employment. 11 Bilaga 4: Jämförelse mellan företagstjänsterna i ett antal representativa europeiska länder och USA. FOretag 1995 Sysselsfittning Foretagstjanstemas 1994 (tusental) andel av hela sysselsfittningen Bruttofbiadlings- Foretagstjanstemas varde(*), 1994 (miljarder ecu) totala fBr&dlingsvfirde OSTERRIKE DANMARK FINLAND FRANKRIKE (1) TYSKLAND NEDERLANDERNA SVERIGE FOR. KUNGAR. MEDELTALEUR8 USA 35. 484 90. 742 31. 255 427. 074 642. 339 88. 326 107. 205 359. 686 151 156 125 1. 811 2. 805 496 266 2. 013 (4) 12055 (5) 4,5% 6,3% 6,5% 8,2% 9,8% 9,3% 6,6% 9,3% 7,6% 10,4% (4) (5) 20 18 11 202 220 41 29 146 (3) 1038 (5) 11,8% 16,6% 15,6% 18,0% 14,2% 16,4% 17,5% 19,5% 16,2% 19,2% (2) OSTERRIKE DANMARK FINLAND FRANKRIKE TYSKLAND (1) NEDERLANDERNA SVERIGE FOR. KUNGAR. MEDELTAL EUR8 USA ' I Arlig tillvfixttakt fbr sysselsattningen Arlig tillvfixttakt for bruttof&radlingsvardet (**) | 1980-90 1980-90 1990-94 1990-94 4,1% 8,5% 5,8% 4,4% 6,5% 7,0% 6fi% 7,6% 3,6% 0,6% -2,5% 0,3% 5,2% 4,3% -1,5% 0,7% U% 2,1% (4) (5) 14,6% 5,4% 8,0% 4,3% 15,1% (2) 14,7% 1,6% 4^2% 8j5% 7,8% 8,8% 2,9% -3,1% 3,8% 11,1% 6,8% 1,5% 1^0% 4,1% 5,1% (2) (3) (5) ~" (*) Förädlingsvärde 1994, ecu i aktuella marknadspriser utom Danmark, Förenade kungariket (faktorpris) och Finland och Sverige (baspris) (**) Tillväxttakter för förädlingsvärde vid konstanta marknadspriser i ecu 1990 utom för Danmark, Förenade kungariket (faktorpris) och Finland och Sverige (baspris) (1) Västtyskland. Uppgifterna om företagstjänster (sysselsättning och förädlingsvärde) finns under "övriga företagstjflnster" inbegripet stödjande finansiella tjänster och vissa personella tjänster. (2) Tyskland, 1993; tillväxttakt 1990-93 och 1980-93. (3) Nederländerna, 1992; årliga tillväxttakter för 1990-92 och 1980-92. (4) Sysselsättningsuppgifterna för Förenade kungariket ar uppskattningar frän OECD och Eurostat. (nationella räkenskaper baserade pä antal anställda) (5) USA 1993; ärliga tillväxttakter för 1990-93 och 1980-93. Källor: OECD (1996) Services statistics on value added and employment (data om förädlingsvärde och sysselsättning) och Eurostat (1997) Market Services, Statistics in Focus 1997/4 (data om antal företag) £b <? Bilaga 5. Företagstjänsternas roll i ekonomin Flexibility Specialisering Produktdifferentiering Koncentration Organisatoriska förändringar Kostnadsminskningar Kvalitetsprestationer Kunskap Produktivitet — Konkurrens , _ Industriell konkurrenskraft Innovation Ekonomisk tillvSxt Kompetens och expertis ^ — _• - SysselsSttning Ny teknik Internationalisering — v Undersökningsaspekt 2^ ISSN 1024-4506 KOM(98) 534 slutlig DOKUMENT SV 10 08 15 01 Katalognummer : CB-CO-98-539-SV-C ISBN 92-78-39272-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Jo


