title: Lisaprotokoll Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Hollandi Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Portugali Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Soome Vabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vahelisele kokkuleppele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks (teatavaks tehtud numbri K(1998) 314 all)

formats: html pdf print

text: 40 ET Euroopa Liidu Teataja 21999A0313(01) 13. 3. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/31. kd L 67/1 LISAPROTOKOLL Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Hollandi Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Portugali Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Soome Vabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vahelisele kokkuleppele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks (*) (teatavaks tehtud numbri K(1998) 314 all) (1999/188/Euratom) PREAMBUL Võttes arvesse, et Austria Vabariik, Belgia Kuningriik, Hispaania Kuningriik, Hollandi Kuningriik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Kreeka Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Portugali Vabariik, Rootsi Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Soome Vabariik, Taani Kuningriik (edaspidi “riigid”) ja Euroopa Aatomienergiaühendus (edaspidi “ühendus”) on 21. veebruaril 1997. aastal jõustunud riikide, ühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (edaspidi “agentuur”) vahelise kokkuleppe tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (edaspidi “kaitsemeetmete lepingu”) III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks pooled; olles teadlikud rahvusvahelise üldsuse soovist veelgi enam tõkestada tuumarelva levikut, tugevdades selleks agentuuri kaitsemeetmete süsteemi efektiivsust ja parandades selle tõhusust; meenutades, et agentuur peab kaitsemeetmete rakendamisel võtma arvesse vajadust vältida ühenduse majandusliku ja tehnoloogilise arengu või rahuaja tuumaenergiaalase tegevusega seotud rahvusvahelise koostöö takistamist, täita kehtivaid (*) 8. juunil 1998 kiitis nõukogu komisjoni lõppjäreldusega Euroopa Aatomienergiaühenduse (ühendus) nimel heaks mitte ainult käesoleva lisaprotokolli 13 tuumarelva mitteomava ühenduse liikmesriigi, ühenduse ja IAEA vahelisele lepingule (avaldatud EÜT L 51 köide 21, 22. veebruar 1978 ja IAEA dokumendina INFCIRC/193, 14. september 1973), vaid ka lisaprotokollid lepingutele, mis on sõlmitud Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi, ühenduse ja IAEA vahel (avaldatud IAEA dokumendina INFCIRC/263, oktoober 1978) ning Prantsusmaa, ühenduse ja IAEA vahel (avaldatud IAEA dokumendina INFCIRC/290, detsember 1981). Kõik kolm lisaprotokolli kirjutati alla asjaomaste lepingupoolte poolt Viinis internetiaadressil: lisaprotokolli 22. http://europa. eu. int/en/comm/dg17/nuclear/nuchome. htm kättesaadavad septembril järgmisel tekstid aastal. 1998. Iga on 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 41 tervise-, ohutus-, füüsilise kaitse ja muid turvalisusnõudeid ja austada üksikisikute õigusi ning võtta kõik ettevaatusabinõud äri-, tehnoloogia- ja tööstussaladuste ning muu talle teadaoleva konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks; käesolevas protokollis kirjeldatud tegevuste esinemissagedust ja intensiivsust tuleb hoida minimaalsel tasemel, mis on piisav agentuuri kaitsemeetmete efektiivsuse tugevdamiseks ja nende tõhususe parandamiseks; seepärast on ühendus, riigid ja agentuur nüüd kokku leppinud järgmises: SEOS PROTOKOLLI JA KAITSEMEETMETE LEPINGU VAHEL väljaspool rajatisi asuvates kohtades, kus tavapäraselt kasutatakse tuumamaterjali. Artikkel 1 lepingu sätteid käesolevale Kaitsemeetmete protokollile sel määral, kui need on asjakohased ja ühilduvad käesoleva protokolli sätetega. Kui kaitsemeetmete lepingu ja käesoleva protokolli siis kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid. sätted on omavahel vastuolus, kohaldatakse TEAVITAMINE Artikkel 2 iii) Rajatise iga hoone üldine kirjeldus, sealhulgas selle kasu- tamine ja, juhul kui see kirjeldusest ei selgu, selle sisu. Kir- jeldusele tuleb lisada rajatise ala asendiplaan. iv) Kirjeldus käesoleva protokolli I lisas nimetatud tegevuste mahust iga rajatise osas. v) Teave, millega täpsustatakse uraanikaevanduste ja rikas- tusvabrikute ning tooriumi rikastamisvabrikute asukoh- ta, tegevust ja hinnangulist iga-aastast tootmisvõimsust igas riigis, ning selliste kaevanduste ja rikastamisvabrikute praegust aastatoodangut. Ühendus esitab agentuuri taot- luse korral teabe iga üksiku kaevanduse või rikastusvab- riku iga-aastase tootmismahu kohta. Sellise teabe esita- mine ei eelda üksikasjalikku tuumamaterjalide arvestust. a) Iga riik esitab agentuurile avalduse, mis sisaldab alapunktides i, ii, iv, ix ja x kirjeldatud teavet. Ühendus esitab agentuurile avalduse, mis sisaldab alapunktides v, vi ja vii kirjeldatud tea- vet. Iga riik ja ühendus esitavad agentuurile avalduse, mis sisal- dab alapunktides iii ja viii kirjeldatud teavet. vi) Teave lähtematerjali kohta, mis ei ole saavutanud sellist koostist ja puhtust, et olla sobiv kütuse valmistamiseks või isotoopseks rikastamiseks vastavalt järgmisele: i) Üldine kirjeldus ja teave tuumakütuse tsükliga seotud teadus- ja arendustegevuse ja nende asukohtade kohta, mis ei ole seotud tuumamaterjalidega, ning mida viiakse ellu ükskõik kus ja mida rahastatakse asjaomase riigi poolt, mida see riik on eraldi lubanud või mida see riik kontrollib või mida tema nimel ellu viiakse. ii) Teave, mida agentuur loeb oluliseks efektiivsuse või tõhu- suse suhtes ja mida asjaomane riik on nõustunud esitama kaitsemeetmete suhtes olulisest tegevusest rajatistel ja a) tuuma- või muus kasutuses oleva materjali kogused, keemiline koostis, kasutamine või kavandatud kasu- tamine riigi iga rajatise kohta, kus asub rohkem mater- jali kui 10 tonni uraani ja/või 20 tonni tooriumi, ja teiste rajatiste kohta, kus materjali on rohkem kui 1 tonn, kokku kõikide riikide kohta rohkem kui 10 tonni uraani või 20 tonni tooriumi. Sellise teabe esi- tamine ei eelda üksikasjalikku tuumamaterjalide arvestust; 42 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd b) riigist ühendusevälisesse riiki veetava muudel kui tuu- maeesmärkidel kasutatava materjali kogused, keemi- line koostis ja iga ekspordi sihtkoht koguste korral, mis on suuremad kui: 1) 10 tonni uraani või kui uraani viiakse samasse riiki mitmes jaos, millest igaüks on vähem kui 10 ton- ni, kuid kokku rohkem kui 10 tonni aastas; viii) Teave plutooniumit, kõrgrikastatud uraani või uraani iso- toopi U-233 sisaldavate keskmiselt aktiivsete või kõrgak- tiivsete tuumajäätmete kohta, mille osas kaitsemeetmete rakendamine on lõpetatud vastavalt kaitsemeetmete lepingu artiklile 11, rajatise või edasitöötlemise kohta. Käesoleva lõigu kohaldamisel ei peeta edasitöötlemise all silmas tuumajäätmete uuestipakendamist või nende hili- semat töötlemist, mis ei hõlma algainete eraldamist, ladustamist või lõplikku kahjutustamist. 2) 20 tonni tooriumi või kui tooriumi viiakse samasse riiki mitmes jaos, millest igaüks on vähem kui 20 tonni, kuid kokku rohkem kui 20 tonni aastas; c) riikidesse väljastpoolt ühendust muudel kui tuuma- eesmärkidel sisse toodud kogused, keemiline koostis, praegune asukoht ja kasutamine või kavatsetud kasu- tamine koguste korral, mis on suuremad kui: 1) 10 tonni uraani või kui uraani tuuakse sisse mit- mes jaos, millest igaüks on vähem kui 10 tonni, kuid kokku rohkem kui 10 tonni aastas; ix) Järgmine teave II lisas loetletud eriseadmete ja mittetuu- mamaterjalide kohta: a) kui selliseid seadmeid ja materjale viiakse ühendusest välja, nende tunnuskoodid, kogus, sihtkoht vastuvõt- vas riigis ning väljaviimise kuupäev või, vastavalt vaja- dusele, kavandatud kuupäev; b) agentuuri eritaotlusel importiva riigi kinnitus teabele, mida ühendusse mittekuuluv riik on esitanud agen- tuurile selliste seadmete ja materjalide väljaviimise kohta importivasse riiki. 2) 20 tonni tooriumi või kui tooriumi tuuakse sisse mitmes jaos, millest igaüks on vähem kui 20 ton- ni, kuid kokku rohkem kui 20 tonni aastas; x) Tuumakütusetsükli väljatöötamist käsitlevad üldised kavad (kaasa arvatud tuumakütusetsükliga seotud teadus- ja arendustegevus) järgmise kümne aasta kohta, kui asjao- mase riigi asjaomased ametivõimud on need heaks kiit- nud. kusjuures teavet ei pea esitama mittetuumaeesmärki- deks mõeldud materjali kohta pärast seda, kui see on juba mingil muul kui tuumaeesmärgil lõppkasutus- vormis. b) Iga riik teeb kõik võimaliku, et esitada agentuurile järgmine teave: vii) a) Teave sellise tuumamaterjali kogusest, kasutamisest ja asukohtadest, mis on vabastatud kaitsemeetmetest vastavalt kaitsemeetmete lepingu artiklile 37; i) b) teave (võib olla hinnanguline) sellise tuumamaterjali kogusest ja kasutamisest kõikidel rajatistel, mis on vabastatud kaitsemeetmetest vastavalt kaitsemeetmete lepingu artikli 36 lõikele b, kuid ei ole veel mingis muus kui tuumaeesmärgil lõppkasutusvormis, ja kui kogused ületavad kaitsemeetmete lepingu artiklis 37 toodud koguseid. Sellise teabe esitamine ei nõua üksikasjalikku tuumamaterjalide arvestust. rikastamist, spetsiifiliselt üldine kirjeldus sellisest tuumakütusetsükliga seotud teadus- ja arendustegevusest – ning teave nende rajatis- test, – mis ei tegele tuumamaterjaliga ja millega seoses käsitletakse tuumakütuse ümbertöötlemist või plutooniumit, kõrgrikastatud uraani või uraani isotoopi U-233 sisaldavat keskmiselt aktiivse või kõrgaktiivse tuumajäätmete käsitsemist, mis teosta- takse mingis muus kui asjaomases riigis, kuid mida asja- omane riik ei rahasta, milleks see ei ole andnud eriluba või mida see ei kontrolli või mida ei tehta tema nimel. Käesolevas lõigu kohaldamisel ei peeta keskmiselt aktiivse või kõrgaktiivse tuumajäätmete töötlemise all sil- mas tuumajäätmete uuestipakendamist või nende hilise- mat töötlemist, mis ei hõlma algainete eraldamist, ladus- tamist või lõplikku kahjutustamist; 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 ii) üldine kirjeldus tegevusest – ja neid teostavate isikute või ettevõtete isikutunnused – sellistes agentuuri poolt näi- datud asukohtades, mis asuvad väljaspool rajatist ja mis agentuuri arvates kuuluvad oma tegevusega sellise raja- tise juurde. Selline teave esitatakse agentuuri eritaotlusel. Selle esitamisel peetakse agentuuriga nõu ja see esitatakse tähtaegselt; TÄIENDAV JUURDEPÄÄS Artikkel 4 c) agentuuri taotlusel riik või ühendus või vajaduse korral mõle- mad täiendavad või selgitavad käesoleva artikli alusel esitatud teavet niivõrd, kui see on seotud kaitsemeetmete eesmärkide- ga. Artikkel 3 a) b) Iga riik või ühendus või vastavalt vajadusele mõlemad esita- vad 180 päeva jooksul käesoleva protokolli jõustumisest agen- tuurile teabe, mida on kirjeldatud artikli 2 lõike a punktides i, iii, iv, v, punkti vi alapunktis a, punktides vii ja x ning artikli 2 lõike b punktis i. Iga riik või ühendus või vajaduse korral mõlemad esitavad agentuurile iga aasta 15. maiks lõikes a toodud teabe, mida on eelmise kalendriaasta suhtes ajakohastatud. Kui eelnevalt esi- tatud teabes ei ole muudatusi, teavitab riik või ühendus, või vajaduse korral mõlemad, sellest agentuuri. c) Ühendus esitab agentuurile iga aasta 15. maiks teabe, mida on kirjeldatud artikli 2 lõike a punkti vi alapunktides b ja c, aja- vahemiku kohta, mis hõlmab eelmist kalendriaastat. d) Iga riik esitab agentuurile kord kvartalis teabe, mis on näida- tud artikli 2 lõike a punkti ix alapunktis a. See teave esitatakse 60 päeva jooksul arvates kvartali lõpust. e) Ühendus ja iga riik esitavad agentuurile artikli 2 lõike a punk- tis viii näidatud teabe 180 päeva jooksul enne edasitöötlemist ja iga aasta 15. maiks teabe muudatuste kohta rajatistel eelmist kalendriaastat hõlmavas ajavahemikus. f) Iga riik ja agentuur lepivad kokku artikli 2 lõike a punktis ii näidatud informatsiooni esitamise ajakava ja sageduse. g) Iga riik esitab agentuurile artikli 2 lõike a punkti ix alapunktis b toodud teabe 60 päeva jooksul arvates agentuuri taotlusest. Seoses käesoleva protokolli artikli 5 kohase täiendava juurdepääs- uga kohaldatakse järgmist: a) Agentuur ei kavatse mehhaaniliselt või süstemaatiliselt kont- rollida artiklis 2 viidatud teavet; agentuuril on siiski juurde- pääs: i) valikuliselt igale artikli 5 lõike a punktis i või ii viidatud asukohale veendumaks, et seal ei ole tuumamaterjale ega toimu tegevust, millest pole teatatud; ii) igale artikli 5 lõikes b või c viidatud asukohale, et lahen- dada küsimusi seoses vastavalt artiklile 2 esitatud teabe täpsuse või täiuslikkusega või et lahendada sellise teabega seotud vastuolusid; iii) igale artikli 5 lõike a punktis iii viidatud asukohale sellisel määral, mis on vajalik, et agentuur saaks kaitsemeetmete rakendamise eesmärgil kinnitust selle kohta, et ühenduse või, vastavalt vajadusele, riigi poolt esitatud avaldus selle kohta, et rajatis või väljaspool rajatist asuv koht, kus tuu- mamaterjale tavapäraselt kasutati, on lõpetanud tegevuse. b) i) Välja arvatud punktis ii toodud juhul, teatab agentuur oma saabumisest vähemalt 24 tundi ette asjaomasele riigile või, tuumamaterjali korral vastavalt artikli 5 lõikele a või c, asjaomasele riigile ja ühendusele. ii) Objekti mingi osa külastamise korral eesmärgiga kontrol- lida projekteerimisandmeid või ad hoc või rutiinse külas- tuse korral, on etteteatamise periood juhul, kui agentuur seda taotleb, vähemalt kaks tundi, kuid erandolukorras võib see olla alla kahe tunni. c) Etteteatamine toimub kirjalikult, näidates ära külastuse põhju- sed ja sellise külastuse ajal elluviidav tegevus. d) Küsimuse või vastuolu korral annab agentuur asjaomasele rii- gile ja vajaduse korral ühendusele võimaluse anda selgitusi ja lihtsustada küsimuse või vastuolu lahendamist. See võimalus antakse enne külastustaotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui agentuur leiab, et külastusega viivitamine võib kahjustada taotletava külastuse eesmärki. Agentuur ei saa ühelgi juhul 44 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd teha küsimuse või vastuoluga seoses järeldusi enne, kui asja- omasele riigile ja, vastavalt vajadusele, ühendusele on antud võimalus anda selgitusi. e) Kui asjaomane riik ei ole kokku leppinud teisiti toimub külas- tus ainult tavapärasel tööajal. f) Asjaomasel riigil või kui küsimus liitub tuumamaterjalidesse artikli 5 lõike a või artikli 5 lõike c alusel, asjaomasel riigil ja ühendusel on õigus lisada agentuuri inspektorite külastusele oma esindajaid ja, vastavalt vajadusele, ühenduse inspektoreid eeldusel, et see ei viivita ega mingil muul moel takista agen- tuuri inspektoritel oma ülesannete elluviimist. Artikkel 5 Iga riik annab agentuurile juurdepääsu: a) i) kõikidesse kohtadesse rajatise alal; ii) kõikidele artikli 2 lõike a punktides v kuni viii nimetatud kohtadele; iii) kõikidele tegutsemise lõpetanud rajatistele või tegutsemise lõpetanud rajatistest väljaspool asuvatele kohtadele, kus tavapäraselt kasutati tuumamaterjali. b) Kõikidele asukohtadele, mille asjaomane riik on vastavalt artikli 2 lõike a punktile i, artikli 2 lõike a punktile iv, artikli 2 lõike a punkt ix alapunktile b või artikli 2 lõikele b identifit- seerinud ja millele ei ole viidatud lõike a