title: Règlement (CE) nº 1892/98 de la Commission du 3 septembre 1998 modifiant le règlement (CE) nº 1098/94 fixant les superficies de base régionales applicables dans le cadre du régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables

eurovoc_concepts:
Portugal
aid per hectare
regional aid
regional policy
utilised agricultural area

formats: html pdf print

text: L 245/32 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 4. 9. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1892/98 DE LA COMMISSION du 3 septembre 1998 modifiant le r(cid:138)glement (CE) no 1098/94 fixant les superficies de base r(cid:130)gionales applicables dans le cadre du r(cid:130)gime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1765/92 du Conseil du 30 juin 1992 instituant un r(cid:130)gime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1624/98 (2), et notamment son article 12, (CE) no 1098/94 de la consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement Commission (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2016/97 (4), fixe les superficies de base r(cid:130)gionales applicables dans le cadre du r(cid:130)gime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables; consid(cid:130)rant que, dans le cadre du r(cid:138)glement (CE) no 1017/ 94 du Conseil, du 26 avril 1994, concernant la reconver- terres actuellement consacr(cid:130)es aux cultures sion des arables au la production extensive de b(cid:130)tail Portugal (5), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 1461/95 (6), des demandes ont (cid:130)t(cid:130) introduites pour une reconversion (cid:130)quivalant (cid:133) 6 055 hectares; qu’il convient d’adapter en cons(cid:130)quence la superficie de base; vers consid(cid:130)rant qu’il faut donc modifier le r(cid:138)glement (CE) no 1098/94; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion conjoint des c(cid:130)r(cid:130)ales, des mati(cid:138)res grasses et des fourrages s(cid:130)ch(cid:130)s, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier (cid:211) l’annexe du r(cid:138)glement (CE) no 1098/94, les informa- tions figurant dans la rubrique «Portugal» sont remplac(cid:130)es par les informations figurant (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le septi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 septembre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 12. (2) JO L 162 du 28. 7. 1998, p. 3. (3) JO L 121 du 12. 5. 1994, p. 12. (4) JO L 284 du 16. 10. 1997, p. 34. (5) JO L 112 du 3. 5. 1994, p. 2. (6) JO L 144 du 28. 6. 1995, p. 4. 4. 9. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 245/33 ANNEXE R(cid:130)gion Toutes les cultures dont ma(cid:139)s (en milliers d’hectares) «PORTUGAL A(cid:135)ores Mad(cid:138)re (cid:190) Regadio (cid:190) Autres Continental (cid:190) Regadio (cid:190) Autres 9,7 0,31 0,30 275,4 749,0 0,29 205,0»


title: Direttiva 98/64/CE della Commissione del 3 settembre 1998 che fissa i metodi di analisi comunitari per la determinazione degli amminoacidi, delle materie grasse grezze e dell'olaquindox negli alimenti per animali e che modifica la direttiva 71/393/CEE (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
animal nutrition
fats
food inspection
organic acid

text: L 257/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 DIRETTIVA 98/64/CE DELLA COMMISSIONE del 3 settembre 1998 che fissa i metodi di analisi comunitari per la determinazione degli amminoa- cidi, delle materie grasse grezze e dell’olaquindox negli alimenti per animali e che modifica la direttiva 71/393/CEE (Testo rilevante ai fini del SEE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 70/373/CEE del Consiglio, del 20 luglio 1970, relativa all’introduzione di modi di prelievo di il campioni e di metodi di analisi comunitari per controllo ufficiale degli alimenti per animali (1), modifi- cata da ultimo dall’atto di adesione dell’Austria, della Finlandia e della Svezia in particolare l’articolo 2, considerando che la direttiva 70/373/CEE prevede che i controlli ufficiali degli alimenti per animali destinati ad accertare l’osservanza dei requisiti previsti da disposizioni legislative, regolamentari o amministrative, in materia di qualit(cid:133) e composizione degli alimenti per animali, siano effettuati secondo modi di prelievo di campioni e metodi di analisi comunitari; considerando che la direttiva 79/373/CEE del Consiglio, del 2 aprile 1979, relativa alla commercializzazione degli alimenti composti per gli animali (2), modificata da ultimo dalla direttiva 97/47/CE della Commissione (3), e la diret- tiva 93/74/CEE del Consiglio, del 13 settembre 1993, concernente gli alimenti per animali destinati a partico- lari fini nutrizionali (4), modificata da ultimo dalla diret- tiva 96/25/CE (5), prevedono la dichiarazione degli ammi- noacidi e delle materie grasse grezze nell’etichettatura degli alimenti; considerando peraltro che la direttiva 70/524/CEE del Consiglio, del 23 novembre 1970, relativa agli additivi nell’alimentazione degli animali (6), modificata da ultimo dalla direttiva 98/19/CE della Commissione (7), prescrive che il contenuto di olaquindox deve esser indicato al momento dell’etichettatura (cid:138) aggiunta agli alimenti composti per animali; sostanza allorch(cid:130) tale considerando che la seconda direttiva 71/393/CEE della Commissione, del 18 novembre 1971, che fissa i metodi d’analisi comunitari per i controlli ufficiali degli alimenti per gli animali (8), modificata da ultimo dalla direttiva (1) GU L 170 del 3. 8. 1970, pag. 2. (2) GU L 86 del 6. 4. 1979, pag. 30. (3) GU L 211 del 5. 8. 1997, pag. 45. (4) GU L 237 del 22. 9. 1993, pag. 23. (5) GU L 125 del 23. 5. 1996, pag. 35. (6) GU L 270 del 14. 12. 1970, pag. 1. (7) GU L 96 del 28. 3. 1998, pag. 39. (8) GU L 279 del 20. 12. 1971, pag. 7. 84/4/CEE della Commissione (9), stabilisce metodi d’ana- lisi per la determinazione, tra l’altro, delle sostanze grasse gregge; che occorre modificare il metodo descritto; considerando che (cid:138) necessario stabilire metodi di analisi comunitari per il controllo di dette sostanze; considerando che le misure previste dalla presente diret- tiva sono conformi al parere del comitato permanente degli alimenti per gli animali, HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: Articolo 1 Gli Stati membri prescrivono che le analisi per i controlli ufficiali degli alimenti per animali, per quanto riguarda il loro contenuto in amminoacidi, in materie grasse grezze e in olaquindox, siano effettuate secondo i metodi descritti nell’allegato della presente direttiva. Articolo 2 Nell’allegato della direttiva 71/393/CE, il punto «4. Deter- minazione delle sostanze grasse gregge» (cid:138) sostituito dal testo della parte B dell’allegato della presente direttiva. Articolo 3 1. Gli Stati membri adottano e pubblicano entro il 31 dicembre 1998 le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva. Essi ne informano immediatamente la Commis- sione. Gli Stati membri applicano tali disposizioni a decorrere dal 1o gennaio 1999. Quando gli Stati membri adottano dette disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva oppure sono corredate di un siffatto riferimento all’atto loro pubblicazione ufficiale. Le modalit(cid:133) del della suddetto riferimento sono stabilite dagli Stati membri. (9) GU L 15 del 18. 