title: Regulamento (CE) nº 2002/98 da Comissão de 21 de Setembro de 1998 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 22. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 258/1 I (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) Nº 2002/98 DA COMISS(cid:212)O de 21 de Setembro de 1998 que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3223/94 da Comiss(cid:209)o, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o dos frutos e dos produtos hort(cid:146)colas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1498/98 (2), e, nomea- damente, o nº 1 do seu artigo 4º, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho, de 28 de Dezembro de 1992, relativo (cid:133) unidade de conta e (cid:133)s taxas de convers(cid:209)o a aplicar no (cid:131)mbito da pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola comum (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (4), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 3223/94 prev(cid:136), em aplica(cid:135)(cid:209)o dos resultados das negocia(cid:135)(cid:210)es comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crit(cid:130)rios para a fixa(cid:135)(cid:209)o pela Comiss(cid:209)o dos valores forfet(cid:145)rios de impor- ta(cid:135)(cid:209)o dos pa(cid:146)ses terceiros, relativamente aos produtos e per(cid:146)odos que especifica no seu anexo; Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o dos supracitados crit(cid:130)- rios, os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o devem ser fixados nos n(cid:146)veis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o referidos no artigo 4º do Regulamento (CE) nº 3223/94 s(cid:209)o fixados como indi- cado no quadro constante do anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 22 de Setembro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 21 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 258/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 9. 98 ANEXO do Regulamento da Comiss(cid:209)o, de 21 de Setembro de 1998, que estabelece os valores forfet(cid:145)- rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 C(cid:155)digo pa(cid:146)ses terceiros (1) Valor forfet(cid:145)rio de importa(cid:135)(cid:209)o (ECU/100 kg) 052 060 999 060 999 052 999 388 512 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 512 524 528 800 804 999 052 064 388 528 999 052 400 999 052 060 064 066 091 400 624 999 94,8 36,5 65,7 94,9 94,9 101,5 101,5 82,6 80,9 82,6 67,9 78,5 95,8 57,4 222,1 101,9 119,3 52,1 62,2 43,2 27,7 86,6 207,5 36,7 73,7 89,2 56,3 90,6 86,5 80,6 104,2 223,1 163,7 81,2 48,7 60,3 53,3 55,6 109,0 145,9 79,1 (1) Nomenclatura dos pa(cid:146)ses fixada pelo Regulamento (CE) nº 2317/97 da Comiss(cid:209)o (JO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). O c(cid:155)digo «999» representa «outras origens»


title: Commission Regulation (EC) No 2009/98 of 21 September 1998 on the issuing of A1 export licences for fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
export licence
nut
quantitative restriction

text: 22. 9. 98 EN Official Journal of the European Communities L 258/19 COMMISSION REGULATION (EC) No 2009/98 of 21 September 1998 on the issuing of A1 export licences for fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 2190/ 96 of 14 November 1996 on detailed rules for imple- menting Council Regulation (EEC) No 2200/96 as regards export refunds on fruit and vegetables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1287/98 (2), and in particular Article 2(3) thereof, Whereas Commission Regulation (EC) No 1875/98 (3) sets the quantities for which A1 export licences, other than those requested in the context of food aid, may be issued; Whereas Article 2 of Regulation (EC) No 2190/96 sets the conditions under which special measures may be taken by the Commission with a view to avoiding an overrun of the quantities for which A1 licences may be issued; Whereas the Commission has received information which indicates that those quantities, reduced or increased by the quantities referred to in Article 2(3) of Regulation (EC) No 2190/96, would be exceeded if A1 licences were in issued without restriction for hazelnuts in shell response to applications submitted since 16 September 1998; whereas, therefore, a percentage should be fixed for the issuing of licences for quantities applied for on 16 September 1998 and applications for A1 licences submitted later in that application period should be rejected, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 for which licences for hazelnuts in shell A1 export applications were submitted on 16 September 1998 pursuant to Article 1 of Regulation (EC) No 1875/98 shall be issued for 3,20 % of the quantities applied for. Applications for A1 export licences submitted after 16 September 1998 and before 9 November 1998 for that product shall be rejected. Article 2 This Regulation shall enter into force on 22 September 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 21 September 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 292, 15. 11. 1996, p. 12. (2) OJ L 178, 23. 6. 1998, p. 11. (3) OJ L 243, 2. 9. 1998, p. 3


title: Proposta de Directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 77/780/CEE relativa à coordenação das disposições legislativas, regulamentares e administrativas respeitantes ao acesso à actividade das instituições de crédito e ao seu exercício

eurovoc_concepts:
approximation of laws
banking
electronic money
financial institution
freedom to provide services