punktis i tingimusel, et kui riik ei ole suuteline tagama sellist juurdepääsu, siis see riik teeb kõik võimaliku selleks, et rahuldada agentuuri nõud- mised viivitamata teiste vahenditega. c) Kõikidele agentuuri poolt näidatud asukohtadele, välja arva- tud asukohad, millele viidatakse eespool lõigetes a ja b kesk- konnaproovide koha peal võtmiseks tingimusel, et kui riik ei ole suuteline tagama sellist juurdepääsu, siis see riik teeb kõik võimaliku, et rahuldada agentuuri nõudmised viivitamata kas külgnevatel kohtadel või muude vahenditega. subsidiaarsuskokkulepetes kirjeldatud tuvastavate ja puutuma- tuse rikkumist näitavate vahendite kasutamine, ning muu era- pooletu mõõtmine, mis on ennast tehniliselt õigustanud ja mille kasutamine on heaks kiidetud juhatajate nõukogu poolt (edaspidi “nõukogu”), ning pärast agentuuri, ühenduse ja asjao- mase riigiga peetud konsultatsioone; b) kui külastus toimub artikli 5 lõike a punkti ii alusel: visuaalne vaatlus, tuumamaterjali ülelugemine, mittepurustavad mõõt- mised ja proovivõtmine, kiirgusavastajate ja -mõõteseadmete kasutamine, materjali koguste, päritolu ja asukohta kohta käiva teabe uurimine, keskkonnanäidiste kogumine ja muu erapooletu mõõtmine, mis on ennast tehniliselt õigustanud ja mille kasutamine on heaks kiidetud nõukogu poolt, ning pärast agentuuri, ühenduse ja asjaomase riigiga peetud kon- sultatsioone; c) kui külastus toimub artikli 5 lõike b alusel: visuaalne vaatlus, keskkonnaproovide ja kogumine, -mõõteseadmete kasutamine, tootmisele ja saatedokumenti- dele vastavate kaitsemeetmete uuring, ja muu erapooletu mõõtmine, mis on ennast tehniliselt õigustanud ja mille kasu- tamine on heaks kiidetud nõukogu poolt, ning pärast agen- tuuri ja asjaomase riigiga peetud konsultatsioone; kiirgusavastajate d) kui külastus toimub artikli 5 lõike c alusel: keskkonnaproo- vide kogumine ja juhul kui tulemused ei võimalda küsimust või vastuolu lahendada rajatisel, mille agentuur on täpsusta- nud vastavalt artikli 5 lõikele c, visuaalne vaatlus, kiirgusavas- tajate ja -mõõteseadmete kasutamine ja, nagu on kokku lepi- tud asjaomase riigi ja, tuumamaterjali puhul, ühenduse ja agentuuriga, muude erapooletute meetmete kasutamine antud rajatisel. Artikkel 7 Artikkel 6 Artikli 5 rakendamisel võib agentuur ellu viia järgmist tegevust: a) kui külastus toimub artikli 5 lõike a punkti i või iii alusel: visuaalne vaatlus, keskkonnaproovide kogumine, kiirgusavas- tajate ja -mõõteseadmete kasutamine, plommide ja muude a) Riigi taotlusel lepivad agentuur ja riik kokku kontrollitud külastuse käesoleva protokolli alusel, et takistada tuumama- terjale puudutava tundliku teabe levimist, täita ohutus- või füüsilisi kaitsenõudeid või kaitsta tundlikku majandus- või kommertsteavet. Selline kokkulepe ei takista agentuuril kõnealuses kohas viia ellu tegevust, mis on vajalik usaldus- väärse kinnituse saamiseks selle kohta, et ei ole tuumamater- jale ega toimu tegevust, millest poleks teavitatud, sealhulgas küsimustes, mis on seotud artiklis 2 viidatud informatsiooni tõesuse ja täielikkusega või sellise teabega seotud vastuoludest. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 b) Andes artiklis 2 viidatud teavet võib riik teavitada agentuuri paikadest objektil või kohal, kus saab läbi viia kontrollitud külastuse. AGENTUURI INSPEKTORITE NIMETAMINE c) Kuni kõikide vajalike subsidiaarsuskokkulepete jõustumiseni võib riik rakendada kontrollitud külastuste puhul lõikes a too- dud sätteid. Artikkel 11 Artikkel 8 Mitte miski käesolevas protokollis ei takista riigil pakkumast agentuurile juurdepääsu ka teistele asukohtadele lisaks nendele, millele viidatakse artiklites 5 ja 9, või taotlemast, et agentuur kontrolliks teatavat asukohta. Agentuur rakendab viivitamata kõiki mõistlikke jõupingutusi, et sellisele taotlusele vastu tulla. a) i) Peadirektor teavitab ühendust ja riike nõukogu poolt heaks kiidetud agentuuri inspektoritest, kes teostavad tuumama- terjalide kontrolli. Kui ühendus ei teavita peadirektorit kolme kuu jooksul alates nõukogu heakskiidu kättesaami- sest, et ta ei ole nõus sellega, et asjaomane ametiisik on riigi inspektor, siis loetakse, et asjaomane isik, kellest riiki ja ühendust teavitati, on nimetatud riikide inspektoriks. ii) Tegutsedes ühenduse taotlusel või omal initsiatiivil teavi- tab peadirektor viivitamata ühendust ja riike sellest, kui ametiisiku nimetamine riiki on tühistatud. Artikkel 9 b) Ühendus ja riigid loetakse lõikes a osutatud teate kätte saanuks seitse päeva pärast seda, kui agentuur on asjaomase teate tähi- tud postiga saatnud ühendusele ja riikidele. riik ei Iga riik lubab agentuuri inspektorid agentuuri poolt nimetatud kohtadesse, et nad saaksid võtta laiaulatuslikke keskkonnaproove tingimusel, et kui saa lasta agentuuri esindajaid asjaomasesse kohta teeb see riik kõik võimaliku, et täita agentuuri ei nõua nõudmised juurdepääsu sellistele kohtadele enne, kui nõukogu on kiitnud heaks keskkonnaproovide laiaulatusliku võtmise ja selleks vajalikud meetodid ning agentuur ning asjaomane riik on selles kokku leppinud. kohtades. Agentuur alternatiivsetes Artikkel 10 a) Agentuur teavitab asjaomast riiki ja vajaduse korral ühendust: i) käesoleva protokolli alusel rakendatud meetmetest, seal- hulgas nendest, mida on rakendatud nende küsimuste ja vastuolude lahendamiseks, mida agentuur on teinud asja- omasele riigile ja vajaduse korral ühendusele teatavaks 60 päeva jooksul pärast seda, kui agentuur on rakendanud asjaomased meetmed; ii) nende meetmete tulemustest, mida on rakendatud nende küsimuste ja vastuolude lahendamiseks, millest agentuur on asjaomast riiki ja vajaduse korral ühendust teavitanud võimalikult kiiresti ja igal juhul 30 päeva jooksul pärast seda, kui agentuur on saanud asjaomased tulemused. VIISAD Artikkel 12 Iga riik annab taotluses nimetatud inspektorile ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest korduva sissesõidu-, väljasõidu- ja/või transiitviisa, et võimaldada inspektoril külastada asjaomase riigi territooriumi ja viibida seal oma ülesannete täitmise ajal. Asjaomased viisad väljastatakse vähemalt üheks aastaks ja neid pikendatakse vastavalt vajadusele sellise perioodi võrra, milleks riiki asjaomane inspektoriks. asjaomasesse nimetatud inspektor on SUBSIDIAARSUSKOKKULEPPED Artikkel 13 b) Agentuur teavitab asjaomast riiki ja ühendust oma järeldus- test, mida ta on teinud käesoleva protokolli alusel rakendatud meetmete alusel. Järeldused esitatakse kord aastas. a) Kui kas riik või vajadusel korral ühendus või agentuur osun- davad, et subsidiaarsuskokkulepetes on vaja ära näidata käes- olevas protokollis toodud meetmete rakendamise viis, lepib 46 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd see riik – või see riik ja ühendus ning agentuur – 90 päeva jooksul alates käesoleva protokolli jõustumisest sellistes sub- sidiaarsuskokkulepetes kokku või, kui vajadusele selliste sub- sidiaarsuskokkulepete järgi viidatakse pärast käesoleva proto- kolli jõustumist, 90 päeva jooksul sellise viitamise kuupäevast. iii) protseduure, mida rakendatakse juhul, kui teatakse konfi- dentsiaalsusnõude rikkumisest või kui on põhjust seda kahtlustada. c) Nõukogu kinnitab ja vaatab teatava aja järgi regulaarselt üle lõikes a kirjeldatud süsteemi. b) Kuni kõikide vajalike subsidiaarsuskokkulepete jõustumiseni on agentuuril õigus rakendada käesoleva protokolliga kehtes- tatud meetmeid. KOMMUNIKATSIOONISÜSTEEMID Artikkel 14 a) Iga riik kannab hoolt selle eest, et asjaomases riigis tegutsevad agentuuri inspektorid ja agentuuri peakorter ja/või regionaal- sed kontorid saavad omavahel vabalt ametlikult ühendust pidada, kaasa arvatud sellise teabe automaatne või käsitsi edas- tamine, mida agentuur kogub tegevust lõpetavatel rajatistel ja/või jälgimis- või mõõteseadmetega. Agentuuril on õigus asjaomase riigiga konsulteerides kasutada rahvusvahelisi otse- liine, kaasa arvatud satelliitsidesüsteemid ja muud telekommu- nikatsiooni liigid, mis ei ole asjaomases riigis kasutusel. Riigi või ühenduse taotlusel täpsustatakse subsidiaarsuskokkulepe- tes käesoleva lõigu kohaldamist asjaomase riigi selles osas, mis puudutavad automaatselt või käsitsi edastatavat teavet, mida agentuur kogub asjaomases riigis tegevust lõpetavatel rajatis- tel ja/või jälgimis- või mõõteseadmetega. b) Lõikes a nimetatud andmevahetuses ja andmete edastamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada konfident- siaalsete või majanduslikult või asjaomase riigi seisukohast eriti tundlike projekteerimisandmete kaitse. KONFIDENTSIAALSE INFORMATSIOONI KAITSE Artikkel 15 a) Agentuur kehtestab range süsteemi, mis tagab, et temale tea- daolev majanduslik või tehniline teave, tööstussaladused või muu konfidentsiaalne teave, kaasa arvatud teave, millest agen- tuur saab teada seoses käesoleva protokolli rakendamisega, on efektiivselt kaitstud. b) Lõikes a toodud süsteem hõlmab nõudeid, mis muu hulgas reguleerivad: i) konfidentsiaalse teabe käsitlemisel kasutatavaid üldisi põhimõtteid ja sellega seotud meetmeid; LISAD Artikkel 16 a) Käesoleva protokolli lisad on protokolli lahutamatud osad. Mõistega protokoll peetakse käesolevas protokollis silmas käesolevat protokolli koos selle lisadega, välja arvatud juhul, kui on tegemist I ja II lisa muutmisega. b) Nõukogu võib I lisas nimetatud meetmete loetelu ja II lisas kir- jeldatud seadmete ja materjalide loetelu nõukogu poolt asuta- tud tähtajatu ekspertide rühma soovitusel muuta. Iga selline muudatus jõustub neli kuud peale selle kinnitamist nõukogu poolt. c) Käesoleva protokolli III lisas täpsustatakse käesolevas proto- kollis toodud meetmete rakendamise viisi ühenduse ja riikide poolt. JÕUSTUMINE Artikkel 17 a) Käesolev protokoll jõustub päeval, mil agentuur saab ühendu- selt ja riikidelt kirjaliku teate selle kohta, et nende asjaomased jõustumiseks vajalikud nõuded on täidetud. b) Riigid ja ühendus võivad teatada ükskõik millal enne käesoleva protokolli jõustumist sellest, et nad kohaldavad käesolevat protokolli ajutiselt. c) Peadirektor informeerib koheselt kõiki agentuuri liikmesriike igast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise ja jõustumise teatest. MÕISTED Artikkel 18 ii) personali töölepingutingimusi selles osas, mis puudutab konfidentsiaalse teabe kaitset; Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 47 (a) tuumakütuse tsükliga seotud teadus- ja arendustegevus – protsessi- või süsteemiarendamisega seonduvad meetmed järgmistes valdkondades: või tehtud kasutuskõlbmatuks nii, et seda ei kasutata ladusta- miseks ega ole võimalik kasutada tuumamaterjali käsitsemi- seks, töötlemiseks või kasutamiseks; — tuumamaterjali muundamine, — tuumamaterjali rikastamine, — tuumakütuse valmistamine, — reaktorid, — olulise tähtsusega rajatised, — tuumakütuse ümbertöötlemine, — plutooniumi, kõrgrikastatud uraani või uraani isotoopi U-233 sisaldava vahe- või lõppjäätmete töötlemine (ei hõlma ladustamiseks või lõplikuks kahjutustamiseks teh- tavat ümberpakendamist või töötlemist, mis ei hõlma alg- ainete eraldamist), kuid ei hõlma meetmeid, mis on seotud teoreetiliste või tea- duslike baasuuringutega või tööstuslike radioisotooparen- duste väljatöötamisega, meditsiiniliste, hüdroloogiliste ja põl- lumajanduslike rakendustega, tervise- ja keskkonnamõjudega ja hoolduse tõhustamisega; b) rajatise ala – ala, mida ühendus ja riigid on projekteerimistea- bes näidanud rajatisena, mis hõlmab suletud rajatist, ja rajati- sest väljapoole jäävat asukohta, kus tavapäraselt kasutatakse tuumamaterjale, kaasa arvatud suletud rajatisest väljapoole jäävat asukohta, kus tavapäraselt kasutatakse tuumamaterjale (see piiratakse asukohtadega, kus on olnud kuumakambreid või kus on teostatud tegevust, mis on seotud muundamise, rikastamise, kütuse valmistamise või ümbertöötlemisega). Rajatise ala hõlmab ka kõiki rajatise või rajatisest väljapoole jääva asukohaga samas kohas olevaid hooneid/seadmeid, mida kasutatakse põhiteenuste osutamiseks, sealhulgas kuum- kambreid selliste kiiritatud materjalide töötlemiseks, mis ei sisalda käsitsemis-, ladustamis- ja lõpliku kahjutustamise seadmeid ning asjao- mase riigi artikli 2 lõigu a punktis iv nimetatud eriotstarbelisi hooneid; tuumamaterjale, tuumajäätmete d) suletud rajatis või rajatisest väljaspool asuv suletud asukoht – raja- tis või asukoht, kus tegevus on peatatud ja tuumamaterjal eemaldatud, kuid mis ei ole tegevust lõpetanud; e) kõrgrikastatud uraan – uraan, mis sisaldab 20 % või rohkem uraaniisotoopi U-235; f) keskkonnaproovide võtmine teatavas kohas – keskkonnaproovide (õhu-, vee-, taime-, maapinna-, määrimis-, jne) proovide võt- mine agentuuri poolt nimetatud kohtades või nende vahetus läheduses võimaldamaks agentuuril teha järeldusi selle kohta, kas asjaomases kohas esineb teavitamata tuumamaterjali või kas seal viiakse ellu teavitamata tuumaalast tegevust; g) keskkonnaproovide võtmine eri kohtadest – keskkonnaproovide (õhu-, vee-, taime-, maapinna-, määrimis-, jne) proovide võt- mine agentuuri poolt nimetatud kohtades või nende vahetus läheduses võimaldamaks agentuuril teha järeldusi selle kohta, kas asjaomases kohas esineb teavitamata tuumamaterjali või kas seal viiakse ellu teavitamata tuuma-alast tegevust; h) tuumamaterjal – lähtematerjal või lõhustuv erimaterjal agen- tuuri põhikirja XX artiklis määratletud tähenduses. Lähtema- terjali mõistet ei käsitleta kui maaki või maagijääki. Kõik agen- tuuri põhikirja XX artikli põhjal pärast käesoleva protokolli jõustumist tehtud agentuuri nõukogu otsused, millega muu- detakse lähtematerjalina või lõhustuva erimaterjalina käsitata- vate ainete loetelu, jõustuvad käesoleva protokolli kohaselt ainult juhul, kui ühendus ja riigid on muudatused heaks kiit- nud. i) rajatis – i) reaktor, olulise tähtsusega rajatis, muundamisrajatis, toot- misrajatis, ümbertöötlemisrajatis, isotoopide eraldamise rajatis või eraldiasetsev laorajatis või ii) kõik asukohad, kus tavapäraselt kasutatakse tuumamater- jali koguses, mis on suurem kui üks efektiivkilogramm; c) tegevuse lõpetanud rajatis või väljaspool rajatist tegevuse lõpetanud asukoht –rajatis või asukoht, kus olemasolevad hooned ja nende asutamiseks vajalikud olulised seadmed on kõrvaldatud j) väljaspool rajatist asuv koht – seadmed või asukohad, mis ei ole rajatised ja kus tavapäraselt kasutatakse kuni üks efektiivkilo- gramm tuumamaterjali. 