1. 1984, pag. 28. 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/15 2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo delle principali disposizioni di diritto interno che essi adottano nel settore disciplinato dalla presente diret- tiva. Articolo 4 La presente direttiva entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 5 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Fatto a Bruxelles, il 3 settembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione L 257/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 ALLEGATO PARTE A DETERMINAZIONE DEGLI AMMINOACIDI 1. Scopo e campo di applicazione Il metodo serve per determinare gli amminoacidi liberi (sia sintetici che naturali) e totali (legati a peptidi e liberi) nei mangimi mediante un analizzatore di amminoacidi. Il metodo (cid:138) applicabile ai seguenti amminoacidi: cist(e)ina, metionina, lisina, treonina, alanina, arginina, acido aspartico, acido glutammico, glicina, istidina, isoleucina, leucina, fenilalanina, prolina, serina, tirosina e valina. Il metodo non distingue gli amminoacidi dai loro sali e non pu(cid:149) distinguere la forma D degli amminoacidi dalla forma L; esso non (cid:138) adatto per la determinazione del triptofano n(cid:130) degli analoghi idrossilati degli amminoacidi. 2. Principio 2. 1. Amminoacidi liberi Gli amminoacidi liberi aggiunti vengono estratti con acido cloridrico diluito. Le macromolecole azotate coestratte vengono fatte precipitare con acido solfosalicilico e vengono rimosse per filtrazione. La soluzione filtrata viene portata a pH = 2,20. Gli amminoacidi vengono separati mediante cromatografia a scambio ionico e determinati per reazione con la ninidrina, con rivelazione fotometrica a 570 nm. 2. 2. Amminoacidi totali La scelta della procedura dipende dagli amminoacidi oggetto dell’analisi. Cist(e)ina e metionina devono essere ossidate ad acido cisteico e al metionina solfone prima dell’idrolisi. La tirosina deve venire determinata in idrolizzati di campioni non ossidati. Tutti gli altri amminoacidi elencati al paragrafo 1 possono venire determinati sia nel campione ossidato sia in quello non ossidato. L’ossidazione viene eseguita a 0 (cid:190)C con una miscela di acido performico/fenolo. L’eccesso del reagente di ossidazione viene decomposto con metabisolfito di sodio. Il campione ossidato e non ossidato viene idrolizzato con acido cloridrico (c = 6 mol/l) per 23 ore. L’idrolizzato viene regolato a pH 2,20. Gli amminoacidi vengono separati mediante cromatografia a scambio ionico e determinati per reazione con la ninidrina, con rivelazione fotometrica a 570 nm (440 nm per la prolina). 3. Reagenti Usare acqua bidistillata o di qualit(cid:133) equivalente (conducibilit(cid:133) : 10 lS). 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. 3. 6. 3. 7. 3. 8. 3. 9. Perossido d’idrogeno, p = 30 %. Acido formico, p = 98-100 %. Fenolo. Metabisolfito di sodio. Idrossido di sodio. Acido 5-solfosalicilico diidrato. Acido cloridrico, densit(cid:133) circa 1,18 g/ml. Citrato trisodico diidrato. 2,2Y-Tiodietanolo (tiodiglicole). 3. 10. Cloruro di sodio. 3. 11. Ninidrina. 3. 12. Etere di petrolio, intervallo di ebollizione 40-60 (cid:190)C. 3. 13. Norleucina, o altro composto adatto come standard interno. 3. 14. Azoto grassoso (: 10 ppm di ossigeno). 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/17 3. 15. 1-Ottanolo. 3. 16. Amminoacidi. 3. 16. 1. Sostanze di riferimento elencate al paragrafo 1. Composti puri non contenenti acqua di cristallizzazione. Essiccare sotto vuoto su P 2 O 5 o H SO 2 4 per 1 settimana prima dell’uso. 3. 16. 2. Acido cisteico. 3. 16. 3. Metionina solfone. 3. 17. Soluzione di idrossido di sodio, 7,5 M. Sciogliere 300 g NaOH (3. 5) in acqua e portare a 1 litro. 3. 18. Soluzione di idrossido di sodio, 1 M. Sciogliere 40 g NaOH (3. 5) in acqua e portare a 1 litro. 3. 19. Soluzione di acido formico-fenolo: Miscelare 889 g di acido formico (3. 2) con 111 g d’acqua e aggiungere 4,73 g di fenolo (3. 3). 3. 20. Miscela di idrolisi, HCl 6 M contenente 1 g di fenolo. Aggiungere 1 g di fenolo (3. 3) a 492 ml HCl (3. 7) e portare a 1 litro con acqua. 3. 21. Miscela di estrazione, HCL 0,1 M contenente 2 % di tiodiglicole: introdurre 8,2 ml di HCl (3. 7), in circa 900 ml d’acqua e miscelare, aggiungere 20 ml di tiodiglicol (3. 9) e portare a 1 litro con acqua (non miscelare 3. 7 e 3. 9 direttamente). 3. 22. Acido 5-solfosalicilico ß = 6 %: Sciogliere 60 g di acido 5-solfosalicilico (3. 6) in acqua e portare a 1 litro con acqua. 3. 23. Miscela di ossidazione (acido performico-fenolo): Miscelare 0,5 ml di perossido di idrogeno (3. 1) con 4,5 ml di soluzione di acido formico (cid:190) fenolo (3. 19) in un piccolo becher. Tenere in incubazione a 20-30 (cid:190)C per 1 ora per formare acido performico; raffreddare su un bagno di acqua gelata (15 min) prima di aggiungere il campione. Attenzione: evitare il contatto con la pelle e indossare abiti di protezione. 3. 24. Tampone citrato, Na+ 0,2 M, pH 2,20: Sciogliere 19,61 g di citrato di sodio (3. 8), 5 ml di tiodiglicol (3. 9), 1 g di fenolo (3. 3) e 16,50 ml HCl (3. 7) in cira 800 ml d’acqua. Portare il pH a 2,20. Portare a 1 litro con acqua. 3. 25. Tamponi di eluizione preparati come prescritto per l’analizzatore indicato. 3. 26. Reattivo alla ninidrina, preparato come prescritto per l’analizzatore di cui si dispone. 3. 27. Soluzioni standard di amminoacidi. Conservare queste soluzioni a temperatura inferiore a 5 (cid:190)C. 3. 27. 1. Soluzione standard concentrata degli amminoacidi (3. 16. 1), 2,5 lmoli di ciascuno in acido cloridrico. Si pu(cid:149) trovare in commercio. 3. 27. 2. Soluzione standard concentrata di acido cisteico e metionina solfone, c = 1,25 lmoli/ml. Sciogliere 0,2115 g di acido cisteico (3. 16. 2) e 0,2265 g di metionina solfone (3. 16. 3) in tampone citrato (3. 