formats: html pdf print

text: C 317/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 10. 98 Proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 77/780/CEE relativa { coordena(cid:136)}o das disposi(cid:136)øes legislativas, regulamentares e administrati(cid:220) vas respeitantes ao acesso { actividade das institui(cid:136)øes de cr~dito e ao seu exerc(cid:242)cio (98/C 317/07) COM(1998) 461 final - 98/0253(COD) (Apresentada pela Comiss}o em 21 de Setembro de 1998) O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNI]O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o no. 2, primeira e terceira frases, do seu artigo 57o. , Tendo em conta a proposta da Comiss}o, niza as disposi(cid:136)øes espec(cid:242)ficas relevantes em mat~ria de acesso { actividade e ao seu exerc(cid:242)cio, bem como a su(cid:220) pervis}o prudencial destas institui(cid:136)øes, define estas insti(cid:220) tui(cid:136)øes como institui(cid:136)øes de moeda electr(cid:246)nica, ADOPTARAM A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1o. Tendo em conta o parecer do Comit~ Econ(cid:246)mico e Social, O primeiro 77/780/CEE passa a ter a seguinte redac(cid:136)}o: travess}o do artigo 1o. da Directiva Deliberando em conformidade com o procedimiento estabelecido no artigo 189o. B do Tratado, Considerando que, em conformidade com os objectivos do Tratado, se revela desej‘vel promover o desenvolvi(cid:220) mento harmonioso das actividades das institui(cid:136)øes de cr~dito em toda a Comunidade, nomeadamente, no que diz respeito { emiss}o da moeda electr(cid:246)nica; Considerando que determinadas institui(cid:136)øes circunscre(cid:220) vem a sua actividade sobretudo { emiss}o de moeda elec(cid:220) tr(cid:246)nica; que a fim de evitar qualquer distor(cid:136)}o da con(cid:220) corr(cid:240)ncia entre os emitentes de moeda electr(cid:246)nica, mesmo em termos de aplica(cid:136)}o de medidas de pol(cid:242)tica monet‘ria, conv~m que estas institui(cid:136)øes, sujeitas {s de(cid:220) vidas disposi(cid:136)øes espec(cid:242)ficas que tomam em considera(cid:136)}o as suas caracter(cid:242)sticas especiais, sejam abrangidas pelo |mbito de aplica(cid:136)}o da Directiva 77/780/CEE do Con(cid:220) selho(cid:216)(˛), com a œltima redac(cid:136)}o que lhe foi dada pelas Directivas 96/13/CE(cid:216)(ˇ) e 89/646/CEE do Conselho(cid:216)(—); Considerando que conv~m consequentemente, alargar a estas institui(cid:136)øes a defini(cid:136)}o de institui(cid:136)}o de cr~dito previsto no artigo 1o. da Directiva 77/780/CEE; Considerando que a Directiva 98/. (cid:216). (cid:216). (cid:216)/CE do Parla(cid:220) mento Europeu e do Conselho, que coordena e harmo(cid:220) (˛)(cid:217)JO L 322 de 17. 12. 1977, p. 30. (ˇ)(cid:217)JO L 66 de 16. 3. 1996, p. 15. (—)(cid:217)JO L 386 de 30. 12. 1989, p. 1. (cid:133)-(cid:217)Institui(cid:136)}o de cr~dito: a)(cid:217)Uma empresa cuja actividade consista em receber do pœblico dep(cid:246)sitos ou outros fundos reembol(cid:220) s‘veis e em conceder cr~ditos por sua pr(cid:246)pria conta; ou b) Uma institui(cid:136)}o de moeda electr(cid:246)nica na acep(cid:136)}o da Directiva 98/. (cid:216). (cid:216). /CE do Parlamento Europeu e do Conselho. (cid:176). Artigo 2o. Os Estados(cid:220)membros tomar}o as medidas necess‘rias para dar cumprimento { presente directiva logo que pos(cid:220) s(cid:242)vel ap(cid:246)s a sua publica(cid:136)}o no Jornal Oficial. Do facto informar}o imediatamente a Comiss}o. Quando os Estados(cid:220)membros adoptarem estas disposi(cid:220) (cid:136)øes, estas dever}o incluir uma refer(cid:240)ncia { presente di(cid:220) rectiva ou ser acompanhadas dessa refer(cid:240)ncia aquando da sua publica(cid:136)}o oficial. As modalidades dessa refer(cid:240)n(cid:220) cia ser}o adoptadas pelos Estados(cid:220)membros. Artigo 3o. A presente directiva entrar‘ em vigor no vig~simo dia a contar da data da sua publica(cid:136)}o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4o. Os Estados(cid:220)membros s}o os destinat‘rios da presente di(cid:220) rectiva