48 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Hecho en Viena, por duplicado, el veintidós de septiembre de mil novecientos noventa y ocho, en las lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico, si bien, en caso de discrepancia, harán fe los textos acordados en las lenguas oficiales de la Junta de gobernadores del OIEA. Udfærdiget i Wien den toogtyvende september nittenhundrede og otteoghalvfems i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk med samme gyldighed for alle versioner, idet teksterne på de officielle IAEA-sprog dog har fortrinsstilling i tilfælde af uoverensstemmelser. Geschehen zu Wien am 22. September 1998 in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, schwedischer und spanischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich, im Fall von unterschiedlichen Auslegungen jedoch der Wortlaut in den Amtssprachen des Gouverneursrats der Internationalen Atomenergie-Organisation maßgebend ist. Έγινε στη Βιέννη εις διπλούν, την 22η ημέρα του Σεπτεμβρίου 1998, στη δανική, ολλανδική, αγγλική, φινλανδική, γαλλική, γερμανική, ελληνική, ιταλική, πορτογαλική, ισπανική και σουηδική γλώσσα∙ τα κείμενα σε όλες τις ανωτέρω γλώσσες είναι εξίσου αυθεντικά, εκτός από περίπτωση απόκλισης, οπότε υπερισχύουν τα κείμενα που έχουν συνταχθεί στις επίσημες γλώσσες του Διοικητικού Συμβουλίου του Διεθνούς Οργανισμού Ατομικής Ενέργειας. Done at Vienna in duplicate, on the twenty second day of September 1998 in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, the texts of which are equally authentic except that, in case of divergence, those texts concluded in the official languages of the IAEA Board of Governors shall prevail. Fait à Vienne, en deux exemplaires le 22 septembre 1998 en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise; tous ces textes font également foi sauf que, en cas de divergence, les versions conclues dans les langues officielles du Conseil des gouverneurs de l’AIEA prévalent. Fatto a Vienna in duplice copia, il giorno 22 del mese di settembre 1998 nelle lingue danese, finnico, francese, greco, inglese, italiano, olandese, portoghese, spagnolo, svedese e tedesco, ognuna delle quali facente ugualmente fede, ad eccezione dei testi conclusi nelle lingue ufficiali del Consiglio dei governatori dell’AIEA che prevalgono in caso di divergenza tra i testi. Gedaan te Wenen op 22 september 1998, in tweevoud, in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek, met dien verstande dat in geval van tegenstrijdigheid de teksten die zijn gesloten in de officiële talen van de IOAE bindend zijn. Feito em Viena em duplo exemplar, aos vinte e dois de Setembro de 1998 em língua alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca; todos os textos fazem igualmente fé mas, em caso de divergência, prevalecem aqueles textos que tenham sido estabelecidos em línguas oficiais do Conselho dos Governadores da AIEA. Tehty Wienissä kahtena kappaleena 22 päivänä syyskuuta 1998 tanskan, hollannin, englannin, suomen, ranskan, saksan, kreikan, italian, portugalin, espanjan ja ruotsin kielellä; kaikki kieliversiot ovat yhtä todistusvoimaisia, mutta eroavuuden ilmetessä on noudatettava niitä tekstejä, jotka on tehty Kansainvälisen atomienergiajärjestön hallintoneuvoston virallisilla kielillä. Utfärdat i Wien i två exemplar den 22 september 1998 på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, varvid varje språkversion skall äga lika giltighet, utom ifall de skulle skilja sig åt då de texter som ingåtts på IAEA:s styrelses officiella språk skall ha företräde. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 49 Por el Gobierno del Reino de Bélgica For Kongeriget Belgiens regering Für die Regierung des Königreichs Belgien Για την κυβέρνηση τον Βασιλείου τον Βελγίου For the Government of the Kingdom of Belgium Pour le gouvernement du Royaume de Belgique Per il governo del Regno del Belgio Voor de regering van het Koninkrijk België Pelo Governo do Reino da Bélgica Belgian kuningaskunnan hallituksen puolesta För Konungariket Belgiens regering Mireille CLAEYS Por el Gobierno del Reino de Dinamarca For Kongeriget Danmarks regering Für die Regierung des Königreichs Dänemark Για την κυβέρνηση τον Βασιλείον του Δανίας For the Government of the Kingdom of Denmark Pour le gouvernement du Royaume de Danemark Per il governo del Regno di Danimarca Voor de regering van het Koninkrijk Denemarken Pelo Governo do Reino da Dinamarca Tanskan kuningaskunnan hallituksen puolesta För Konungariket Danmarks regering Henrik WØHLK 50 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Por el Gobierno de la República Federal de Alemania For Forbundsrepublikken Tysklands regering Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland Για την κυβέρνηση της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της Γερμανίας For the Government of the Federal Republic of Germany Pour le gouvernement de la République fédérale d’Allemagne Per il governo della Repubblica federale di Germania Voor de regering van de Bondsrepubliek Duitsland Pelo Governo da República Federal da Alemanha Saksan liittotasavallan hallituksen puolesta För Förbundsrepubliken Tysklands regering Karl BORCHARD Helmut STAHL Por el Gobierno de la República Helénica For Den Hellenske Republiks regering Für die Regierung der Griechischen Republik Για την κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας For the Government of the Hellenic Republic Pour le gouvernement de la République hellénique Per il governo della Repubblica ellenica Voor de regering van de Helleense Republiek Pelo Governo da República Helénica Helleenien tasavallan hallituksen puolesta För Republiken Greklands regering Emmanuel FRAGOULIS 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 51 Por el Gobierno del Reino de España For Kongeriget Spaniens regering Für die Regierung des Königreichs Spanien Για την κυβέρνηση του Βασιλείου της Ισπανίας For the Government of the Kingdom of Spain Pour le gouvernement du Royaume d’Espagne Per il governo del Regno di Spagna Voor de regering van het Koninkrijk Spanje Pelo Governo do Reino de Espanha Espanjan kuningaskunnan hallituksen puolesta För Konungariket Spaniens regering ad referendum Antonio ORTIZ GARCÍA Por el Gobierno de Irlanda For Irlands regering Für die Regierung Irlands Για την κυβέρνηση της Ιρλανδίας For the Government of Ireland Pour le gouvernement de l’Irlande Per il governo dell’Irlanda Voor de regering van Ierland Pelo Governo da Irlanda Irlannin hallituksen puolesta För Irlands regering Thelma M. DORAN 52 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Por el Gobierno de la República Italiana For Den Italienske Republiks regering Für die Regierung der Italienischen Republik Για την κυβέρνηση της Ιταλικής Δημοκρατίας For the Government of the Italian Republic Pour le gouvernement de la République italienne Per il governo della Repubblica italiana Voor de regering van de Italiaanse Republiek Pelo Governo da República Italiana Italian tasavallan hallituksen puolesta För Republiken Italiens regering Vincenzo MANNO Por el Gobierno del Gran Ducado de Luxemburgo For Storhertugdømmet Luxembourgs regering Für die Regierung des Großherzogtums Luxemburg Για την κυβέρνηση του Μεγάλου Δουκάτου του Λουξεμβούργου For the Government of the Grand Duchy of Luxembourg Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg Per il governo del Granducato di Lussemburgo Voor de regering van het Groothertogdom Luxemburg Pelo Governo do Grão-Ducado do Luxemburgo Luxemburgin suurherttuakunnan hallituksen puolesta För Storhertigdömet Luxemburgs regering Georges SANTER 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 53 Por el Gobierno del Reino de los Países Bajos For Kongeriget Nederlandenes regering Für die Regierung des Königreichs der Niederlande Για την κυβέρνηση τον Βασιλείου των Κάτω Χωρών For the Government of the Kingdom of the Netherlands Pour le gouvernement du Royaume des Pays-Bas Per il governo del Regno dei Paesi Bassi Voor de regering van het Koninkrijk der Nederlanden Pelo Governo do Reino dos Países Baixos Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen puolesta För Konungariket Nederländernas regering Hans A. F. M. FÖRSTER Por el Gobierno de la República de Austria For Republikken Østrigs regering Für die Regierung der Republik Österreich Για την κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Αυστρίας For the Government of the Republic of Austria Pour le gouvernement de la République d’Autriche Per il governo della Repubblica d’Austria Voor de regering van de Republiek Oostenrijk Pelo Governo da República da Áustria Itävallan tasavallan hallituksen puolesta För Republiken Österrikes regering Irene FREUDENSCHUSS-REICHL 54 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Por el Gobierno de la República Portuguesa For Den Portugisiske Republiks regering Für die Regierung der Portugiesischen Republik Για την κυβέρνηση της Πορτογαλικής Δημοκρατίας For the Government of the Portuguese Republic Pour le gouvernement de la République portugaise Per il governo della Repubblica portoghese Voor de regering van de Portugese Republiek Pelo Governo da República Portuguesa Portugalin tasavallan hallituksen puolesta För Republiken Portugals regering Álvaro José Costa DE MENDONÇA E MOURA Por el Gobierno de la República de Finlandia For Republikken Finlands regering Für die Regierung der Republik Finnland Για την κυβέρνηση της Φινλανδικής Δημοκρατίας For the Government of the Republic of Finland Pour le gouvernement de la République de Finlande Per il governo della Repubblica di Finlandia Voor de regering van de Republiek Finland Pelo Governo da República da Finlândia Suomen tasavallan hallituksen puolesta För Republiken Finlands regering Eva-christina MÄKELÄINEN 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 55 Por el Gobierno del Reino de Suecia For Kongeriget Sveriges regering Für die Regierung des Königreichs Schweden Για την κυβέρνηση τον Βασιλείου της Σονηδίας For the Government of the Kingdom of Sweden Pour le gouvernement du Royaume de Suède Per il governo del Regno di Svezia Voor de regering van het Koninkrijk Zweden Pelo Governo do Reino da Suécia Ruotsin kuningaskunnan hallituksen puolesta För Konungariket Sveriges regering Björn SKALA Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica For Det Europæiske Atomenergifællesskab Für die Europäische Atomgemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής Ενέργειας For the European Atomic Energy Community Pour la Communauté européenne de l’énergie atomique Per la Comunità europea dell’energia atomica Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica Euroopan atomienergiayhteisön puolesta För Europeiska atomenergigemenskapen Lars-erik LUNDIN 56 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Por el Organismo Internacional de Energía Atómica For Den Internationale Atomenergiorganisation Für die Internationale Atomenergie-Organisation Για τον Διεθνή Οργανισμό Ατομικής Ενέργειας For the International Atomic Energy Agency Pour l’Agence internationale de l’énergie atomique Per l’Agenzia internazionale dell’energia atomica Voor de Internationale Organisatie voor Atoomenergie Pela Agência Internacional da Energia Atómica Kansainvälisen atomienergiajärjestön puolesta För Internationella atomenergiorganet Mohamed ELBARADEI 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 57 I LISA Protokolli artikli 2 lõike a punktis iv toodud tegevuste loetelu i) Tsentrifuugi rootoritorude valmistamine või gaasitsentrifuugide koostamine. Tsentrifuugi rootortorud on õhukese seinaga silindrid, mida kirjeldatakse II lisa punkti 5. 1. 1 alapunktis b. Gaasitsentrifuugid on tsentrifuugid, mida kirjeldatakse II lisa punkti 5. 1 sissejuhatavas märkuses. ii) Difusioonifiltrite valmistamine. Difusioonifiltrid on õhukesed, poorsed filtrid, nagu on kirjeldatud II lisa punkti 5. 3. 1 alapunktis a. iii) Lasersüsteemide valmistamine või koostamine. Lasersüsteemid on süsteemid, kuhu kuuluvad II lisa punktis 5. 7 kirjeldatud osad. iv) Elektromagnetiliste isotoopseparaatorite valmistamine või koostamine. Elektromagnetilised isotoopseparaatorid on II lisa punktis 5. 9. 1 viidatud seadmed, mis sisaldavad II lisa punkti 5. 9. 1 alapunktis a kirjeldatud iooniallikaid. v) Tornide või uhtmisseadmete valmistamine või koostamine. Tornid või uhtmisseadmed on seadmed, mida kirjeldatakse II lisa punktides 5. 6. 1, 5. 6. 2, 5. 6. 3, 5. 6. 5, 5. 6. 6, 5. 6. 7 ja 5. 6. 8. vi) Aerodünaamiliste eralduspihustite või keeristorude valmistamine. Aerodünaamilised eralduspihustid või keeristorud on eralduspihustid ja keeristorud, mida kirjeldatakse vastavalt II lisa punktides 5. 5. 1 ja 5. 5. 2. vii) Uraaniplasma genereerimissüsteemide valmistamine või koostamine. Uraaniplasma genereerimissüsteemid on süsteemid uraaniplasma tootmiseks, mida kirjeldatakse II lisa punktis 5. 8. 3. viii) Tsirkooniumtorude valmistamine. Tsirkooniumtorud on torud, mida on kirjeldatud II lisa punktis 1. 6. ix) Raske vee või deuteeriumi tootmine või rikastamine. vesi või Raske (deuteeriumoksiidi) deuteeriumiühendeid, milles deuteeriumi suhe vesiniku aatomitesse on suurem kui 1:5 000. deuteerium tähendab deuteeriumit, rasket vett ja kõiki muid x) Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiidi tootmine. Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit on grafiit, mille puhtusaste on suurem kui viis osa miljoni boori ekvivalendi kohta ja mille tihedus on suurem kui 1,50 g/cm3. xi) Kiiritatud kütuse anumate valmistamine. Anum kiiritatud kütuse jaoks on anum, mida kasutatakse kiiritatud kütuse veoks ja/või ladustamiseks, mis annab keemilise, termilise ja radioloogilise kaitse, ning hajutab kuumuskadu käitlemise, veo ja ladustamise ajal. 58 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd xii) Reaktori kontrollvarraste valmistamine. Reaktori kontrollvardad on vardad, mida on kirjeldatud II lisa punktis 1. 4. xiii) Olulise turvalisusega mahutite ja anumate valmistamine. Olulise turvalisusega mahutid ja anumad on II lisa punktides 3. 2 ja 3. 4 kirjeldatud seadmed. xiv) Kiiritatud kütuseelementide purustamisseadmete valmistamine. Kiiritatud kütuseelementide purustamisseadmed on II lisa punktis 3. 1 kirjeldatud seadmed. xv) Kuumkambrite valmistamine Kuumkamber on kamber või omavahel ühendatud kambrid, mille maht on vähemalt 6 m3, mille kiirgusvarje on vähemalt võrdne 0,5 m betooniga, mille tihedus on vähemalt 3,2 g/cm3 ja mis on varustatud kaugjuhtimisseadmetega. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 59 II LISA Loetelu eriseadmetest ja mittetuumamaterjalidest artikli 2 lõike a punktile ix vastavate ekspordi- ja impordiaruannete jaoks 1. REAKTORID JA NENDE SEADMED 1. 1. Komplektsed tuumareaktorid Tuumareaktorid, mis on suutelised toimima nii, et nad säilitavad juhitud isepüsiva lõhustumise ahelreaktsiooni, välja arvatud nullenergiaga reaktorid, mida defineeritakse kui reaktoreid, mille maksimaalne projekteeritud plutooniumi tootmismäär ei ületa 100 grammi aastas. Selgitav märkus Tuumareaktor hõlmab põhiliselt seadmeid, mis asuvad reaktori anumas või on selle külge kinnitatud, seadmeid, mis reguleerivad südamiku võimsust ja komponente, mis üldjuhul sisaldavad või puutuvad kokku või reguleerivad reaktorisüdamiku primaarjahutit. Eesmärgiks ei ole jätta välja reaktoreid, mis võiksid olla mõistlikult modifitseerituina suutelised tootma tunduvalt rohkem kui 100 grammi plutooniumi aastas. Reaktoreid, mis on projekteeritud pidevaks tööks märkimisväärsel võimsusel, vaatamata nende plutooniumi tootmise võimsusele, ei loeta nullenergiaga reaktoriteks. 1. 2. Reaktori surveanumad Metallnõud täieliku komplektina või nende tehases valmistatud põhilised osad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud selleks, et nendesse paigutatakse punktis 1. 1 kirjeldatud reaktori südamik, ja mis peavad vastu primaarjahuti töörõhule. Selgitav märkus Reaktori surveanuma kaas kuulub punkti 1. 