24) in un matraccio tarato da 1 litro e portare a volume con tampone citrato. Conservare a temperature inferiore a 5 (cid:190)C per non oltre 12 mesi. Questa soluzione non viene utilizzata se la soluzione standard concentrata (3. 27. 1) contiene acido cisteico e metionina solfone. 3. 27. 3. Soluzione standard concentrata dello standard interno, per esempio norleucina, c = 20 lmoli/ml. Sciogliere 0,6560 g di norleucina (3. 13) in tampone citrato (3. 24) in un matraccio tarato e portare a 250 ml con tampone citrato. Conservare a temperatura inferiore a 5 (cid:190)C per meno di 6 mesi. 3. 27. 4. Soluzione di taratura degli amminoacidi standard da usarsi con idrolizzati, c = 5 nmoli/50 ll di acido cisteico e metionina solfone e c = 10 nmoli/50 ll degli altri amminoacido. L 257/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 Sciogliere 2,2 g di clorurodi di sodio (3. 10) in un becher da 100 ml con 30 ml di tampone citrato (3. 24). Aggiungere 4,00 ml di soluzione standard concentrata di amminoacidi (3. 27. 1), 4,00 ml di soluzione standard concentrata di acido cisteico e metionina solfone (3. 27. 2) e 0,50 ml di soluzione standard concentrata dello standard interno (3. 27. 3), se usato. Portare il pH a 2,20 con idrossido di sodio (3. 18). Trasferire quantitativamente in un matraccio tarato da 50 ml, portare a volume con tampone citrato (3. 24) e miscelare. Conservare a temperatura inferiore a 5 (cid:190)C per non pi(cid:151) di 3 mesi. Si vedano anche le osservazioni 9. 1. 3. 27. 5. Soluzione di taratura degli amminoacidi da usarsi con idrolizzati preparati secondo quanto prescritto al punto 5. 3. 3. 1 e con gli estratti (5. 2). La soluzione di taratura viene preparata secondo quanto indicato al punto 3. 27. 4, senza per(cid:149) cloruro di sodio. Conservare a temperatura inferiore a 5 (cid:190)C per non oltre 3 mesi. 4. Apparecchiatura 4. 1. Pallone a fondo rotondo da 100 o 250 ml provvisto di refrigerante a ricadere. 4. 2. 4. 3. Bottiglia di vetro borosilicatico da 100 ml con tappo a vite e guarnizione di gomma/teflon (p. es. Duran, Schott) utilizzabile in stufa. Stufa a ventilazione forzata con regolazione della temperatura avente una precisione superiore a 5 2 (cid:190)C. 4. 4. pH-metro (a tre cifre decimali). 4. 5. Filtro a membrana (0,2 lm). 4. 6. Centrifuga. 4. 7. Evaporatore rotante con possibilit(cid:133) di applicazione del vuoto. 4. 8. Agitatore meccanico o magnetico. 4. 9. Analizzatore di amminoacidi o apparecchiatura HPLC provvista di colonna a scambio ionico, apparecchio per ninidrina, derivatizzatore a valle della colonna e rivelatore fotometrico. La colonna dev’essere riempita di resine polistireniche solfonate in grado di separare gli amminoacidi uno dall’altro e da altri materiali reattivi alla ninidrina. Le pompe del tampone e della ninidrina devono garantire una stabilit(cid:133) di portata di 5 0,5 % nel periodo che si estende dalla prova di taratura con gli standard fino all’analisi del campione. Con alcuni analizzatori di amminoacidi si possono utilizzare procedure di idrolisi in cui l’idrolizzato presenta una concentrazione di sodio 0,8 M e contiene tutto l’acido formico residuo dalla fase di ossidazione. Altri analizzatori non forniscono una separazione soddisfacente di certi amminoacidi se l’idrolizzato contiene un eccesso di acido formico e/o elevate concentrazioni di ioni sodio. In questo caso ridurre il volume dell’acido a circa 5 ml mediante evaporazione dopo l’idrolisi e prima della regolazione del pH. L’evaporazione deve venire eseguita sotto vuoto a temperatura non superiore a 40 (cid:190)C. 5. Procedimento 5. 1. Preparazione del campione Macinare il campione su griglia con fori da 0,5 mm di diametro. Campioni con elevata umidit(cid:133) devono essere essiccati all’aria ad una temperatura non superiore a 50 (cid:190)C o crioessiccati prima della macinazione. I campioni con un elevato contenuto di grassi devono venire trattati con etere di petrolio (3. 12) prima della macinazione. 5. 2. Determinazione degli amminoacidi liberi in mangimi e premiscele Pesare con una precisione di 0,2 mg una quantit(cid:133) appropriata (1-5 g) del campione preparato (5. 1) in una beuta e aggiungere 100,0 ml di miscela di estrazione (3. 21). Agitare la miscela per 60 minuti con un agitatore meccanico o magnetico (4. 8). Lasciar depositare il sedimento e pipettare 10,0 ml della soluzione surnatante in un becher da 100 ml. 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/19 Aggiungere 5,0 ml di soluzione di acido solfosalicilico (3. 22) sotto agitazione e continuare l’agitazione con l’agitatore magnetico per 5 minuti. Filtrare o centrifugare il surnatante per rimuovere eventuali precipitati. Introdurre 10,0 ml della soluzione risultante in un becher da 100 ml e portare il pH a 2,20 con una soluzione di idrossido di sodio (3. 18), trasferire in un matraccio tarato di volume appropriato utilizzando tampone citrato (3. 24) e portare a volume con la soluzione tampone (3. 24). Se si usa uno standard interno, aggiungere 1,00 ml di standard interno (3. 27. 3) ogni 100 ml di soluzione finale e portare a volume con la soluzione tampone (3. 24). Procedere alla fase della cromatografia secondo quanto indicato al punto 5. 4. Se gli estratti non vengono cromatografati lo stesso giorno, conservare a temperatura inferiore a 5 (cid:190)C. 5. 3. Determinazione degli amminoacidi totali 5. 3. 1. O s s i d a z i o n e Pesare, con una precisione di 0,2 mg, da 0,1 a 1 g del campione preparato (5. 1) in: (cid:190) un pallone a fondo rotondo da 100 ml (4. 1) per l’idrolisi in sistema aperto (5. 3. 2. 3) o, (cid:190) un pallone a fondo rotondo da 250 ml (4. 1) se (cid:138) richiesta una bassa concentrazione di sodio (5. 3. 3. 1) o, (cid:190) un flacone da 100 ml dotato di tappo a vite (4. 2) per l’idrolisi in sistema chiuso (5. 3. 2. 4). La porzione di campione pesata dovrebbe avere un contenuto d’azoto di circa 10 mg e un contenuto di umidit(cid:133) non superiore a 100 mg. Introdurre il pallone/flacone in un bagno di acqua e ghiaccio e raffreddare a 0 (cid:190)C, aggiungere 5 ml di miscela di ossidazione (3. 23) e miscelare con una spatola di vetro con un estremit(cid:133) ricurva. Sigillare il pallone/flacone contenente la spatola con una pellicola impermeabile all’aria, introdurre il bagno di acqua e ghiaccio contenente il contenitore sigillato in un frigorifero a 0 (cid:190)C e lasciarvelo per 16 ore. Dopo 16 ore togliere dal frigorifero e decomporre l’eccesso di reagente di ossidazione mediante l’aggiunta di 0,84 g di disolfito di sodio (3. 4). Procedere secondo il punto 5. 3. 2. 1. 5. 3. 2. I d r o l i s i 5. 