2 alla kui surveanuma põhiline tehases valmistatud osa. Reaktori sees olevad osad (nt südamiku ja muude sisemiste komponentide sees olevad tugisambad, kontrollvarda juhttorud, termovarjed, suunamisplaadid, südamiku restid, difuuseriplaadid jne) tarnitakse juhtudel valmistatakse teatavad sisemised tugikomponendid tavaliselt reaktori tarnija poolt. Mõnedel surveanuma tootmise käigus. Need komponendid on piisavalt olulised reaktori ohutuse ja töökindluse jaoks (ja seetõttu reaktori tarnija garantii ja vastutuse osas), seega üldjuhul ei tarnita neid väljapool reaktori enda tarnelepingut. Seetõttu, ehkki nende unikaalsete, spetsiaalselt projekteeritud ja valmistatud olulise tähtsusega, suuremõõtmeliste ja hinnalt kallite komponentide eraldi hankimine ei ole võimatu, loetakse sellist tarnet siiski ebatavaliseks. 1. 3. Reaktorikütuse laadimis- ja mahalaadimismasinad Käitlemisseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kütuse viimiseks punktis 1. 1 kirjeldatud tuumareaktorisse või selle väljavõtmiseks tuumareaktorist, ja mis on võimelised toimetama kütust reaktorisse selle töö käigus või millel on tehniliselt kõrgetasemelised positsioneerimis- või asendiseadmed, mis võimaldavad viia läbi keerulisi operatsioone ka siis kui reaktor on välja lülitatud, nagu need, milles kütuse laadimist ei saa vahetult jälgida või kütuse vahetu juurdepääs ei ole üldjuhul võimalik. 60 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 1. 4. Reaktori kontrollvardad Vardad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud punktis 1. 1 kirjeldatud tuumareaktori reaktsioonikiiruse reguleerimiseks. Selgitav märkus See seade hõlmab lisaks neutroneid absorbeerivale komponendile varraste tugi- ja riputussüsteemi, kui nad tarnitakse eraldi. 1. 5. Reaktori survetorud Torud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sisaldama kütuseelemente ja primaarjahutit punktis 1. 1 kirjeldatud reaktoris töörõhul üle 5,1 MPa (740 psi). 1. 6. Tsirkooniumtorud Tsirkooniummetall ja sulamid torude või torukomplektide näol ja koguses, mis 12 kuu kohta ületab 500 kg, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks punktis 1. 1 kirjeldatud reaktoris ja milles hafniumi kaalu suhe tsirkooniumisse on vähem kui 1:500. 1. 7. Primaarjahutipumbad Pumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud primaarjahutusvedeliku tsirkuleerimiseks punktis 1. 1 kirjeldatud tuumareaktorites. Selgitav märkus Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud pumbad võivad hõlmata keerulisi ühe või mitme tihendiga süsteeme, et takistada primaarjahutusvedeliku lekkimist, isoleeritud pumpasid ja inertsmassisüsteemiga pumpasid. See määratlus hõlmab pumpasid, mis vastavad standardile NC-1 või sellega samaväärsetele normidele. 2. REAKTORITE MITTETUUMAMATERJALID 2. 1. Deuteerium ja raske vesi Deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ja kõik muud deuteeriumiühendid, milles deuteeriumi aatomite suhe vesiniku aatomitesse ületab 1:5 000, kasutamiseks punktis 1. 1 kirjeldatud tuumareaktoris kogustes, mis on suuremad kui 200 kg deuteeriumi aatomeid 12 kuu lõikes iga vastuvõtva riigi kohta. 2. 2. Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiidi tootmine Grafiit, mille puhtusaste on suurem kui viis osa miljoni boori ekvivalendi kohta ja mille tihedus on suurem kui 1,50 g/cm3, kasutamiseks tuumareaktoris vastavalt punkti 1. 1 määratlusele, kogustes, mis on suuremad kui 3×104 kg (30 tonni) 12 kuu lõikes iga vastuvõtva riigi kohta. Märkus Aruandluseks määravad valitsused kindlaks, kas eespool toodud kirjeldusele vastava grafiidi eksport on kasutamine tuumareaktoris või mitte. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 61 3. KIIRITATUD KÜTUSEELEMENTIDE ÜMBERTÖÖTLEMISE SPETSIAALSELT PROJEKTEERITUD VÕI VALMISTATUD SEADMED SEADMED JA SELLEKS Sissejuhatav märkus Kiiritatud tuumakütuse ümbertöötlemisel eraldatakse plutoonium ja uraan tugevalt radioaktiivsetest lõhustumistoodetest transuraanidest. Seda eraldamist saab läbi viia erinevate tehniliste protsessidega. Aastate jooksul on siiski kõige enamkasutatavamaks ja aktsepteeritumaks protsessiks saanud Purex. Purexi käigus lahustatakse kiiritatud tuumakütus lämmastikhappes, seejärel eraldatakse uraan, plutoon ja lõhestumistooted lahuse ekstraheerimise teel, kasutades tributüülfosfaadi segu orgaanilises lahuses. ja teistest Purexi seadmetes on koos samaliigiliste funktsioonidega kiiritatud tuumakütuseelementide purustamine, kütuse lahustamine, lahuse ekstraheerimine ja protsessivedeliku ladustamine. See võib hõlmata ka seadmeid uraaninitraadi termiliseks denitreerimiseks, plutooniumnitraadi muundamiseks oksiidiks või metalliks ja lõhustamistooteid sisaldava jäätmelahuse töötlemist sellisesse vormi, mis on sobiv selle pikaajaliseks säilitamiseks või kahjutustamiseks. Neid funktsioone täitvad spetsiaalset liiki ja ülesehitusega seadmed võivad erinevate Purex seadmete puhul teatavatel põhjustel erineda, sealhulgas kiiritatud ja töötlemiseks suunatud tuumakütuse liik ja kogus ja eraldatud materjalide kavatsetud kasutusotstarve ja seadme projekteerimisel kasutatud ohutus- ja hoolduspõhimõtted. Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise seade hõlmab seadmeid ja komponente, mis tavaliselt puutuvad otseselt kokku ja otseselt juhivad kiiritatud kütust koos põhiliste tuumamaterjalide ja lõhustumistoodete protsessivoogudega, ja mis neid reguleerivad. Neid protsesse, mis hõlmavad täieliku plutooniumi muundamis- ja plutooniummetalli tootmissüsteemid, võib tuvastada nendest meetmetest, mida rakendatakse, et vältida kriitilist seisundit (nt geomeetria abil), kiirgusega kokkupuutumist (nt varje abil) ja mürgisust (nt seadme isoleerimisega). Seadmed, mis jäävad mõiste “spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed” alla kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemiseks on järgmised: 3. 1. Kiiritatud kütuseelemendi tükeldamismasinad Sissejuhatav märkus See seade purustab kütuse kaitsekoore, et paljastada kiiritatud tuumamaterjal ja see lahustada. Kõige enam kasutatakse spetsiaalselt projekteeritud metallist lõikureid, ehkki kasutada võib ka kaasaegsemat tehnikat nagu laserid. Kaugjuhitav seade, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemisseadmes ja mille eesmärgiks on tükeldada, hakkida või järgata kiiritatud kütuseelemente, puntraid või vardaid. 3. 2. Lahuseanumad Sissejuhatav märkus Tükeldatud kütus asetatakse üldjuhul lahuseanumatesse. Nendes kriitilise tähtsusega mahutites lahustatakse tuumamaterjal lämmastikhappes ja järelejäänud koored eemaldatakse protsessivoost. Kriitiliselt ohutud mahutid (nt väikese läbimõõduga, rõngakujulised või lamedad mahutid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemise seadmes, mis on ette nähtud kiiritatud tuumakütuse lahustamiseks ja mis on suuteline vastu pidama kuumadele, äärmiselt sööbivatele vedelikele ja mida võib kaugjuhtimise teel täita ja hooldada. 62 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 3. 3. Lahusti ekstraheerijad ja lahuse ekstraheerimisseade Sissejuhatav märkus Lahusti ekstraheerijatesse saabub kiiritatud kütuse lahus lahuseanumatest ja orgaaniline lahus, mis eraldab uraani, plutooniumi ja lõhustumisproduktid. Lahuse ekstraheerimise seade projekteeritakse üldjuhul vastavalt rangetele tööparameetritele nagu pikk kasutusiga, hooldevabadus või lihtsa tööpõhimõtte ja juhtimisega ning paindlikuna muudatusteks protsessitingimustes. lihtsalt asendatavana, Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lahuseekstraheerijad, nagu pakitud või pulseerivad sambad, segumikserid või tsentrifugaalekstraheerijad, on seadmed, mida kasutatakse kiiritatud kütuse ümbertöötlemise seadmetes. Lahuse ekstraheerijad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe söövitavale toimele. Nad valmistatakse üldjuhul äärmiselt kõrgete nõuete järgi (sealhulgas erikeevitus, järelevalve- ja kvaliteeditagamise ning kvaliteedikontrollimeetodid) madala süsinikusisaldusega roostevabadest terastest, titaanist, tsirkooniumist või muudest kõrgekvaliteedilistest materjalidest. 3. 4. Kemikaalide hoidmis- või säilitusanumad Sissejuhatav märkus Lahuse ekstraheerimine tekitab kolm põhilist protsessivedeliku voogu. Hoidmis- või säilitusanumaid kasutatakse kõigi kolme voo töötlemiseks järgmiselt: a) puhas uraaniumnitraadilahus kontsentreeritakse aurustamise abil ja viiakse denitreerimisprotsessi, kus see muundatakse uraanioksiidiks. Seda oksiidi taaskasutatakse tuumakütusetsüklis; b) äärmiselt radioaktiivne lõhustumistoodete lahus kontsentreeritakse üldjuhul aurustamise teel ja ladustatakse kontsentraadina. Seda kontsentraati on hiljem võimalik aurustada ja muundada vormi, mis sobib tema säilitamiseks või kahjutustamiseks; c) puhas plutooniumnitraadilahus kontsentreeritakse ja ladustatakse, kuni seda saab kasutada edasises protsessis. Muu hulgas projekteeritakse plutooniumlahuste hoidmis- või säilitusanumad nii, et vältida kriitilisi probleeme seoses muudatustega kontsentratsioonis ja selle voo vormiga. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud säilitus- või hoidmisanumad kasutamiseks kiiritatud kütuse ümbertöötlemise seadmes. Säilitus- või hoidmisanumad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe sööbivale toimele. Säilitus- või hoidmisanumad valmistatakse üldjuhul sellistest materjalidest, nagu madala süsinikusisaldusega roostevabast terasest, titaaniumist või tsirkooniumist või teistest kõrgekvaliteetsetest materjalidest. Säilitus- või hoidmisanumaid võib projekteerida nii, et neid saab kasutada ja hooldada kaugjuhtimise teel ja nad võivad tuumaohutuse seisukohast täita järgmisi nõudeid: 1) seinad või sisemised seadmed, mille boori ekvivalent on vähemalt 2 % või 2) silindriliste nõude puhul on maksimaalne läbimõõt 175 mm (7″) või 3) lamedate või rõngakujuliste anumate puhul on maksimaalne laius 75 mm (3″). 3. 5. Plutooniumnitraadi oksiidiks muundamise süsteemi Sissejuhatav märkus Enamikes ümbertöötlemise rajatistes hõlmab see lõppprotsess plutooniumnitraadi lahuse muundamist plutooniumdioksiidiks. Põhilised funktsioonid selle protsessi juures on: söötmislahuse protsessi säilitamine ja reguleerimine, sadestamine ja tahke/vedela eraldamine, kaltsineerimine, toote käsitsemine, ventileerimine, jäätmekäitlus ja protsessi järelevalve. Terviklikud süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plutooniumnitraadi muundamiseks plutooniumoksiidiks, eriti, mis on kohaldatud nii, et vältida kriitilist seisundite ja kiirituse mõju ja vähendada mürgisuse ohtu. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 3. 6. Plutooniumoksiidist metalli tootmise süsteem Sissejuhatav märkus See protsess, mis võib olla seotud ümbertöötlemisseadmega, hõlmab plutooniumdioksiidi floreerimist, tavaliselt väga sööbiva vesinikfluoriidiga, et saada plutooniumfluoriid, mida seejärel redutseeritakse, kasutades suure puhtusastmega kaltsiummetalli metallilise plutooniumi saamiseks ja kaltsiumfluoriidi räbu saamiseks. Põhilised selles protsessis esinevad funktsioonid on: floreerimine (nt väärismetallist valmistatud või vooderdatud seadmega), metalli redutseerimine (nt keraamilise tiigli kasutamisega), räbu eraldamine, toote käitlemine, ventilatsioon, jäätmekäitlus ja protsessi järelevalve. Terviklikud süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plutooniummetalli tootmiseks, eriti kohandatud nii, et vältida kriitilist seisundit ja kiiritusmõju ning vähendada mürgisuse ohtu. 4. KÜTUSEELEMENTIDE VALMISTAMISE SEADMED Kütuseelementide valmistamise seade hõlmab osasid: a) mis üldjuhul kas puutub kokku, otse töötleb või juhib tuumamaterjali protsessivoogu või b) mis katab tuumamaterjali koorega. 5. SEADMED URAANI SPETSIAALSELT PROJEKTEERITUD JA VALMISTATUD SEADMED, VÄLJA ARVATUD ANALÜÜTILISED INSTRUMENDID ERALDAMISEKS JA SELLEKS ISOTOOPIDE Seadmete osad uraani isotoopide separeerimiseks, mis vastavad mõistele “spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüütilised instrumendid” on järgmised: 5. 1. Gaasitsentrifuugid ja komplektid ning spetsiaalselt gaasitsentrifuugides kasutamiseks projekteeritud või valmistatud komponendid Sissejuhatav märkus Gaasitsentrifuug koosneb üldjuhul õhukese seinaga silindrist või silindritest läbimõõduga 75 mm (3″) ja 400 mm (16″), mis asuvad vaakumkeskkonnas ja pöörlevad suure perifeerkiirusega, mis on umbes 300 m/s, või kiiremini nii, et tema peatelg on vertikaalne. Selleks, et saavutada suur kiirus peavad pöörlevate komponentide konstruktsioonimaterjalid olema väga suure tugevuse ja tiheduse suhtega ja rootori komplekt ning seega ka selle üksikud osad peavad olema valmistatud väga täpselt, et vältida tasakaalustamatust. Erinevalt tal on rootorikambris pöörlev kettakujuline juhtplaat (juhtplaadid) ja statsionaarne torusüsteem UF6 gaasi söötmiseks ja väljutamiseks ja tal on lisaks sellele vähemalt kolm eraldiasuvat kanalit, millest kaks on ühendatud kollektoritega, mis ulatuvad rootoriteljelt välja rootorikambri väliskorpuse suunas. Vaakumis asub ka rida kriitilisi seadmeid, mis ei pöörle ja mida, ehkki need on spetsiaalselt projekteeritud, ei ole raske valmistada ning neid ei valmistata unikaalsetest materjalidest. Siiski koosneb tsentrifuugseade suurest hulgast erinevates komponentidest, et kogused oleksid lõppkasutamise oluline näitaja. rikastamise gaastsentrifuugi see, et iseloomustab uraani tsentrifuugidest teistest 5. 1. 1. Pöörlevad komponendid a) T e r v i k l i k u d r o o t o r k o m p l e k t i d Õhukese seinaga silindrid või rida omavahel ühendatud õhukese seinaga silindreid, mis on valmistatud ühest või enamast materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe, mida kirjeldatakse käesoleva jao selgitavas märkuses. Omavahelisel ühendamisel ühendatakse silindrid paindlike lõõtsade või rõngastega, nagu on 64 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd kirjeldatud punkti 5. 1. 1 alapunktis c allpool. Lõplikul kujul on rootorile paigaldatud sisemine juhtplaat (juhtplaadid) ja otsakaaned, nagu on kirjeldatud punkti 5. 1. 1 alapunktides d ja e allpool. Siiski võib tervikliku komplekti tarnida ainult osaliselt koostatuna. b) R o o t o r t o r u d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukese seinaga silindrid, mille paksus on kuni 12 mm (0,5″), mille läbimõõt on vahemikus 75 mm (3″) ja 400 mm (16″), ja mis on valmistatud ühest või enamast materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe, mida kirjeldatakse käesoleva jao selgitavas märkuses. c) R õ n g a d v õ i l õ õ t s a d Komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud, et toetada rootoritoru või ühendada omavahel mitut rootoritoru. Lõõts on lühike silinder, mille seinapaksus on kuni 3 mm (0,12″), mille läbimõõt on vahemikus 75 mm (3″) ja 400 mm (16″), ja millel on keere ja mis on valmistatud ühest või enamast materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe, mida kirjeldatakse käesoleva jao selgitavas märkuses. d) Juhtplaadid Kettakujulised komponendid läbimõõduga vahemikus 75 mm (3″) ja 400 mm (16″), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud nende paigaldamiseks tsentrifuugi rootortoru sisse eesmärgiga eraldada plahvatuskamber peamisest separaatorikambrist ja, mõnedel juhtudel, aidata UF6 gaasi tsirkuleerimist rootoritoru peamise separeerimiskambri sees; valmistatud ühest või enamast materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe, mida kirjeldatakse käesoleva jao selgitavas märkuses. e) O t s a k a a n e d Kettakujulised komponendid, mille läbimeeter on vahemikus 75 mm (3″) ja 400 (16″), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sobima rootortoru otsa ja hoidma UF6 rootortoru sees, ning mõnedel juhtudel seda toetama ja fikseerima või mis sisaldavad ühe osana ülemist laagrit (ülemine kaas) või toetama mootori pöörlevaid osasid ja alumist laagrit (alumine kaas), ja mis on valmistatud ühest või enamast käesoleva jao selgitavas märkuses kirjeldatud materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe. Selgitav märkus Tsentrifuugi pöörlevate osade materjalidena kasutatakse: a) maraging-terast, mille tõmbetugevus on vähemalt 2,05 × 109 N/m2 (300 000 psi), b) alumiiniumsulameid, mille tõmbetugevus on vähemalt 0,46 × 109 N/m2 (67 000 psi), c) kiudmaterjale, mis sobivad kasutamiseks ühendkonstruktsioonides ja mille erimoodul on vähemalt 12,3 × 106 m ja eritõmbetugevus vähemalt 0,3 × 106 m (Erimoodul on Youngi mooduli N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3; “Eritõmbetugevus on tõmbetugevus N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3” 5. 1. 2. Staatilised komponendid a) M a g n e t i l i s e d r i p p l a a g r i d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrikoostud koosnevad rõngakujulisest magnetist, mis ripub korpuse sees ja mis sisaldab niisutavat ainet. Korpus valmistatakse UF6-le vastupidavast materjalist (vt selgitav märkus punkti 5. 2 juures). Magnet on ühendatud poolusetükiga või teise magnetiga, mis on paigaldatud punkti 5. 1. 1 alapunktis e kirjeldatud otsakaanele. Magnet võib olla ringikujuline ja tema välimise ja sisemise läbimõõdu suhe ei ole suurem kui 1,6:1. Magnet võib olla kujul, mille magnetiline läbitavus on vähemalt 0,15 H/m (120 000 CGS-ühikut) või jääkmagnetism on vähemalt 98,5 % või energiaprodukt, mis on suurem kui 80 kJ/m3 (107 gauss-oerstedi). Lisaks tavalistele materjalide omadustele nõutakse, et magnetiliste telgede kõrvalekallet geomeetrilistest telgedest piiratakse väga väikese tolerantsiga (väiksem kui 0,1 mm või 0,004 tolli) või et nõutakse eraldi magneti materjali homogeensust. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65 b) L a a g r i d / a m o r t i s a a t o r i d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrid, mis koosnevad amortisaatorile paigaldatud pöördteljest ja selle pesast. Pöördtelg on tavaliselt karastatud terasest võll, mille ühes otsas on poolkerakujuline osa ja teise otsa külge on kinnitatud punkti 5. 1. 1 alapunktis e kirjeldatud otsakaas. Võllile võib siiski olla kinnitatud hüdrodünaamiline laager. Pesa on kuulikese kujuga, mille ühel pinnal on poolkerakujuline süvend. Need komponendid lisatakse sageli amortisaatorile eraldi. c) M o l e k u l i p u m b a d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud silindrid, millel on seestpoolt tõmmatud pöördrihveldus ja mille sees on puuritud ava. Tüüpilised mõõtmed on järgmised: sisemine läbimõõt 75 mm (3″) kuni 400 mm (16″), seina paksus vähemalt 10 mm (0,4″), pikkus on vähemalt võrdne läbimõõduga. Rihveldused on tavaliselt oma ristlõikelt ristkülikukujulised ja sügavusega vähemalt 2 mm (0,08″). freesitud või d) M o o t o r i s t a a t o r i d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ringikujulised staatorid suure kiirusega mitmefaasilise vahelduvvoolu hüstereesi- (või reklutants-) mootorite jaoks sünkroonseks tööks vaakumis sagedusvahemikus 600 kuni 2 000 Hz ja võimsusvahemikus 50 kuni. 1 000 VA Staatorid koosnevad mitmefaasilisest mähisest lamineeritud madala kaoga rauasüdamikul, mis koosneb tavaliselt kuni 2 mm (0,08″) paksudest kihtidest. e) T s e n t r i f u u g i k o r p u s / v a s t u v õ t j a d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komponendid, mis sisaldavad gaastsentrifuugi rootortoru komplekti. Korpus koosneb jäigast silindrist, mille seinapaksus on kuni 30 mm (1,2″) ja mille otsad on töödeldud suure täpsusega freesiga laagrite paigutuse jaoks ja ühe või enama kraega nende paigaldamiseks. Freesitud otsad on teineteisega paralleelsed ja täisnurga alla silindri pikiteljega erinevusega kuni 0,05o. Korpus võib olla ka mesitaru tüüpi konstruktsiooniga mitmete rootortorude hoidmiseks. Korpused on valmistatud materjalist, mis on vastupidav UF6 sööbele või on nende materjalidega kaitstud. f) K o p a d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torud, mille sisemine läbimõõt on kuni 12 mm (0,5″) rootortorus oleva UF6 gaasi ekstraheerimiseks piloottoru toimel (st selles on ava, mis suundub rootoritoru keskel pinnal voolavale gaasile, näiteks painutades radiaalselt paikneva toru otsa) ja seda saab fikseerida tsentraalse gaasiekstraheerimissüsteemiga. Torud on valmistatud materjalist, mis on vastupidav roostele UF6 poolt või on sellega kaitstud. 5. 2. Spetsiaalselt projekteeritud gaastsentrifuugrikastusseadmete jaoks või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid Sissejuhatav märkus Lisasüsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse gaastsentrifuugrikastamisseadmetes on seadmete süsteemid, mis on vajalikud UF6 etteandmiseks tsentrifuugidesse, et ühendada üksikud tsentrifuugid omavahel kaskaadiks (või etappideks), et võimaldada üha suuremat rikastamist ja et eemaldada produkt ja jäätmed UF6 tsentrifuugidelt koos seadmetega, mis on vajalikud tsentrifuugide ajamiseks või seadmete juhtimiseks. Üldjuhul aurustub UF6 tahkest olekust kuumutatud autoklaavide abil ja viiakse gaasina tsentrifuugidesse kaskaadi jaotustorustiku kaudu. Produkti ja jäätme UF6 gaasilised vood, mis voolavad tsentrifuugist välja viiakse kaskaadi jaotustorustiku kaudu kas külmlõksudesse (töötemperatuur umbes 203 K (–70 °C) kui nad on kondenseeritud enne tema edasist transportimist konteineritesse, mis sobivad transpordiks või ladustamiseks. Kuna rikastusseade koosneb suurest arvust tsentrifuugidest, mis moodustavad kaskaade, siis on kaskaadi jaotustorustik mitu kilomeetrit pikk, sisaldab tuhandeid keeviseid ja on oma paigutuselt korduv. Seade, komponendid ja torustikusüsteemid valmistatakse väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite järgi. 66 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 5. 2. 1. Etteandesüsteemid/produkti ja jäätme eemaldamise süsteemid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid hõlmavad: — söötmisautoklaave (või jaamu), mida kasutatakse UF6 viimiseks tsentrifuugikaskaadidesse rõhul 100 kPa (15 psi) ja kiirusega vähemalt 1 kg/h, — desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks kaskaadidest rõhul kuni 3 kPa (0,5 psi). Desublimaatoreid saab külmutada alumise temperatuurini kuni 203 K (-70 °C) ja kuumutada ülemise temperatuurini kuni 343 K (70 °C), — produkti- ja jäätmejaamad, mida kasutatakse UF6 püüdmiseks konteineritesse. Need seadmed, vahendid ja torustikud on täielikult valmistatud UF6-vastupidavast materjalist või on sellega vooderdatud (vt selgitav märkus käesoleva osa juures) ja neid valmistatakse väga kõrgete vaakumi- ja puhtusenõuete juures. 5. 2. 2. Jaotustorustikusüsteemid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotustorustikusüsteemid UF6 töötlemiseks tsentrifuugikaskaadides. Tavaliselt on torustikuvõrk “kolmekordne” süsteem, kus iga tsentrifuug on ühendatud iga jaotussüsteemiga. Seega on see paigutus korduv. See on tervikuna valmistatud UF6-vastupidavatest materjalidest (vt käesoleva osa juures olev selgitav märkus) ja seda valmistatakse väga kõrgete vaakumi- ja puhtusenõuete juures. 5. 2. 3. UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetilised või kvadropoolsed mass-spektromeetrid, mis on võimelised pidevalt võtta proove UF6-gaasivoogudest, produktist või jäätmetest ja millel on kõik järgmised omadused: 1. ühe aatomimassiühiku eristusvõime, kui mõõdetav mass on suurem kui 320 ühikut; 2. iooniallikad on valmistatud nichrome- või monel-metallist või vooderdatud nendega või kaetud nikliga; 3. elektronpommitusel põhinevad ioniseerimisallikad; 4. isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. 5. 2. 4. Sagedusmuundurid Sagedusmuundurid (tuntakse ka kui konvertereid või invertoreid) on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud mootori staatori toitmiseks nagu on määratletud punkti 5. 1. 2 alapunkti d all või selliste muundurite osad, komponendid ja osalised koosted, millel on kõik järgmised omadused: 1. mitmefaasiline väljund 600 kuni 2 000 Hz; 2. kõrge stabiilsus (sagedusjuhtimine parem kui 0,1 %); 3. madal harmooniline häirimine (väiksem kui 2 %) ja 4. efektiivsus üle 80 %. Selgitav märkus Eespool loetletud esemed kas puutuvad otseselt kokku UF6 protsessigaasiga või otse juhivad tsentrifuuge ja gaasi üleminekut tsentrifuugist tsentrifuugi ja kaskaadist kaskaadi. Materjalide hulka, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele, kuuluvad roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumsulamid, nikkel või sulamid, milles on üle 60 % niklit. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 67 5. 3. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komplektid ja komponendid kasutamiseks gaasdifusioonrikastamisel Sissejuhatav märkus gaasiline difusioonfilter, Uraani isotoobi separeerimise gaasdifusioonmeetodi puhul on põhiline tehnoloogiline komplekt spetsiaalne kuumutatakse poorne kompressiooniprotsessiga), kui gaasdifusioontehnoloogia kasutab uraanheksafluoriidi (UF6), peavad kõik seadmed, torustik ja pinnad, mis gaasiga kokku puutuvad, olema valmistatud materjalidest, mis jäävad kokkupuutes UF6-ga stabiilseks. Gaasdifusioonrajatis nõuab tervet rida selliseid seadmeid, seega saavad kogused olulisel määral osutada lõppkasutusele. soojusvaheti ja kontrollklapid tihendiklapid Sel määral, jahutamiseks torustik. (mida gaasi ning 5. 3. 1. Gaasdifusioonfiltrid a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukesed poorsed filtrid poori suurusega 100 kuni 1 000 Å (angstromi), kuni 5 mm (0,2″) paksud ja torukujulistele seadetele läbimõõduga kuni 25 mm (1″), mis on valmistatud metallilistest, polümeersetest või keraamilistest materjalidest, mis on vastupidavad UF6 korrosioonile ja b) spetsiaalselt valmistatud ühendid või pulbrid selliste filtrite valmistamiseks. Selliste ühendite ja pulbrite hulka kuuluvad nikkel või vähemalt 60 % niklit sisaldavad sulamid, alumiiniumoksiid või UF6-le vastupidav täielikult floreeritud süsivesinikpolümeerid, mille puhtus on vähemalt 99,9 %, osa suurus väiksem kui 10 mikronit ja osakese suurus on väga sarnane, ning on spetsiaalselt valmistatud gaasiliste difusioonfiltrite tootmiseks. 5. 3. 2. Difuuseri korpused Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hermeetiliselt tihendatud silindrilised anumad, mille läbimõõt on suurem kui 300 mm (12″) ja mille pikkus on suurem kui 900 mm (35″), või ristkülikukujulised võrreldava suurusega anumad, millel on üks sisseviik ja kaks väljaviiku, millest kõik on suurema läbimõõduga kui 50 mm (2″), kuhu paigutatakse gaasiline difusioonfilter, mis on valmistatud UF6-vastupidavast materjalist või on sellega vooderdatud ja projekteeritud horisontaalseks või vertikaalseks paigalduseks. 5. 3. 3. Kompressorid ja gaasipuhurid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud telgliikumisega, tsentrifugaal- või sundetteandega kompressorid või gaasipuhurid, mille UF6 imemisvõimsus on vähemalt 1 m3/min ja väljundrõhuga kuni mitu tuhat kPa-d (100 psi), mis on projekteeritud pikaajaliseks tööks UF6 keskkonnas kas koos sobiva võimsusega elektrimootoriga või ilma sellega ning selliste kompressorite ja gaasipuhurite erinevad komplektid. Nendel kompressoritel ja gaasipuhuritel on tavaliselt rõhusuhe vahemikus 2:1 ja 6:1 ja neid valmistatakse UF6-le vastupidavast materjalidest või nad on nendega kaitstud. 5. 3. 4. Rootorvõlli tihendid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumtihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori või gaasipuhuri rootorit ajamimootoriga nii, et oleks tagatud kindel tihendus, et õhk ei voolaks kompressori või gaasipuhuri sisekambrisse, milles on UF6. Sellised tihendid projekteeritakse tavaliselt puhvergaasi lekkimismääraks, mis ei ületa 1 000 cm3/min (60 in3/min). 5. 3. 5. Soojusvahetid UF6-e jahutamiseks Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud soojusvahetid, mis on valmistatud UF6-le vastupidavatest materjalidest või on nendega vooderdatud (välja arvatud roostevaba teras) või vasest või nende metallide kombinatsioonist ja mille eesmärk on toimida lekkerõhu muutuse juures, mis ei ületa 10 Pa (0,0015 psi) tunnis, kui rõhu erinevus on 100 kPa (15 psi). 68 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 5. 4. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks gaasdifusioonrikastamisel Sissejuhatav märkus Lisasüsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse gaasdifusioonrikastamisseadmetes on süsteemid, mis on vajalikud UF6 söötmiseks gaasdifusioonseadmesse, selleks et ühendada üksikud seadmed omavahel kaskaadiks (või etappideks), et võimaldada üha suuremat rikastamist ja et eemaldada produkt ja jäätmed UF6 difusioonkaskaadidelt. Difusioonkaskaadide suurte inertsete omaduste tõttu võib igasugune töö katkestamine ja eriti nende sulgemine põhjustada väga tõsiseid tagajärgi. Seetõttu on gaasdifusioonseadme puhul nõutav range ja pidev vaakumkeskkonna säilitamine, automaatne kaitsmine kõikide õnnetuste eest ja täpne gaasivoo automaatne reguleerimine. Kõik see tekitab vajaduse varustada seade suure arvu erinevate mõõte-, reguleerimis- ja kontrollisüsteemidega. Üldjuhul aurustub UF6 silindritest, mis on asetatud autoklaavidesse ja jaotatakse gaasina sisenemispunkti kaskaadi jaotustorustiku kaudu. Toote ja jäätme UF6 gaasilised vood, mis voolavad väljumispunktist, viiakse kaskaadi jaotustorustiku kaudu kas külmlõksudesse või kompressorjaamadesse, kus UF6 gaas vedeldatakse enne tema edasist transportimist konteineritesse, mis sobivad transpordiks või ladustamiseks. Kuna gaasdifusioonrikastusseade koosneb suurest arvust gaasdifusiooni komplektidest, mis on paigaldatud kaskaadideks, on jaotustorustik mitu kilomeetrit pikk, hõlmates tuhandeid keeviseid, ja märkimisväärse arvu ühesuguste paigutustega. Seade, komponendid ja torustikusüsteemid valmistatakse väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite järgi. 5. 4. 1. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätme eemaldussüsteemid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid, mis on suutelised töötama rõhul kuni 300 kPa (45 psi), sealhulgas: — söötmise autoklaavid (või süsteemid), mida kasutatakse UF6 siirdamiseks gaasdifusioonkaskaadidesse; — desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks difusioonkaskaadidest; — vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 gaasi kompresseerimiseks ja jahutatakse vedela UF6 saamiseks; — produkti või jäätme jaamad, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks konteineritesse. 5. 4. 2. Jaotustorustikusüsteemid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotussüsteemid UF6 käsitsemiseks gaasilistel difusioonkaskaadidel. Selline toruvõrgustik on tavaliselt topeltjaotussüsteem, kus iga kambrike on ühendatud kõikide jaotussüsteemidega. 5. 4. 3. Vaakumsüsteemid a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud suured vaakumseadmed, vaakumpead ja vaakumpumbad, mille imemisvõimsus on vähemalt 5 m3/min (175 ft3/min). b) Vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud tööks UF6 keskkonnas, mis on valmistatud või vooderdatud alumiiniumi, nikli või sulamitega, kus on rohkem kui 60 % niklit. Need pumbad võivad olla kas rootor- või sundsöötmispumbad, neil võib olla siirde- ja floorgaasitihendeid ja neil võib olla spetsiaalne töövedelik. 