3. 2. 1. Idrolisi dei campioni ossidati: Aggiungere al campione ossidato, preparato secondo il punto 5. 3. 1, 25 ml di miscela di idrolisi (3. 20) avendo cura di risciacquare eventuali residui di campione che aderiscono alle pareti del recipiente e alle spatola. Procedere come indicato al punto 5. 3. 2. 3 o 5. 3. 2. 4, a seconda del metodo di idrolisi utilizzato. 5. 3. 2. 2. Idrolisi dei campioni non ossidati: Pesare in un pallone a fondo rotondo da 100 ml o 250 ml (4. 1) o in un flacone da 100 ml con tappo a vite (4. 2) (precisione di 0,2 mg) una quantit(cid:133) da 0,1 a 1 g del campione preparato (5. 1). La porzione di campione pesata deve avere un contenuto di azoto di circa 10 mg. Aggiungere con cautela 25 ml di miscela di idrolisi (3. 20) e miscelare con il campione. Procedere secondo il punto 5. 3. 2. 3 o 5. 3. 2. 4. 5. 3. 2. 3. Idrolisi, sistema aperto: Aggiungere 3 palline di vetro alla miscela (preparata secondo il punto 5. 3. 2. 1 o 5. 3. 2. 2) contenuta nel pallone e far bollire a ricadere per 23 ore a ebollizione continua. Al completamento dell’idrolisi, risciacquare il refrigerante con 5 ml di tampone citrato (3. 24). Togliere il pallone e raffreddarlo in un bagno di ghiaccio. Procedere secondo il punto 5. 3. 3. 5. 3. 2. 4. Idrolisi, sistema chiuso: Introdurre il flacone contenente la miscela, preparata secondo il punto 5. 3. 2. 1 o 5. 3. 2. 2, in un forno (4. 3) a 110 (cid:190)C. Durante la prima ora, allo scopo di evitare un accumulo di pressione in conseguenza dello sviluppo di sostanze gassose e di evitare un’esplosione, porre il tappo a vite sopra al recipiente senza chiuderlo. Dopo 1 ora, chiudere il recipiente con il tappo e lasciarlo nel forno (4. 3) per 23 ore. Al completamento dell’idrolisi, togliere il flacone dal forno, aprire con cautela il tappo del flacone e introdurre il flacone in un bagno di acqua e ghiaccio. Lasciar raffreddare. Secondo la procedura usata per la regolazione del pH (5. 3. 3), trasferire quantitativamente il contenuto del flacone in un becher da 250 ml o in un pallone a fondo tondo da 250 ml utilizzando tampone citrato (3. 24). Procedere secondo il punto 5. 3. 3. 5. 3. 3. A g g i u s t a m e n t o d e l p H Procedere, secondo il punto 5. 3. 3. 1 o 5. 3. 3. 2, all’aggiustamento, del pH, in base alla tolleranza al sodio dell’analizzatore di amminoacidi (4. 9). 5. 3. 3. 1. Per sistemi cromatografici (4. 9) che richiedono bassa concentrazione di sodio: Quando si impiegano analizzatori di amminoacidi che richiedono una bassa concentrazione di sodio (quando il volume dell’acido deve venire ridotto), (cid:138) consigliabile utilizzare una soluzione di standard interno (3. 27. 3). L 257/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 In questo caso aggiungere 2 ml della soluzione di standard interno 3. 27. 3 all’idrolizzato prima o dopo l’evaporazione. Aggiungere 2 gocce di 1-ottanolo (3. 15) all’idrolizzato ottenuto secondo il punto 5. 3. 2. 3 o 5. 3. 2. 4. Utilizzando un evaporatore rotante (4. 7), ridurre il volume a 5-10 ml sotto vuoto a 40 (cid:190)C. Se il volume viene ridotto accidentalmente a meno di 5 ml, scartare l’idrolizzato e ricominciare l’analisi. Portare il pH a 2,20 con soluzione di idrossido di sodio (3. 18) e procedere secondo il punto 5. 3. 4. 5. 3. 3. 2. Per tutti gli altri analizzatori di amminoacidi (4. 9): Neutralizzare parzialmente gli idrolizzati ottenuti secondo il punto 5. 3. 2. 3 o 5. 3. 2. 4 aggiungendovi con cautela, sotto agitazione, 17 ml di soluzione di idrossido di sodio (3. 17), facendo attenzione che la temperatura rimanga al di sotto di 40 (cid:190)C. Portare il pH a 2,20 a temperatura ambiente utilizzando le soluzioni di idrossido di sodio (3. 17) e (3. 18). Procedere secondo il punto 5. 3. 4. 5. 3. 4. S o l u z i o n e c a m p i o n e p e r l a c r o m a t o g r a f i a Trasferire quantitativamente l’idrolizzato portato a pH 2,20 (5. 3. 3. 1 o 5. 3. 3. 2) con tampone citrato (3. 24) in un matraccio tarato da 200 ml e portare a volume con tampone (3. 24) Se non (cid:138) stato gi(cid:133) utilizzato uno standard interno, aggiungere 2,0 ml dello standard interno (3. 27. 3) e portare a volume con tampone citrato (3. 24). Miscelare accuratamente. Procedere alla fase della cromatografia (5. 4). Se le soluzioni campione non vengono cromatografate nello stesso giorno, conservarle a temperatura inferiore a 5 (cid:190)C. 5. 4. Cromatografia Prima della cromatografia, portare l’estratto (5. 2) o l’idrolizzato (5. 3. 4) a temperatura ambiente. Agitare la miscela e filtrarne una quantit(cid:133) opportuna attraverso un filtro a membrana da 0,2 lm (4. 5). La soluzione limpida risultante viene sottoposta a cromatografia di scambio ionico utilizzando un analizzatore di amminoacidi (4. 9). L’iniezione pu(cid:149) venire eseguita manualmente o automaticamente. (cid:221) importante iniettare sempre la stessa quantit(cid:133) 5 0,5 % di soluzione nella colonna per l’analisi degli standard e dei campioni, salvo quando si usa uno standard interno, e che i rapporti sodio/amminoacidi nello standard e nelle soluzioni campione siano il pi(cid:151) possibile simili. La frequenza delle corse di calibrazione dipende dalla stabilit(cid:133) del reattivo alla ninidrina e del sistema analitico in generale. Lo standard o il campione viene diluito con tampone citrato (3. 24) in misura tale che l’area del picco dello standard sia compresa tra il 30 e il 200 % dell’area del picco degli amminoacidi del campione. La cromatografia degli amminoacidi varier(cid:133) leggermente secondo il tipo di analizzatore impiegato e la resina usata. Il sistema scelto deve essere in grado di separare gli amminoacidi uno dall’altro e dalle altre sostanze reattive alla ninidrina. Nel campo di lavoro, il sistema cromatografico deve dare una risposta lineare alle variazioni delle quantit(cid:133) di amminoacidi introdotti in colonna. Durante la fase di cromatografia, quando si analizza una soluzione equimolare (degli amminoacidi sottoposti a determinazione), si devono ottenere i rapporti di altezza valle/picco citati pi(cid:151) avanti. La soluzione equimolare deve contenere almeno il 30 % del carico massimo di ciascun amminoacido che pu(cid:149) venire determinato con precisione con il sistema di analisi degli amminoacidi (4. 9). Per la separazione treonina-serina, il rapporto di altezza valle/picco del pi(cid:151) basso dei due amminoacidi che si sovrappongono sul cromatogramma non deve superare 2/10. [se la determinazione viene effettuata solo su cist(e)ina, metionina, treonina e lisina, una insufficiente separazione di picchi adiacenti influir(cid:133) sfavorevolmente sulla determinazione]. Per tutti gli altri amminoacidi la separazione deve essere maggiore di 1/10. Il sistema deve poter separare la lisina da «artefatti di lisina» e dall’ornitina. 