5. 4. 4. Spetsiaalsed sulgur- ja kontrollklapid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud käsitsijuhtimisega või automaatse sulgemisega ja kontrollklapid, mis on valmistatud UF6-vastupidavast materjalist ja mille läbimõõt on 40 kuni 1 500 mm (1,5 kuni 59″) ja mis paigaldatakse gaasdifusiooni rikastamisseadmete pea- ja lisasüsteemidesse. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 69 5. 4. 5. UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetilised või kvadropoolsed mass-spektromeetrid, mis on võimelised pidevalt võtma proove UF6-gaasivoogudest, produktist või jäätmest ja millel on kõik järgmised omadused: 1. ühe aatomimassiühiku eristusvõime, kui mõõdetav mass on suurem kui 320 ühikut; 2. iooniallikad on valmistatud nichrome- või monel-metallist või vooderdatud nendega või kaetud nikliga; 3. elektronpommitusel põhinevad ioniseerimisallikad; 4. isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. Selgitav märkus Eespool loetletud osad kas puutuvad vahetult kokku UF6 protsessigaasiga või kontrollivad otseselt voogu kaskaadis. Kõik pinnad, mis puutuvad kokku protsessigaasiga, on valmistatud UF6-le vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud. Need osad, mis on seotud gaasiliste difusiooniseadmetega on UF6-roostele vastupidavad materjalid, roostevaba teras, alumiiniumsulamid, alumiiniumoksiid, nikkel või sulamid, mis sisaldavad 60 % või rohkem niklit, ja UF6-le vastupidavad täielikult floreeritud süsivesinikpolümeerid. 5. 5. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse aerodünaamilistes rikastusseadmetes Sissejuhatav märkus separeerimispihustiprotsess põhikomponentide Aerodünaamilistes rikastamisprotsessides surutakse kokku gaasilise UF6 ja kerge gaasi (vesinik või heelium) segu ja seejärel viiakse see läbi separaatorelementide, kus toimub isotoopne separeerimine suurte tsentrifugaaljõudude tekitamisega kõvera pinna geomeetriaga. Kaks seda tüüpi protsessi on edukalt välja kuuluvad töötatud: separeerimisetapi spetsiaalsed separeerimiselemendid (pihustid või keeristorud), gaasikompressorid ja soojusvahetid kokkusurumisel tekkiva kuumuse eemaldamiseks. Aerodünaamiline seade nõuab tervet rida selliseid etappe, mistõttu kogused on lõppkasutamise oluline näitaja. Kuna aerodünaamilistes protsessides kasutatakse UF6 peavad kõik seadmed, torustikud ja gaasiga kokkupuutuvad pinnad olema tehtud materjalidest, mis jäävad kontaktis UF6-ga stabiilseks. keeristoruprotsess. Mõlema protsessi puhul anumad, milles ja hulka silindrilised asuvad Selgitav märkus Eespool loetletud esemed kas puutuvad otseselt kokku UF6 protsessigaasiga või juhivad otse voogu kaskaadi sees. Kõik pinnad, mis puutuvad kokku protsessigaasiga, on valmistatud UF6-le vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud. Selles osas, mis puudutab aerodünaamilise rikastamise seadmeid, on UF6-korrosioonile vastupidavad materjalid roostevaba teras, alumiiniumsulamid, alumiiniumsulamid, nikkel või sulamid, mis sisaldavad vähemalt 60 % niklit, ja UF6-le vastupidavad täielikult floreeritud süsivesinikpolümeerid. 5. 5. 1. Separeerimispihustid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud separeerimispihustid ja nende komplektid. Separeerimispihustites on pilukujulised kaarjad kanalid, mille pöörderaadius on väiksem kui 1 mm (tavaliselt 0,1 kuni 0,05 mm), mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele ja mille suudmes on noatera, mis jaotab läbi pihusti voolava gaasi kaheks vooks. 5. 5. 2. Keeristorud Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keeristorud ja nende komplektid. Keeristorud on silindrilised või ahenevad, valmistatud või kaitstud materjalidega, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele, mille läbimõõt on vahemikus 0,5 cm kuni 4 cm ning mille pikkuse ja läbimõõdu suhe on 20:1 või väiksem ja millel on üks või rohkem tangentsiaalne sisenemisava. Torud võivad olla varustatud pihusti tüüpi lisaseadmetega kas toruühes või mõlemas otsas. 70 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Selgitav märkus Sissetulev gaas siseneb keeristorusse tangentsiaalselt ühest otsast või tangentsiaalselt mitmetest kohtadest toru seintest. läbi pöörlevate tiivakeste või 5. 5. 3. Kompressorid ja gaasipuhurid sundetteandega Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud aksiaalliikumisega, kompressorid või gaasipuhurid, mis on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele või nendega kaitstud ja mille imamisvõimsus on vähemalt 2 m3/min või UF6/kandegaasi (vesinik või heelium) segu. tsentrifugaal- või Selgitav märkus Nendel kompressoritel ja gaasipuhuritel on tavaliselt rõhusuhe vahemikus 1,2:1 ja 6:1. 5. 5. 4. Rootorvõlli tihendid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootorvõllitihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori ning ajamimootori välist võlli nii, et protsessigaas ei voola välja või õhk või tihendusgaas ei voola kompressori või gaasipuhuri sisemusse, milles on UF6 ja kandegaasi segu. 5. 5. 5. Gaasi jahutamiseks ettenähtud soojusvahetid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud soojusvahetid, mis on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele või nendega kaitstud. 5. 5. 6. Separeerimiselemendi korpused Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud separeerimiselemendi korpused, mis on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele või on nende poolt kaitstud ja millesse paigutatakse keeristorusid või separeerimispihusteid. Selgitav märkus Need korpused võivad olla silindrilised anumad, mille läbimõõt on suurem kui 300 mm ja mille pikkus on suurem kui 900 mm. või need võivad olla ristkülikukujulised anumad võrreldavate mõõtudega, mis võivad olla projekteeritud kas horisontaalse või vertikaalse installeerimise jaoks. 5. 5. 7. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätmete eemaldussüsteemid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessi süsteemid või rikastamisseadme osa, mis on tehtud või mida kaitsevad materjalid, mis on UF6 sööbivale toimele vastupidavad, seahulgas: a) söötmise autoklaavid, ahjud või süsteemid, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks rikastamisprotsessi; b) desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks rikastamisprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega; c) tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks rikastamisprotsessist kompresseerimise teel ja UF6 muundamiseks vedelasse või tahkesse vormi; d) produkti või jäätmete jaamad, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks konteineritesse. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 71 5. 5. 8. Jaotustorustikusüsteemid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikud ja jaotussüsteemid UF6 töötlemiseks gaasilistel difusioonkaskaadidel. Selline toruvõrgustik on tavaliselt topeltjaotussüsteem, kus iga etapp või etappide rühm on ühendatud kõikide jaotussüsteemidega. 5. 5. 9. Vaakumsüsteemid ja pumbad a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud suured vaakumsüsteemid, mis koosnevad vaakumseadmetest, vaakumpeadest ja vaakumpumpadest ja mille imemisvõimsus on vähemalt 5 m3/min. b) Vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud tööks UF6-keskkonnas, mis on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele või on nendega kaitstud. Need pumbad võivad kasutada floorgaasitihendeid ja erilist töövedelikku. 5. 5. 10. Spetsiaalsed sulgur- ja kontrollklapid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud käsitsijuhtimisega või automaatse sulgemisega ja kontrollklapid, mis on valmistatud UF6-ele vastupidavast materjalist või sellega kaitstud ja mille läbimõõt on 40 kuni 1 500 mm ning mis paigaldatakse aerodünaamiliste rikastamisseadmete pea- ja lisasüsteemidesse. 5. 5. 11. UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetilised või kvadropoolsed mass-spektromeetrid, mis on võimelised pidevalt võtma proove UF6-gaasivoogudest, produktist või jäätmest ja millel on kõik järgmised omadused: 1. ühe aatomimassiühiku eristusvõime, kui mõõdetav mass on suurem kui 320 ühikut; 2. iooniallikad on valmistatud nichrome- või monel-metallist või vooderdatud nendega või kaetud nikliga; 3. elektronpommitusel põhinevad ioniseerimisallikad; 4. isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. 5. 5. 12. UF6/kandegaasi separeerimissüsteemid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF6 separeerimiseks kandegaasist (vesinik või heelium) Selgitav märkus Need süsteemid on projekteeritud vähendamaks UF6-e sisaldust kandegaasis kuni 1 ppm või vähem ja paljud nendest hõlmavad järgmisi seadmeid: a) krüogeensed soojusvahetid või krüoseparaatorid, mis peavad vastu temperatuurile kuni –120 °C või b) krüogeenilised külmutusseadmed, mis peavad vastu temperatuurile kuni –120 °C või c) eraldusdüüsid või turbulentstorud UF6-e eraldamiseks kandegaasist või d) UF6-e külmlõksud, mis peavad vastu temperatuurile kuni –20 °C. 5. 6. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks keemilistes vahetites või ioonvahetusega rikastamisseadmetes Sissejuhatav märkus Kerge erinevus uraani isotoopide massis põhjustab väikesi muudatusi keemilise reaktsiooni tasakaalus, mida isotoopide separeerimise alust. Selleks on edukalt välja töötatud kaks protsessi: saab kasutada kui vedelik-vedelik keemiline vahetus ja tahke-vedelik ioonivahetus. 72 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Vedelik-vedelik keemilise vahetuse protsessis viiakse vastuvoolu kokku vedelad faasid (vett sisaldav ja orgaaniline), mis tekitab tuhandete separeerimisetappide kaskaadiefekti. Veefaas koosneb uraanikloriidist soolhappelahuses; orgaaniline faas koosneb ekstraheerijast, mis sisaldab uraanikloriidi orgaanilises lahuses. Separeerimiskaskaadis kasutatavad kontaktorid võivad olla vedelik-vedelik vahetussambad (nagu pulseeritud sambad sõelaplaatidega) või vedelad tsentrifugaalkontaktorid. Separeerimiskaskaadi mõlemas otsas vajatakse keemilisi muundumisi (oksüdeerimist ja redutseerimist) võimaldamaks tagasivoolu mõlemas otsas. Suur projekteerimismure on see, kuidas vältida protsessivoogude saastamist teatavate metalliioonidega. Seetõttu kasutatakse plastist, plastvoodriga (sh floorsüsinikpolümeerid) ja/või klaasiga vooderdatud sambaid ja torustikke. Tahke-vedelik ioonvahetusprotsessis saadakse rikastamine uraani adsorptsiooni/desorptsiooniga spetsiaalsel, väga kiiresti reageerival ioonvahetusvaigul või adsorbendil. Uraani ja teiste keemiliste ainete lahus soolhappes viiakse läbi silindriliste rikastussammaste, kus on pakitud adsorbendipadjad. Pidevaks protsessiks on vajalik tagasivoolusüsteem, et vabastada uraan adsorbendist tagasi vedelike voogu nii, et toode ja jäätmed saab kokku koguda. See saavutatakse sobiva keemiliste ainete redutseerimise/oksüdeerimisega, mis on täielikult regenereeritud erinevates välisahelates ja mida võib osaliselt regenereerida isotoopsete separaatorsammaste endi vahel. Kuuma kontsentreeritud soolhappelahuse olemasolu protsessis nõuab, et seadmed oleksid valmistatud korrosioonikindlatest materjalidest või nendega kaitstud. 5. 6. 1. Vedelik-vedelik vahetussambad (keemiline vahetus) Vastuvoolu vedelik-vedelik vahetussambad, millel on mehhaaniline võimsustoide (st. pulseeritud sambad sõelaplaatidega, vastastikused plaatsambad ja sambad sisemiste turbiinimikseritega), spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks, kasutades keemilist vahetusprotsessi. Kontsentreeritud soolhall-lahuste korrosioonikindluseks valmistatakse need sambad ja nende sisemised seadmed sobivast residentsusaeg (nagu näiteks floorvesinikpolümeerid) või klaasist. Sammaste etapi plastmaterjalist projekteeritakse nii, et see oleks väike (kuni 30 sekundit). 5. 6. 2. Vedelik-vedelik tsentrifugaalkontaktorid (keemiline vahetus) Vedelik-vedelik tsentrifugaalkontaktorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks, kasutades keemilise vahetuse protsessi. Sellised kontaktorid kasutavad pöörlemist orgaanilise ja veevoogude dispersiooniks ja seejärel faaside eraldamiseks tsentrifugaaljõude. Kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonikindluse tagamiseks valmistatakse need sambad ja nende sisemised seadmed sobivast plastmaterjalist (nagu näiteks floorvesinikpolümeerid) või klaasist. Sammaste etapi residentsusaeg projekteeritakse nii, et see oleks väike (kuni 30 sekundit). 5. 6. 3. Uraani redutseerimissüsteemid ja seadmed (keemiline vahetus) a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud elektrokeemilise südamikud uraani redutseerimiseks ühest uraani rikastamise valentsest seisundist teise, kasutades keemilise vahetuse protsessi. Südamiku materjalid, mis puutuvad kokku protsessi lahustega peavad olema vastupidavad korrosioonile kontsentreeritud vesinikkloriidihappe lahusele. reduktsiooni Selgitav märkus Kambrikese katoodi ümbris peab olema projekteeritud nii, et takistada uraani uuestioksüdeerimist oma kõrgemale valentsusastmele. Uraani hoidmiseks katoodi ümbruses võib kambrike olla varustatud läbitungimatu diafragmamembraaniga, mis on valmistatud spetsiaalselt kationi vahetusmaterjalist. Katood koosneb sobivast tahkest juhist nagu grafiidist. b) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid kaskaadi toote poolel U4+ eraldamiseks reguleerimiseks ja elektrokeemilise redutseerimise orgaanilisest voost, happe kontsentratsiooni etteandmine kambrikesse. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 73 Selgitav märkus Need süsteemid koosnevad lahuse ekstraheerimise seadmetest U4+ eraldamiseks orgaanilisest voost vedelasse lahusesse, aurustumis- ja/või muudest seadmetest pH reguleerimise lahuse saavutamiseks ja reguleerimiseks ning pumpadest või muudest siirdeseadmetest elektrokeemilise redutseerimise kambrikeste etteandmiseks. Suur projekteerimismure on see, kuidas vältida vedeliku voo saastamist teatavate metalliioonidega. Seetõttu on protsessivooga kokku puutuvate osade tõttu seade ehitatud selleks sobivatest materjalidest (nagu näiteks klaas, floorsüsinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat, polüeetersulfoon ja vaiguga immutatud grafiit). 5. 6. 4. Etteandesüsteemid (keemiline vahetus) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid suure puhtusega uraanikloriidi etteande lahuste saamiseks keemilise vahetuse uraani isotoobi separeerimise seadmetes. Selgitav märkus Need süsteemid koosnevad lahustamise, lahuse ekstraheerimise ja/või ioonivahetuse seadmetest puhastamise ja elektrolüütiliste kambrikeste jaoks eesmärgiga vähendada uraani U6+ või U4+ või U3+. Nende süsteemidega toodetakse uraanikloriidi lahuseid, milles on ainult mõni osa miljonist metalli ebapuhtust, nagu kroom, raud, vanaadium, molübdeen ja teised kaksikvalentsed või kõrgemad multivalentsed katioonid. Suure puhtusega U3+ floorsüsinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat või polüeetersulfooni plastiga vooderdatud ja vaiguga immutatud grafiit. saamise süsteemi ehitusmaterjaliks on klaas, 5. 6. 5. Uraani oksüdeerimise süsteemid (keemiline vahetus) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid U3+ oksüdeerimiseks U4+ks tagasi pöördumisega uraani isotoobi separeerimiskaskaadi juurde keemilise vahetuse rikastamisprotsessis. Selgitav märkus Nende süsteemidega võidakse ühendada järgmised seadmed: a) seadmed kloori ja hapniku kontakteerumiseks isotoobi separeerimise seadme eralduskaskaadi ja sellest tulenevalt U4+ eraldamine ühtsesse orgaanilisse voogu, mis pöördub tagasi kaskaadi toote poolelt, b) seadmed, mis eraldavad vee soolhappest nii, et vett ja kontsentreeritud soolhapet saab uuesti sobivas kohas protsessi tagasi viia. 5. 6. 6. Kiirelt reageerivad ioonivahetusvaigud/adsorbendid (ioonivahetus) Kiirelt reageerivad ioonivahetusvaigud või adsorbendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks, kasutades ioonivahetusprotsessi, sealhulgas poorseid makrovõrgukujulisi vaike ja/või kilestruktuure, milles aktiivsed keemilised vahetusgrupid saavad ainult katta mitteaktiivse poorse tugistruktuuri pinna, ja muud sobivas vormis olevad ühendstruktuurid, sealhulgas kiudude osakesed. Nende ioonvahetusvaikude/adsorbentide läbimõõt on kuni 0,2 mm ja nad peavad olema keemiliselt vastupidavad kontsentreeritud vesinikloorhappe lahusele ning füüsiliselt piisavalt tugevad, et mitte degradeerida vahetussambaid. Vaigud/adsorbendid on spetsiaalselt projekteeritud, et saavutada väga kiire uraani isotoobi vahetamise kineetika (vahetusmäära poolitusaeg on vähem kui 10 sekundit) ja nad on suutelised töötama temperatuurivahemikus 100 °C kuni 200 °C. 5. 6. 7. Ioonivahetussambad (ioonivahetus) Silindrilised sambad, mis on läbimõõdult suuremad kui 1 000 mm, ioonivahetuse vaigu/adsorbendi pakitud patjade hoidmiseks ja toetamiseks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks ioonivahetusprotsessiga. Need sambad on valmistatud materjalist, mis on vastupidav kontsentreeritud soolhappelahusele (nt titaan või floorsüsinikplastid) ning on suutelised toimima temperatuurivahemikus 100 °C kuni 200 °C ja suuremal rõhul kui 0,7 MPa (102 psi). 74 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 5. 6. 8. Ioonivahetuse tagasivoosüsteemid (ioonivahetus) a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised redutseerimissüsteemid keemilis(t)e redutseerimisaine(te) regenereerimiseks, mida kasutatakse ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides. b) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised oksüdeerimissüsteemid keemilis(t)e oksüdeeriva(te) aine(te) regenereerimiseks, mida kasutatakse ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides. Selgitav märkus Ioonivahetuse rikastamisprotsess võib näiteks kasutada trivalentset titaani (Ti3+) kui redutseerivat katiooni, millisel juhul redutseerimissüsteem regenereerib Ti3+ Ti4+ redutseerimisega. Protsess võib kasutada näiteks trivalentset rauda (Fe3+) kui oksüdant, millisel juhul oksüdeerimissüsteem regenereerib Fe3+ Fe2+ oksüdeerimisega. 5. 7. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks laserpõhistes rikastamisseadmetes Sissejuhatav märkus Praegused laserite abil toimuvad rikastamisprotsesside süsteemid jagunevad kahte rühma: need, milles protsessikandja on aatompõhine uraaniaur, ja need, milles protsessikandja on uraaniühendi aur. Selliste protsesside üldised nimetused on järgmised: esimene liik on aatomaurulaserisotoopsepareerimine (AVLIS või SILVA); teine liik molekulaarlaserisotoopsepareerimine (MLIS või MOLIS) ja keemiline reaktsioon isotoobi selektiivse laseraktiveerimisega (CRISLA). Süsteemid, vahendid ja komponendid laseriga rikastamisseadmete jaoks hõlmavad järgmist: a) seadmeid uraanimetalli aurude etteandmiseks (selektiivne fotoioniseerimine) või seadmeid uraaniühendi auru vabastamiseks (fotodissotsieerimine või keemiline aktiveerimine); b) seadmed rikastatud ja vaesestatud uraani metalli kogumiseks produkti ja jäätmena esimese liigi seadmetes; ja seadmed dissotsieerunud või reageerinud ühendite kui produkti ja puudutamata materjali kui jäätme kogumine teist liiki seadmetes; c) protsessi lasersüsteemid uraani isotoobi U-235 isotoopide selektiivseks ergastamiseks ja etteandmiseks valmistumine ja toote muundamise seadmed. Uraani aatomite ja ühendite spektroskoopia keerukus võib tähendada, et tuleb kasutada mingit muud olemasolevat lasertehnoloogiat. Selgitav märkus Paljud eespool loetletud esemed kas puutuvad otseselt kokku uraanimetalli auruga vedelikuga või UF6 sisaldava protsessigaasiga või UF6 ja teiste gaaside seguga. Kõik pinnad, mis puutuvad kokku uraaniga või UF6-ga on tervenisti valmistatud korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud. Selles osas, mis puudutab laseril põhineva rikastamise seadmeid, on uraanimetalli aurule või vedelale uraanile vastupidavad materjalid vask, roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumsulamid, nikkel või vähemalt 60 % niklit sisaldavad sulamid ja UF6-le vastupidavad täielikult floreeritud süsivesinikpolümeerid. 5. 7. 1. Uraani aurustamise süsteemid (AVLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani aurustamise süsteemid, mis sisaldavad suure võimsusega riba- või pihustielektronkiire kahureid, mille lõppvõimsus sihtkohas on rohkem kui 2,5 kW/cm. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75 5. 7. 2. Vedela uraanimetalli käsitsemise süsteemid (AVLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vedela metalli käsitsemise süsteemid sulauraani või uraanisulamite jaoks, mis koosnevad tiiglitest ja nende jahutusseadmetest. Selgitav märkus Tiiglid ja muud selle süsteemi osad, mis puutuvad kokku sulauraani või uraanisulamitega, on valmistatud või neid kaitstakse sobivate rooste- ja kuumakindlate materjalidega. Sobivateks materjalideks on tantaal, ütriumoksiidiga kaetud grafiit, muude haruldaste muldmetalloksiididega kaetud grafiit või nende segud. 5. 7. 3. Uraanimetalli produkti- ja jäätmekollektori komplektid (AVLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud produkt- ja jäätmekollektori komplektid vedelas või tahkes olekus uraanimetalli jaoks. Selgitav märkus Nende komplektide komponendid valmistatakse või neid kaitstakse materjalidega, mis on vastupidavad kuumusele ja uraanimetalli aurude või vedeliku (nagu näiteks ütriumiga kaetud grafiit või tantaal) sööbivale toimele ning need võivad hõlmata torusid, klappe, liideseid ja lisaosasid, kõrisid, etteandetorusid, soojusvaheteid ja kollektoriplaate magnetiliste, elektrostaatiliste või muude separeerimismeetodite jaoks. 5. 7. 4. Separaatorimooduli korpused (AVLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud silindrilised või ristkülikukujulised anumad uraanimetalliaurude allika säilitamiseks, elektronkiirekahurid ja toote- ning jäätmekollektorid. Selgitav märkus Nendes korpustes on mitmeid liideseid elektriliste ja veega töötavate seadmete ühendamiseks, laserkiireaknaid, vaakumpumbaliideseid ning liideseid diagnostika- ja kontrolliaparatuuri ühendamiseks. Neil on ette nähtud avamis- ja sulgemisseadmed, et võimaldada sisemiste komponentide käsitsemist. 5. 7. 5. Ülehelikiirusega laienduspihustid (MLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ülehelikiirusega laienduspihustid UF6 jahtumissegudele ja kandegaasidele 150 K-ni või vähem ja mis on valmistatud UF6-vastupidavast materjalist. 5. 7. 6. Uraani pentafluoriidi produktikollektorid (MLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tahke uraani pentafluoriidi (UF5) produkti kollektorid, mis koosnevad filtrist, löögi- või tsüklontüüpi kollektoritest või nende kombinatsioonist ja mis on vastupidavad sööbimisele UF5/UF6 keskkonnas. 5. 7. 7. UF6/kandegaasi kompressorid (MLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kompressorid pikaajaliseks tööks UF6-keskkonnas. Nende kompressorite osad, mis puutuvad kokku protsessigaasidega, on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad sööbimisele UF6-keskkonnas. 76 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 5. 7. 8. Rootorvõlli tihendid (MLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootorvõllitihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori ning ajamimootori välist võlli nii, et protsessigaas ei voolaks välja või õhk või tihendusgaas ei voolaks kompressori sisemusse, milles on UF6 ja kandegaasi segu. 5. 7. 9. Floreerimissüsteemid (MLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF5 floreerimiseks (tahke) UF6-ks (gaas). Selgitav märkus Need süsteemid on projekteeritud kogutud UF5 pulbri floreerimiseks UF6-ks, selle edasiseks kokku kogumiseks produktianumatesse või selle üleviimiseks sisendina MLIS üksustesse täiendavaks rikastamiseks. Ühe meetodi puhul võib floreerimisreaktsiooni tekitada isotoobi separeerimissüsteemis, mille puhul ta reageerib, ja kust see võidakse kokku koguda otse produktikollektorite pealt. Teise meetodi puhul saab UF5 pulbri eemaldada/siirdada produktikollektoritelt floreerimiseks sobivatesse reaktsioonianumatesse (nt hõljukpadireaktor, kruvireaktor või leegitorn). Mõlemal juhul kasutatakse seadmeid floori (või mõne muu sobiva floreerimisaine) ladustamiseks ja üleviimiseks ning seadmeid, mis on ette nähtud UF6 kogumiseks ja siirdamiseks. 5. 7. 10. UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad (MLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetilised või kvadropoolsed mass-spektromeetrid, mis on võimelised pidevalt võtma proove UF6-gaasivoogudest, produktist või jäätmest ja millel on kõik järgmised omadused: 1. ühe aatomimassiühiku eristusvõime, kui mõõdetav mass on suurem kui 320 ühikut; 2. iooniallikad on valmistatud nichrome- või monel-metallist või vooderdatud nendega või kaetud nikliga; 3. elektronpommitusel põhinevad ioniseerimisallikad; 4. isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. 5. 7. 11. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätme eemaldussüsteemid (MLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessi süsteemid või rikastamisseadme osa, mis on tehtud või mida kaitsevad materjalid, mis on UF6 sööbivale toimele vastupidavad, seahulgas: a) söötmise autoklaavid, ahjud või süsteemid, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks rikastamisprotsessi; b) desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks rikastamisprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega; c) tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks rikastamisprotsessist kompressiooni teel ja UF6 muundamiseks vedelasse või tahkesse vormi; d) produkti või jäätme jaamad, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks konteineritesse. 5. 7. 12. UF6/kandegaasi separeerimissüsteemid (MLIS) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid UF6 separeerimiseks kandegaasist. Kandegaasiks võib olla lämmastik, argoon või mõni muu gaas. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 77 Selgitav märkus Need süsteemid võivad hõlmata järgmisi seadmeid: a) krüogeensed soojusvahetid või krüoseparaatorid, mis peavad vastu temperatuurile kuni –120 °C või b) krüogeenilised külmutusseadmed, mis peavad vastu temperatuurile kuni –120 °C või c) UF6-e külmlõksud, mis peavad vastu temperatuurile kuni –20 °C. 5. 7. 13. Lasersüsteemid (AVLIS, MLIS ja CRISLA) Laserid või lasersüsteemid, mis on spetsiaalselt valmistatud või kohaldatud uraani isotoopide separeerimiseks. Selgitav märkus lasersüsteemid koosnevad tavaliselt kahest AVLIS protsessi laserist: vaseaurulaser ja värvainelaser. MLIS-lasersüsteem koosneb tavaliselt CO2- või eksimerlaserist (selektiivne valguskeemialaser) ja mitme filtriga optilisest tuumast, mille mõlemas otsas on pöörlevad peeglid. Pikema aja jooksul töötamiseks vajavad mõlema protsessi laserid või lasersüsteemid spektrisagedusstabilisaatorit. 5. 8. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse plasma separeerimise rikastamisseadmetes Sissejuhatav märkus Plasma separeerimise protsessis läbib uraaniumioonide plasma elektrivälja, mis on reguleeritud uraani iooni U-235 resonantssagedusele nii, et ja suurendavad oma korgitserisarnaste orbiitide diameetrit. Suure läbimõõduga kaardid haaratakse U-235 rikastatud produkti tootmiseks. Plasma, mis saadakse uraaniauru ioniseerimisega, asub vaakumkambris, milles on ülijuhtiva magnetiga tekitatud tugev magnetväli. Protsessi põhiliste tehnoloogiliste süsteemide hulka kuulub uraaniplasma genereerimise süsteem, ülijuhtiva magneti separaatori moodul ja metalli eemaldamise süsteemid produkti ja jäätmete kogumiseks. ioonid põhiliselt absorbeerivad energiat 5. 8. 1. Mikrolaine-toiteallikad ja antennid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud mikrolaine-toiteallikad ioonide tekitamiseks või kiirendamiseks, millel on järgmised omadused: sagedus suurem kui 30 GHz ja keskmine ioonitootmise võimsus suurem kui 50 kW. 5. 8. 2. Iooni ergutusmähis Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raadiosagedusioonide ergutusmähis kõrgematel sagedustel kui 100 kHz, mis on suuteline käsitsema rohkem kui 40 kW keskmist võimsust. 5. 8. 3. Uraaniplasma tootmise süsteemid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid uraaniplasma tootmiseks, mis võivad sisaldada suure võimsusega riba- või pihustielektronkiire kahureid, mille lõppvõimsus sihtkohas on rohkem kui 2,5 kW/cm. 5. 8. 4. Süsteemid vedela uraanimetalli käsitsemiseks Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid vedela uraanimetalli käsitsemiseks sulauraani või uraanisulamite jaoks, mis koosnevad tiiglitest ja nende jahutusseadmetest. 78 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Selgitav märkus Tiiglid ja muud selle süsteemi osad, mis puutuvad kokku sulauraani või uraanisulamitega, on valmistatud või neid kaitstakse sobivate rooste- ja kuumakindlate materjalidega. Sobivateks materjalideks on tantaal, ütriumoksiidiga kaetud grafiit, grafiit, mis on kaetud muude haruldaste muldmetalloksiididega või nende seguga. 5. 8. 5. Uraanimetalli produkti- ja jäätmekollektori komplektid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud produkti- ja jäätmekollektori komplektid tahkes olekus uraanimetalli jaoks. Need kollektorikomplektid valmistatakse või kaitstakse materjalidega, mis on kuumus- ja roostekindlad uraanimetalliaurudele, nagu näiteks ütriumoksiidiga kaetud grafiit või tantaal. 5. 8. 6. Separaatorimooduli korpus Silindrilised anumad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks plasma separeerimise rikastamisseadmetes, mis sisaldavad uraaniplasma lähteallikat, raadiosagedusel töötavad juhtmähist ning produkti- ja jäätmekollektorit. Selgitav märkus Nendes korpustes on palju liideseid elektriseadmete, difusioonpumpade ja diagnostika- ning kontrollaparatuuri ühendamiseks. Neis on seadmed avamise ja sulgemise jaoks, et oleks võimalik käsitseda seadme sees olevaid osi, ja need on valmistatud selleks sobivast mittemagnetilisest materjalist, nagu näiteks roostevaba teras. 5. 9. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks elektromagnetilistes rikastamisseadmetes Sissejuhatav märkus Elektromagnetilises protsessis kiirendatakse soola kujul olevat etteandematerjali (tavaliselt UCl4), ioniseerides toodetud uraanimetalli ioone, ja juhitakse seda läbi magnetvälja, mis põhjustab erinevate isotoopide ioonide kulgemist eri suunas. Elektromagnetilise isotoobiseparaatori põhikomponendid on magnetväli isotoopide ioonivihu kõrvalekallutamiseks/separeerimiseks, iooniallikas koos oma kiirendussüsteemiga ja separeeritud ioonide kogumise süsteem. Protsessi muud süsteemid on magnetvälja toitesüsteem, iooniallika kõrgepinge toitesüsteem, vaakumsüsteem ja ulatuslikud kemikaalide käsitsemise süsteemid toote kokkukorjamiseks ja komponentide puhastamiseks/ümbertöötlemiseks. 