6. Calcolo dei risultati Determinare le aree dei picchi del campione e dello standard per ogni singolo amminoacido e calcolare la quantit(cid:133) in g di amminoacido per kg di campione secondo la formula: A (cid:253) E (cid:253) PM (cid:253) F B (cid:253) P (cid:253) 1 000 = g di amminoacido per kg di campione Se si usa uno standard interno moltiplicare per D/C 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/21 A = area del picco dell’idrolizzato o dell’estratto B = area del picco della soluzione standard di calibrazione C = area del picco dello standard interno nell’idrolizzato e nell’estratto D = area del picco dello standard interno, soluzione standard di taratura PM = peso molecolare E = concentrazione dello standard in lmol/ml P = peso del campione (g) (corretto al peso originale se essiccato o sgrassato) F = ml totali di idrolizzato (5. 3. 4) o ml del volume di diluizione totale calcolati dell’estratto (6. 1). La cistina e la cisteina vengono ambedue determinate come acido cisteico in idrolizzati di campione ossidato, ma vengono calcolate come cistina (C , PM 240,30) utilizzando un peso 6 molecolare di 120,15 (= 0,5 (cid:253) 240,30). N 2 O 4 H S 12 2 La metionina viene determinata come metionina sulfone negli idrolizzati del campione ossidato, ma viene calcolata come metionina utilizzando il peso molecolare PM = 149,21 della metionina. La metionina libera aggiunta viene determinata dopo estrazione come metionina e per il calcolo si usa lo stesso valore di PM. 6. 1. Il volume di diluizione totale degli estratti (F) per la determinazione degli amminoacidi liberi (5. 2) viene calcolato come segue: F = 100 ml (cid:253) (10 ml + 5ml) 10 ml (cid:253) Vml 10 ml V = volume dell’estratto finale 7. Valutazione del metodo Il metodo (cid:138) stato testato mediante confronto internazionale tra laboratori nel 1990 utilizzando quattro mangimi differenti (mangime composto per maiali, mangime composto per polli, concentrato di proteine, premiscela). Le medie e le deviazioni standard ottenute dopo eliminazione dei risultati anomali sono presentati nella seguente tabella: Medie in g/kg Materiale di riferimento Mangime composto per maiali Mangime composto per polli Concentrato di proteine Premiscela Amminoacido Treonina Cist(e)ina Metionina Lisina 6,94 n=15 9,31 n=16 22,32 n=16 58,42 n=16 3,01 n=17 3,92 n=18 5,06 n=17 (cid:190) 3,27 n=17 5,08 n=18 12,01 n=17 90,21 n=16 9,55 n=13 13,93 n=16 47,74 n=15 98,03 n=16 n = Numero dei laboratori partecipanti. 7. 1. Ripetibilit(cid:133) Valori di ripetibilit(cid:133) per gli amminoacidi testati. La ripetibilit(cid:133) (espressa come «deviazione standard entro i laboratori») del confronto entro laboratori (cid:138) presentata nelle seguenti tabelle: L 257/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 Deviazione standard entro laboratori (Sr) in g/kg Materiale di riferimento Mangime composto per maiali Mangime composto per polli Concentrato di proteine Premiscela Amminoacido Treonina Cist(e)ina Metionina Lisina 0,13 n=15 0,20 n=16 0,48 n=16 1,30 n=16 0,10 n=17 0,11 n=18 0,13 n=17 (cid:190) 0,11 n=17 0,16 n=18 0,27 n=17 2,19 n=16 0,26 n=13 0,28 n=16 0,99 n=15 2,06 n=16 n = Numero dei laboratori partecipanti. Coefficiente di variabilit(cid:133) (%) per la deviazione standard entro laboratori (Sr) Materiale di riferimento Mangime composto per maiali Mangime composto per polli Concentrato di proteine Premiscela Amminoacido Treonina Cist(e)ina Metionina Lisina 1,9 n=15 2,1 n=16 2,7 n=16 2,2 n=16 3,3 n=17 2,8 n=18 2,6 n=17 (cid:190) 3,4 n=17 3,1 n=18 2,2 n=17 2,4 n=16 2,8 n=13 2,1 n=16 2,4 n=15 2,1 n=16 n = Numero dei laboratori partecipanti. 7. 2. Riproducibilit(cid:133) I risultati della deviazione standard tra laboratori ottenuti mediante la comparazione interlaboratori suddetta sono presentati nella seguente tabella: Deviazione standard tra laboratori (S R ) in g/kg Materiale di riferimento Mangime composto per maiali Mangime composto per polli Concentrato di proteine Premiscela Amminoacido Treonina Cist(e)ina Metionina Lisina 0,28 n=15 0,48 n=16 0,85 n=16 2,49 n=16 0,30 n=17 0,34 n=18 0,62 n=17 (cid:190) 0,23 n=17 0,55 n=18 1,57 n=17 6,20 n=16 0,30 n=13 0,75 n=16 1,24 n=15 6,62 n=16 n = Numero dei laboratori partecipanti. 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/23 Coefficiente di variabilit(cid:133) (%) per la deviazione standard tra laboratori (SR) Materiale di riferimento Mangime composto per maiali Mangime composto per polli Concentrato di proteine Premiscela Amminoacido Treonina Cist(e)ina Metionina Lisina 4,1 n=15 5,2 n=16 3,8 n=16 4,3 n=16 9,9 n=17 8,8 n=18 12,3 n=17 (cid:190) 7,0 n=17 10,9 n=18 13,0 n=17 6,9 n=16 3,2 n=13 5,4 n=16 3,0 n=15 6,7 n=16 n = Numero dei laboratori partecipanti. 8. Utilizzazione di materiali di riferimento La corretta applicazione del metodo pu(cid:149) venire verificata effettuando misure multiple su materiali di riferimento certificati. Si raccomanda di effettuare la calibrazione con una soluzione standard certificata di amminoacidi. 9. 9. 1. 9. 2. 9. 3. Osservazioni A causa delle differenze tra gli analizzatori di amminoacidi, le concentrazioni finali delle soluzioni di taratura di amminoacidi standard (vedi 3. 27. 4 e 3. 27. 5) e dell’idrolizzato (vedi 5. 3. 4) devono essere considerate valori indicativi. Per tutti gli amminoacidi deve essere testato il «range» della risposta lineare dell’apparecchiatura. La soluzione standard viene diluita con tampone al citrato per ottenere le aree dei picchi al centro del «range». Se si fa uso di apparecchi di cromatografia liquida ad alta prestazione per analizzare gli idrolisati, le fabbricante. condizioni sperimentali devono essere ottimizzate secondo le raccomandazioni del Con l’applicazione del metodo a mangimi contenenti cloruro in misura superiore all’1 % (concentrato, alimenti a base di minerali, mangimi integrativi) pu(cid:149) risultare una sottostima della metionina ed (cid:138) necessario un trattamento speciale. PARTE B DETERMINAZIONE DI OLI E GRASSI GREGGI 1. Scopo e campo di applicazione Il metodo permette di determinare il contenuto di oli e grassi greggi negli alimenti per gli animali. Esso non riguarda l’analisi dei semi e dei frutti oleosi descritta nel regolamento n. 136/66/CEE del Consiglio, del 22 settembre 1996. Dei due procedimenti sotto descritti, dovr(cid:133) essere applicato il primo o il secondo in funzione della natura e della composizione dell’alimento, nonch(cid:130) del motivo per cui si esegue l’analisi. 