5. 9. 1. Elektromagnetilised isotoopseparaatorid Elektromagnetilised isotoopseparaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani isotoopide separeerimiseks, ja sellega seonduvad seadmed, mis hõlmavad: a) i o o n i a l l i k a d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ühte või enamat uraani iooni tootvad iooniallikad, kuhu kuuluvad auruallikas, ionisaator ja vihu kiirendaja, mis on valmistatud sellist sobivast materjalist nagu grafiit, roostevaba teras või vask, ja mis on suutelised välja andma kogu ioonivihu vooluks vähemalt 50 mA; b) i o o n i k o l l e k t o r i d Kollektoriplaadid koosnevad kahest või enamast rikastatud ja vaesestatud uraani ioonivihkude kogumiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud piludest ja taskutest, mis on valmistatud selleks sobivast materjalist, nagu grafiit või roostevaba teras; 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 79 c) v a a k u m k o r p u s e d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumkorpused uraani elektromagnetilisteks separaatoriteks, mis on valmistatud sellistest sobivatest mittemagnetilistest materjalidest nagu roostevaba teras, ja mis on projekteeritud tööks rõhul kuni 0,1 Pa. Selgitav märkus Korpused on spetsiaalselt projekteeritud ja hõlmavad iooniallikaid, kollektoriplaate ja veejahutusega vooderdisi nii, et nendes on seadmed difusioonpumpade ühendamiseks ja avamiseks ning sulgemiseks, et neid komponente oleks võimalik korpustest eemaldada ja neid sinna uuesti paigaldada; d) M a g n e t p o o l u s e g a t ü k i d Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetpoolusega tükid, mille läbimõõt on suurem kui 2 meetrit, mida kasutatakse pideva magnetvälja säilitamiseks elektromagnetilises isotoopseparaatoris ja magnetvälja ülekandmiseks kõrvutiasetsevate separaatorite vahel. 5. 9. 2. Kõrgepingetoiteallikad Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kõrgepingetoiteallikad ioonide allikana, millel on kõik järgmised omadused: suuteline pidevaks tööks, väljundpinge 20 000 V või suurem, väljundvoolutugevus 1 A või suurem ja pingereguleerimine kaheksa tunni jooksul parem kui 0,01 %. 5. 9. 3. Magnetjõuallikad Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud suure võimsusega alalisvoolu magnetjõuallikad, millel on kõik järgmised omadused: suuteline pidevalt andma välja 500 A või suuremat voolu 100 V või suurema pinge juures ja mille voolu või pinge reguleerimine kaheksa tunni jooksul on parem kui 0,01 %. 6. RASKE VEE, DEUTEERIUMI SPETSIAALSELT PROJEKTEERITUD VÕI VALMISTATUD SEADMED JA DEUTEERIUMI ÜHENDITE SEADMED JA SELLEKS Sissejuhatav märkus Rasket vett saab toota erinevate protsessidega. Siiski on majanduslikult kasulikud neist kaks protsessi: veevesiniksulfiidi vahetusprotsess (GS protsess) ja ammoniaakvesiniku vahetusprotsess. GS protsess põhineb vesiniku ja deuteeriumi vahetusel vee ja vesiniksulfiidiga reas tornides, mille töötamisel on ülemine osa külm ja alumine osa kuum. Vesi voolab tornist alla, samas kui vesiniksulfiidgaas tsirkuleerib suunaga alt üles. Gaasi ja vee segunemise parandamiseks kasutatakse rida perforeeritud plaate. Deuteerium läheb vette madalatel temperatuuridel ja vesiniksulfiidi kõrgetel temperatuuridel. Gaas või vesi, mis on deuteeriumis rikastatud, eemaldatakse esimese etapi tornidest kuumade ja külmade osade kokkupuutepunktis ja protsessi korratakse järgmiste etappide tornides. Viimase etapi toode, vesi, mis on kuni 30 % rikastatud deuteeriumiga, st 99,75 % deuteeriumoksiidi tootmiseks. destilleerimisüksusesse reaktorikvaliteediga saadetakse raske vee, katalüsaatori juuresolekul. ammoniaagiga Ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessiga saab ekstraheerida deuteeriumi sünteesgaasiga läbi kokkupuute vedela ja ammoniaakvahetisse. Tornide sees liigub gaas suunaga alt üles, samas kui vedel ammoniaak liigub ülevalt alla. Sünteesgaasis eraldub deuteeriumist vesinik ja kontsentreeritakse ammoniaagis. Seejärel liigub ammoniaak ammoniaagikrakkimise torni allosas, samas kui gaas voolab ülaosas olevasse ammoniaagi muundurisse. Täielik rikastumine leiab aset järjestikustes etappides ja lõppdestilleerimisega toodetakse reaktorikvaliteediga raske vesi. Sünteesgaasi sisestamine võib toimuda ammoniaagiseadmega, mille omakorda võib ehitada koos raske vee ammooniaagi-vesiniku vahetusseadmega. Ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsess saab ühtlasi kasutada deuteeriumi allikana tavalist vett. vahetustornidesse Sünteesgaas viiakse 80 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Paljud põhiseadmed raske vee tootmise seadmetes, mis kasutavad GS või ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi, on laialdaselt kasutusel paljudes keemia- ja naftatööstuse harudes. See peab eriti paika väikeste seadmete puhul, mis kasutavad GS protsessi. Ent ainult väheseid nendest seadmetest on võimalik osta n. ö “riiulilt”. GS ja ammoniaagi-vesinikuprotsessid nõuavad suurte koguste süttivate, söövitavate ja mürgiste ainete käsitsemist suure rõhu juures. Seetõttu on seadmete ja neid protsesse kasutavate vahendite projekteerimis- ja tööstandardite väljatöötamisel vaja pöörata suurt tähelepanu materjalide valikule ja spetsifikatsioonid peavad nõudma pikka kasutusiga, suurt ohutust ja usaldusväärsust. Skaala valik põhineb suuresti ökonoomsusel ja vajadusel. Seega valmistatakse enamik seadmetest kliendi nõuetest lähtuvalt. Lõpuks tuleks märkida, et nii GS kui ka ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessis saab seadmeid, mis ei ole üksikult spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks, koostada süsteemidesse, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks. Katalüsaatori tootmissüsteem, mida kasutatakse ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessis, ja vee destilleerimise süsteemid, mida kasutatakse raske vee lõplikul kontsentreerimisel reaktorikvaliteediga raskeks veeks kummagi protsessiga, on selliste süsteemide näideteks. Seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks, kasutades kas vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi või ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi hõlmab järgmist: 6. 1. Vee-vesiniksulfiidi vahetustornid Vahetustornid, mis valmistatakse peensüsinikterasest (nagu näiteks ASTM A516), mille läbimõõt on 6 m (20’) kuni 9 m (39’), mis on suutelised töötama rõhul, mis on suurem või võrdne 2 MPa (300 psi) ja mille roostevaru on vähemalt 6 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks, kasutades vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi. 6. 2. Puhurid ja kompressorid Ühe-etapilised, madala peaga (st 0,2 MPa või 30 psi) tsentrifugaalpuhurid või kompressorid vesinik-sulfiidgaasi tsirkuleerimiseks (st gaas sisaldab üle 70 % H2S), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi abil. Nende puhurite või kompressorite jõudlus on suurem või võrdne 56 m3/s (120 000 SCFM), samas töötavad nad rõhul, mis on suurem või võrdne tõmbega 1,8 MPa (260 psi) ja nende tihendid on projekteeritud tööks märja H2S-ga. 6. 3. Ammoniaagi-vesiniku vahetustornid Ammoniaagi-vesiniku vahetustornid, mille kõrgus on suurem või võrdne 35 m (114,3’) ja läbimõõt on 1,5 m (4,9’) kuni 2,5 m (8,2’), mis on suutelised tegutsema rõhul, mis on suurem kui 15 MPa (2225 psi) ja on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks, kasutades ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi. Nendel tornidel on vähemalt üks silindriga sama läbimõõduga äärikuga ava, millest tornide sees olevaid seadmeid on võimalik välja võtta ja tagasi panna. 6. 4. Tornide sees olevad seadmed ja sammpumbad Tornide sees olevad seadmed ja sammpumbad on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tornide jaoks raske vee tootmise ärakasutamiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil. Tornide sees on spetsiaalselt projekteeritud sammkontaktorid, mis võimaldavad tihedat kontakti gaasi ja vedeliku vahel. Sammpumbad hõlmavad spetsiaalselt projekteeritud veealuseid pumpasid vedela ammoniaagi tsirkuleerimiseks tornide kontaktetapis. 6. 5. Ammoniaagi krakkimisseadmed Ammoniaagi krakkimisseadmed, mille töörõhk on suurem või võrdne kui 3 MPa (450 psi), ja mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 81 6. 6. Infrapunased absorptsioonianalüsaatorid Infrapunased absorptsioonianalüsaatorid, mis on suutelised töö käigus analüüsima vesiniku/deuteeriumi suhet, kui deuteeriumi kontsentratsioonid on võrdsed või suuremad kui 90 %. 6. 7. Katalüütilised põletid Katalüütilised põletid rikastatud deuteeriumgaasi muutmiseks raskeks veeks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või ettevalmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil. 7. URAANI MUUNDAMISE SEADMED JA SELLEKS SPETSIAALSELT PROJEKTEERITUD VÕI VALMISTATUD SEADMED Sissejuhatav märkus Uraani muundamise seadmed ja süsteemid võivad täita ühte või enamat muundamisfunktsiooni, et muundada uraan ühest keemilisest koostisest teiseks, sealhulgas: uraanimaagi kontsentraatide muundamine UO3-ks, UO3 muundamine UO2-ks, uraani oksiidide muundamine UF4-ks või UF6-ks, UF4 muundamine UF6-ks, UF6 muundamine UF4-ks, UF4 muundamine uraanimetalliks ja uraanifluoriidide muundamine UO2-ks. Paljud uraani muundamise seadme põhikomponendid on üldtuntud erinevatest keemiatööstuse protsessiseadmetest. Näiteks võib nendes protsessides kasutada järgmist liiki seadmeid: sulatusahjud, rootor-kuivatusahjud, hõljuvpadireaktorid, leektornireaktorid, vedeliktsentrifuugid, destilleerimissambad ja vedelik-vedelik ekstraheerimissambad. Ent vähesed nendest seadmetest on saadavad n. ö “riiulilt” ja enamik neist valmistatakse vastavalt tellija nõuetele ja spetsifikatsioonidele. Mõnedel juhtudel on vaja mõnede kemikaalide sööbiva toime jaoks (HF, F2, CIF3 ja uraanifluoriid) ette näha spetsiaalne projekt ja ehitus. Lõpuks olgu märgitud, et kõikides uraani muundamisprotsessides võib osasid seadmeid, mida ei ole eraldi spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani muundamiseks, koostada üheks süsteemiks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks uraani muundamisel. 7. 1. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid uraanimaagi kontsentraatide muundamiseks UO3-ks Selgitav märkus Uraanimaagi kontsentraatide muundamiseks UO3-ks lahustatakse esmalt maak lämmastikhappes ja seejärel ekstraheeritakse puhastatud uranüülnitraat, kasutades lahusena tributüülfosfaati. Järgmiseks konverteeritakse uranüülnitraat UO3-ks kas kontsentreerimise ja denitreerimise või neutraliseerimisega gaasilise ammoniaagiga, mis annab tulemuseks ammoniaakdiuranaadi, mida seejärel filtreeritakse, kuivatatakse ja põletatakse. 7. 2. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UO3 muundamiseks UF6-ks Selgitav märkus UO3 muundamine UF6-ks viiakse läbi otse fluoreerimise teel. Protsess nõuab fluorigaasi või kloortrifluoriidi allika olemasolu. 7. 3. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UO3 muundamiseks UO2-ks Selgitav märkus UO3 saab muundada UO2-ks, kui redutseerida UO3 krakitud ammoniaakgaasi või vesinikuga. 82 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 7. 4. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UO2 muundamiseks UF4-ks Selgitav märkus UO2 muundatakse UF4-ks, pannes UO2 reageerima vesinikfluorigaasiga (HF) temperatuuridel 300–500 °C. 7. 5. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF4 muundamiseks UF6-ks Selgitav märkus UF4 muundamine UF6-ks kondenseeritakse kuumadest heitgaasidest, temperatuurini –10 °C. Protsess nõuab fluorigaasi allika olemasolu. juhtides heitgaasi eksotermilise teostatakse reaktsioonina tornreaktoris. UF6 läbi külmalõksu, mis on jahutatud fluoriga 7. 6. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF4 muundamiseks uraani metalliks Selgitav märkus UF4 muundamine uraanimetalliks teostatakse magneesiumi (suurtes kogustes) või kaltsiumi (väikestes kogustes) redutseerimisega. Reaktsioon viiakse läbi temperatuuridel, mis on ülalpool uraani sulamispunkti (1 130 °C). 7. 7. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF6 muundamiseks UO2-ks Selgitav märkus UF6 saab muundada UO2-ks ühel järgmisest kolmest viisist. Esimesel puhul UF6 redutseeritakse ja hüdrolüüsitakse UO2, kasutades vesinikku ja auru. Teises hüdrolüüsitakse UF6, lahjendades seda vette, lisades redutseeritakse vesinikuga UO2-ks ammoniaaki ammoniaakdiuranaadi sadestamiseks ja diuranaati temperatuuril 820 °C. Kolmandas protsessis ühendatakse gaasiline UF6, CO2 ja NH3 vette, mille puhul sadestub ammoniaakuranüülkarbonaat. Viimane ühendatakse auru ja vesinikuga temperatuuril 500–600 °C, et saada UO2. UF6 muundatakse UO2-ks sageli kütuse valmistamise seadme I etapis. 7. 8. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF6 muundamiseks UF4-ks. Selgitav märkus UF6muundatakse UF4-ks vesiniku redutseerimisega. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 83 III LISA Sellisel määral, et käesolevas protokollis toodud meetmed hõlmavad ühenduse poolt deklareeritud tuumamaterjali ja kahjustamata käesoleva protokolli artiklit 1 teevad agentuur ja ühendus nende meetmete rakendamise võimaldamiseks koostööd ja hoiduvad mittevajalikust tegevuse dubleerimisest. Ühendus annab agentuurile informatsiooni nii tuuma- kui ka mittetuumaeesmärkidel üleminekute kohta igast riigist teise ühenduse liikmesriiki ja sellisele ülemineku kohta ühenduse liikmesriikidest igasse teise liikmesriiki, mis vastab artikli 2 punkti a alapunkti vi punkti b ja artikli 2 lõike a punkti vi alapunkti c alusel esitatavale informatsioonile seoses sellega, mis puudutab sellise lähtematerjali eksporti ja importi, mis ei ole saavutanud koostist ja puhtust mis oleksid sobivad kütuse tootmiseks või isotoopseks rikastamiseks. Iga riik annab agentuurile teavet siirdamiste kohta ühest ühenduse liikmesriigist teise, mis vastab informatsioonile spetsiaalsete seadmete ja mittetuuma materjalide kohta, mis on loetletud käesoleva protokolli II lisas ja mida esitatakse artikli 2 lõike a punkti ix alapunkti a alusel seoses ekspordiga ja, agentuuri eritaotlusel, artikli 2 lõike a punkti ix alapunkti b alusel seoses impordiga. Võttes arvesse Ühenduse Teadusuuringute Ühiskeskust rakendab ühendus ka meetmeid, mis on käesolevas protokollis toodud välja riikide jaoks sobival viisil tihedas koostöös riigiga, kelle territooriumil keskuse rajatis asub. Ühendkomiteed, mis on loodud protokolli artikli 25 punkti a alusel ja millele viidatakse kaitsemeetmete lepingu artiklis 25, laiendatakse võimaldamaks riikide esindajate osalemist ja kohaldumist uute, käesolevast protokollist tulenevate tingimustega. Ainukese eesmärgiga rakendada käesolevat protokolli ning kahjustamata ühenduse ja tema liikmesriikide asjaomast pädevust ja ülesandeid teavitab iga riik, mis otsustab usaldada Euroopa ühenduste komisjonile teatavate sätete rakendamise, mis on käesoleva protokolliga pandud riikidele ülesandeks, teist lepingupoolt sellisel viisil protokollist kaaskirjaga. Euroopa ühenduste komisjon teavitab teisi protokolli osapooli kõikidest selliste otsustega nõustumisest