1. 1. Procedimento A (cid:190) Oli e grassi greggi estraibili direttamente Il metodo (cid:138) applicabile a singoli materiali di origine vegetale, fatta eccezione per quelli di cui al procedimento B. 1. 2. Procedimento B (cid:190) Oli e grassi greggi totali Il metodo (cid:138) applicabile a materiali singoli di origine animale e a tutti gli alimenti composti. Esso deve essere usato per tutti i materiali dai quali gli oli e i grassi non possono essere completamente estratti senza idrolisi preliminare, ad esempio i glutini, i lieviti, le proteine di patata e i prodotti che sono stati sottoposti a procedimenti quali l’estrusione, la fioccatura ed il riscaldamento. L 257/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 1. 3. Interpretazione dei risultati Se il valore ottenuto con il procedimento B (cid:138) pi(cid:151) elevato di quello ottenuto con il procedimento A, si considera corretto il risultato ottenuto con il procedimento B. 2. Principio 2. 1. Procedimento A Il campione (cid:138) estratto con etere di petrolio. Il solvente viene eliminato ed il residuo viene essiccato e pesato. 2. 2. Procedimento B Il campione (cid:138) trattato a caldo con acido cloridrico. La miscela viene raffreddata e filtrata. Dopo essere stato lavato ed essiccato, il residuo (cid:138) sottoposto all’analisi secondo il procedimento A. 3. 3. 1. Reattivi Etere di petrolio, con punto di ebollizione compreso fra 40 (cid:190)C e 60 (cid:190)C. L’indice di bromo deve essere inferiore a 1 ed il residuo all’evaporazione inferiore a 2 mg/100 ml. 3. 2. Solfato di sodio, anidro. 3. 3. Acido cloridrico 3 M. 3. 4. Coadiuvante di filtrazione, per esempio farina fossile, Hyflo-supercel. 4. 4. 1. Apparecchiatura Estrattore. Se l’apparecchio (cid:138) munito di un sifone (apparecchio di Soxhlet), la portata del riflusso deve essere regolata in modo da ottenere almeno 10 cicli l’ora. Se si tratta di un apparecchio senza sifone, il liquido deve rifluire in quantit(cid:133) pari a circa 10 ml al minuto. 4. 2. Ditali da estrazione, esenti da sostanze solubili nell’etere di petrolio, la cui porosit(cid:133) sia compatibile con le esigenze di cui al punto 4. 1. 4. 3. Stufa per essiccazione nel vuoto a 75 (cid:190)C 5 3 (cid:190)C o a pressione atmosferica a 100 (cid:190)C 5 3 (cid:190)C. 5. Modo di operare 5. 1. Procedimento A (punto 8. 1) Pesare, con l’approssimazione di 1 mg, 5 g del campione; introdurli in un ditale da estrazione (4. 2) e coprire con un tampone di cotone sgrassato. Porre il ditale in un estrattore (4. 1) ed estrarre per 6 ore con etere di petrolio (3. 1). Raccogliere l’estratto in un pallone essiccato, contenente qualche granello di pietra pomice (1), e tarato. Eliminare il solvente per distillazione. Essiccare il residuo introducendo il pallone in una stufa per essicazione (4. 3), lasciandovelo per un’ora e mezza. Lasciar raffreddare in un essiccatore e pesare. Essiccare una seconda volta per 30 minuti, onde assicurarsi che il peso della sostanza oleosa o grassa rimanga costante (la perdita di peso tra due pesate successive deve essere inferiore a 1 mg). 5. 2. Procedimento B Pesare, con l’approssimazione di 1 mg, 2,5 g del campione (punto 8. 2); introdurli in un becher da 400 ml o in una beuta da 300 ml ed aggiungere 100 ml di acido cloridrico 3 M (3. 3) e qualche frammento di pietra pomice. Ricoprire il becher con un vetro da orologio o applicare sulla beuta un refrigerante a ricadere. Portare la miscela a lenta ebollizione su piccola fiamma o su piastra riscaldante e mantenerla per un’ora. Evitare che la sostanza aderisca alle pareti del recipiente. Raffeddare ed aggiungere una quantit(cid:133) sufficiente di un coadiuvante di filtrazione (3. 4) per evitare qualsiasi perdita di sostanza grassa durante la filtrazione stessa. Filtrare su un doppio filtro di carta bagnato, esente da materie grasse. Lavare il residuo con acqua fredda fino a reazione neutra del filtrato. Verificare che il filtrato non contenga sostanza grasse. La presenza di queste nel filtrato indica che, prima dell’idrolisi, deve essere effettuata un’estrazione del campione con etere di petrolio, secondo il procedimento A. Porre il doppio filtro con il residuo su un vetro da orologio ed essiccare per un’ora e mezza nella stufa a 100 (cid:190)C 5 3 (cid:190)C. Introdurre il doppio filtro con il residuo secco in un ditale da estrazione (4. 2) e coprire con un tampone di cotone sgrassato. Porre il ditale in un estrattore (4. 1) e proseguire come indicato al punto 5. 1, secondo e terzo paragrafo. (1) Sostituire i frammenti di pietra con alcune palline di vetro, quando si debbano eseguire ulteriori esami qualitativi sulla sostanza oleosa o grassa. 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/25 6. Calcolo dei risultati Esprimere il risultato della pesata in parti per cento del campione. 7. Ripetibilit(cid:133) La differenza tra i risultati di due determinazioni parallele effettuate sullo stesso campione dallo stesso analista non deve essere superiore a: (cid:190) 0,2 %, in valore assoluto, per i contenuti in materie oleose e grasse gregge inferiori a 5 %, (cid:190) 4,0 % del risultato pi(cid:151) elevato, per i contenuti compresi fra 5 % e 10 %, (cid:190) 0,4 %, in valore assoluto, per i contenuti superiori a 10 %. 8. 8. 1. Osservazioni Per i prodotti ad elevato tenore in sostanze oleose e grasse, difficili da macinare o non appropriati per il prelevamento di una piccola quantit(cid:133) omogenea, procedere come segue: Pesare, con l’approssimazione di 1 mg, 20 g di campione e mescolarli con 10 g o pi(cid:151) di solfato di sodio anidro (3. 2). Procedere all’estrazione con etere di petrolio (3. 1) come indicato al punto 5. 1. Portare l’estratto ottenuto al volume di 500 ml con etere di petrolio (3. 1) e mescolare. Introdurre 50 ml della soluzione in un palloncino essiccato, contenente qualche frammento di pietra pomice (1), e tarato. Eliminare il solvente per distillazione, essiccare e proseguire come indicato al punto 5. 1, ultimo paragrafo. Eliminare il solvente dal residuo dell’estrazione che si trova nel ditale, macinare il residuo alla finezza di 1 mm, porlo nuovamente nel ditale (non aggiungere solfato di sodio) e proseguire come indicato al punto 5. 1, secondo e terzo paragrafo. Il contenuto in materie oleose e grasse gregge in parti per cento del campione (cid:138) dato dalla formula: (10 a + b) (cid:253) 5 nella quale a = massa, in grammi, del residuo della prima estrazione (parte aliquota dell’estratto) b = massa, in grammi, del residuo della seconda estrazione. 8. 2. La quantit(cid:133) di sostanza sottoposta all’analisi nel caso di prodotti poveri di materie oleose e grasse pu(cid:149) essere portata a 5 g. 8. 3. Gli alimenti per animali domestici, contenenti un elevato tenore di acqua, possono rendere necessaria l’aggiunta di solfato di sodio anidro prima dell’idrolisi e dell’estrazione ai sensi del procedimento B. 8. 4. Nel procedimento descritto al punto 5. 2 pu(cid:149) essere preferibile usare acqua calda, invece che fredda, per lavare il residuo dopo la filtrazione. 8. 5. 8. 6. Per alcuni mangimi il tempo di essiccazione di 1,5 h deve essere prolungato; va tuttavia evitata una essiccazione eccessiva, che potrebbe portare a risultati insoddisfacenti. (cid:221) possibile usare altres(cid:141) un forno a microonde. Se il tenore di sostanza oleosa o grassa (cid:138) superiore al 15 %, nel procedimento A si raccomanda di effettuare una estrazione preliminare prima dell’idrolisi e nel procedimento B una riestrazione. Ci(cid:149) pu(cid:149) dipendere in parte dalla natura del mangime e da quella della sostanza oleosa o grassa contenuta nel mangime stesso. PARTE C DOSAGGIO DELL’OLAQUINDOX 2-[N-2Y-(idrossietil) carbamoil]-3-metilchinoxalin-N1,N4-biossido 1. Scopo e campo d’applicazione Il presente metodo serve per la determinazione dell’olaquindox nei mangimi. Il limite inferiore di dosaggio (cid:138) di 5 mg/kg. 2. Principio Il campione viene estratto con una miscela acqua/metanolo. Il tenore di olaquindox viene determinato mediante cromatografia liquida ad alte prestazioni (HPLC) in fase inversa, usando un rivelatore UV. (1) Sostituire i frammenti di pietra con alcune palline di vetro, quando si debbano eseguire ulteriori esami qualitativi sulla sostanza oleosa o grassa. L 257/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 3. Reattivi 3. 1. Metanolo. 3. 2. Metanolo di qualit(cid:133) HPLC. 3. 3. Acqua di qualit(cid:133) HPLC. 3. 4. Fase mobile per HPLC: Miscela acqua (3. 3)-metanolo (3. 2), 900 + 100 (V + V). 3. 5. Sostanza biossido, E 851. standard: olaquindox puro: 2-[N-2Y-(idrossietil)carbamoil]-3-metilchinoxalin-N1,N4- 3. 5. 1. Soluzione standard madre di olaquindox, 250 lg/ml: Pesare con l’approssimazione di 0,1 mg 50 mg di olaquindox (3. 5) in un matraccio tarato da 200 ml ed aggiungere circa 190 ml di acqua. Immergere quindi il matraccio per 20 minuti in un bagno ultrasonico (4. 1). Dopo il trattamento ultrasonic, portare la soluzione a temperatura ambiente, portare il contenuto a volume con acqua e agitare. Avvolgere il matraccio in un foglio di alluminio e conservare in frigorifero. La soluzione va preparata di fresco ogni mese. 3. 5. 2. Soluzioni standard media di olaquindox, 25 lg/ml: Trasferire 10,0 ml di soluzione standard madre (3. 5. 1) in un matraccio tarato da 100 ml, portare a volume con la fase mobile (3. 4) ed agitare. Avvolgere il matraccio in un foglio di alluminio e conservare in frigorifero. La soluzione va preparata di fresco quotidianamente. 3. 5. 3. Soluzioni di taratura: In una serie di matracci graduati da 50 ml trasferire 1,0; 2,0; 5,0; 10,0; 15,0 e 20,0 ml di soluzione standard intermedia (3. 5. 2). Portare a volume con la fase mobile (3. 4) ed agitare. Avvolgere i matracci in fogli di alluminio. Queste soluzioni corrispondono rispettivamente a 0,5; 1,0; 2,5; 5,0; 7,5 e 10,0 lg di olaquindox e vanno rinnovate ogni giorno. 4. Apparecchiatura 4. 1. Bagno ultrasonico. 4. 2. Agitatore meccanico. 4. 3. Apparecchiatura HPLC a rivelatore UV, a lunghezza d’onda variabile, oppure rivelatore a serie diodi. 4. 3. 1. Colonna per cromatografia liquida, 250 mm (cid:253) 4 mm, C 18, con riempimento da 10 lm o equivalente. 4. 4. Filtri a membrana 0,45 lm. 5. Modo di operare NB: L’olaquindox (cid:138) fotosensibile. Effettuare tutte le operazioni in luce soffusa, oppure usare vetreria scura. 5. 1. Generalit(cid:133) 5. 1. 1. Analizzare un mangime testimone, onde verificare l’assenza di olaquindox o di sostanze che possano interferire. 5. 1. 2. Deve essere effettuata una prova di recupero analizzando il mangime testimone al quale (cid:138) stato addizionato un certo quantitativo di olaquindox analogo a quello presente nel campione. Per ottenere una concentrazione di 50 mg/kg, trasferire 10,0 ml della soluzione madre standard (3. 5. 1) in una beuta da 250 ml e concentrare la soluzione mediante evaporazione a circa 0,5 ml. Aggiungere 50 g del mangime testimone, miscelare accuratamente e lasciar riposare per 10 minuti agitando nuovamente parecchie volte prima di procedere all’estrazione. NB: Il mangime testimone deve essere di tipo analogo a quello del campione e in esso non dev’essere presente olaquindox. 5. 2. Estrazione Pesare con l’approssimazione di 0,01 g 50 g circa del campione. Trasferire in una beuta da 1 000 ml, aggiungere 100 ml di metanolo (3. 1) e immergere per 5 minuti la beuta in un bagno ultrasonico (4. 1). Aggiungere 410 ml di acqua e lasciare nel bagno ultrasonico altri 15 minuti. Togliere la beuta dal bagno ultrasonico, agitare per 30 minuti mediante l’agitatore (4. 2) e filtrare attraverso un filtro a pieghe. Trasferire 10,0 ml del filtrato in un matraccio tarato da 20 ml, portare a volume con acqua e agitare. Un’aliquota viene filtrata attraverso un filtro a membrana (4. 4). (cfr. osservazione al paragrafo 9). Procedere al dosaggio HPLC (5. 3). 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/27 5. 3. Dosaggio HPLC 5. 3. 1. P a r a m e t r i Le seguenti condizioni vengono proposte a titolo di orientamento; (cid:138) possibile operare in condizioni diverse, purch(cid:130) diano risultati equivalenti. Colonna analitica (4. 3. 1. ) Fase mobile (3. 4): Flusso: Lunghezza d’onda di rivelazione: Volume di iniezione: miscela di acqua (3. 3) e di metanolo (3. 2), 900 + 100 (V + V) 1,5-2 ml/min 380 nm 20 ll-100 ll Verificare la stabilit(cid:133) del sistema cromatografico iniettando pi(cid:151) volte la soluzione di taratura (3. 5. 3) contenente 2,5 lg/ml fino ad ottenimento di altezze dei picchi e di tempi di ritenzione costanti. 5. 3. 2. C u r v a d i t a r a t u r a Iniettare ciascuna soluzione di taratura (3. 5. 3) parecchie volte e determinare le altezze (superfici) medie dei picchi per ciascuna concentrazione. Tracciare una curva di taratura indicando le altezze (superfici) medie dei picchi delle soluzioni di taratura sulle ordinate e le concentrazioni corrispondenti in mg/ml nelle ascisse. 5. 3. 3. S o l u z i o n e d e l c a m p i o n e Iniettare l’estratto del campione (5. 2) parecchie volte usando lo stesso volume di quello preso per le soluzioni di taratura e determinare l’altezza media del picco (superficie) dei picchi di olaquindox. 6. Calcolo dei risultati Partendo dall’altezza (superficie) media dei picchi di olaquindox della soluzione del campione, determinare la concentrazione di tale soluzione in mg/ml rispetto alla curva di taratura (5. 3. 2). Il tenore t di olaquindox, espresso in mg/kg del campione, (cid:138) dato dalla seguente formula: t = c (cid:253) 1 000 m in cui: c = concentrazione di olaquindox nell’estratto del campione (5. 2) espresso in lg/ml m = massa della sostanza da analizzare in g. 7. Convalida dei risultati 7. 1. Identit(cid:133) L’identit(cid:133) dell’analita pu(cid:149) essere confermata mediante co-cromatografia oppure mediante un rivelatore a serie di diodi che permette di confrontare gli spettri dell’estratto del campione (5. 2) e della soluzione di taratura (3. 5. 3) contenente 5,0 lg/ml. 7. 1. 1. C o - c r o m a t o g r a f i a A un estratto del campione (5. 2) viene aggiunto un quantitativo adeguato della soluzione di taratura (3. 5. 3). Il quantitativo di olaquindox aggiunto deve essere analogo a quello di olaquindox rilevato nell’estratto del campione. Soltanto l’altezza del picco dell’olaquindox deve essere aumentata tenendo conto del quantitativo aggiunto e della diluizione dell’estratto. L’ampiezza del picco a mezza altezza deve essere situata approssimativamente al 5 10 % dell’ampiezza iniziale del picco dell’olaquindox dell’estratto del campione iniziale. 7. 1. 2. R i v e l a z i o n e m e d i a n t e s e r i e d i d i o d i I risultati vengono valutati secondo i criteri seguenti: a) La lunghezza d’onda di assorbimento massimo degli spettri del campione e dello standard, registrata alla sommit(cid:133) del picco sul cromatogramma, deve situarsi in un margine determinato dal potere di risoluzione del sistema di rivelazione. Per la rivelazione mediante serie di diodi essa (cid:138) in genere di 5 2 nm. L 257/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 b) Tra 220 e 400 nm gli spettri del campione e dello standard registrati alla sommit(cid:133) del picco del cromatogramma non devono essere diversi per le parti dello spettro situate tra il 10 % e il 100 % dell’assorbanza relativa. Questo criterio (cid:138) soddisfatto quando sono presenti gli stessi valori massimi e quando in nessun caso lo scarto osservato tra gli spettri supera il 15 % della densit(cid:133) ottica dello spettro alla sommit(cid:133) del picco. c) Tra 220 e 400 nm gli spettri della curva ascendente, dell’apice e della curva discendente del picco prodotti dall’estratto del campione non devono essere diversi gli uni dagli altri per le parti dello spettro situate tra il 10 % e il 100 % dell’assorbanza relativa. Questo criterio (cid:138) soddisfatto quando gli stessi massimi sono presenti e quando in tutti i punti osservati la derivazione tra gli spettri non supera il 15 % dell’assorbanza dello spettro dell’apice del picco. Se uno di questi criteri non (cid:138) soddisfatto, la presenza dell’analita non (cid:138) confermata. 7. 2. Ripetibilit(cid:133) La differenza tra i risultati di due dosaggi paralleli effettuati sullo stesso campione non deve superare il 15 % del risultato superiore per i tenori di olaquindox compresi tra 10 e 200 mg/kg. 7. 3. Resa Per un campione addizionato, la resa deve essere di almeno il 90 %. 8. Risultati di uno studio effettuato in cooperazione tra vari laboratori (cid:221) stato organizzato uno studio comunitario in cooperazione tra vari laboratori durante il quale quattro campioni di alimenti per suinetti, ivi compreso un alimento testimone, sono stati analizzati da 13 laboratori. I risultati dello studio figurano qui di seguito. L n media (mg/kg) Sr (mg/kg) (mg/kg) S R CVr (%) (%) CV R Contenuto nominale (mg/kg) resa (%) Campione 1 Campione 2 Campione 3 Campione 4 13 40 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 10 40 14,6 0,82 1,62 5,6 11,1 15 97,3 11 44 48,0 2,05 4,28 4,3 8,9 50 96,0 11 44 95,4 6,36 8,42 6,7 8,8 100 95,4 : numero di laboratori L : numero di valori individuali n S : scarto tipo della ripetibilit(cid:133) r : scarto tipo della riproducibilit(cid:133) SR CV : coefficiente di variazione dello scarto tipo della ripetibilit(cid:133) CVR : coefficiente di variazione dello scarto tipo della riproducibilit(cid:133) r 9. Osservazione Anche se il metodo non (cid:138) stato validato per quantit(cid:133) superiori a 100 mg/kg, (cid:138) possibile ottenere risultati soddisfacenti pesando una quantit(cid:133) di campione pi(cid:151) piccola e/o diluendo l’estratto (5. 2) fino a raggiungere una concentrazione entro il campo della curva di calibrazione


title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan yhteisöjen ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen välisen niiden kilpailusääntöjen soveltamista koskevan sopimuksen soveltamisesta (1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 1997)

eurovoc_concepts:
United States
competition law
competition policy
cooperation agreement (EU)
exchange of information

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 09. 1998 KÖM(1998)5101opull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan yhteisöjen ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen välisen niiden kilpailusääntöjen soveltamista koskevan sopimuksen soveltamisesta 1 PÄIVÄSTÄ TAMMIKUUTA 1997 31 PÄIVÄÄN JOULUKUUTA 1997 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan yhteisöjen ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen välisen niiden kilpailusääntöjen soveltamista koskevan sopimuksen soveltamisesta 1 PÄIVÄSTÄ TAMMIKUUTA 1997 31 PÄIVÄÄN JOULUKUUTA 1997 1. JOHDANTO Euroopan komissio teki 23 päivänä syyskuuta 1991 Amerikan yhdysvaltojen hallituksen kanssa sopimuksen niiden kilpailusääntöjen soveltamisesta1 (jäljempänä 'vuoden 1991 sopimus'); sopimuksella pyritään edistämään kilpailuviranomaisten välistä yhteistyötä. Sopimus hyväksyttiin 10 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyllä neuvoston ja komission päätöksellä2 ja sitä ilmoitettiin sovellettavan siitä päivästä alkaen, jolloin komissio alunperin allekirjoitti sopimuksen. Komissio antoi 8 päivänä lokakuuta 1996 ensimmäisen kertomuksen sopimuksen soveltamisesta 10 päivän huhtikuuta 1995 ja 30 päivän kesäkuuta 1996 välisenä ajanjaksona3. Toinen kertomus kattaa vuoden 1996 lopun 1 päivästä heinäkuuta 1996 31 päivään joulukuuta 19964. Tämä kertomus kattaa koko kalenterivuoden 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 1997. Tätä kertomusta olisi luettava esitetään yksityiskohtaisesti tämän kaltaisen yhteistyön edut, mutta myös sen puutteet. ensimmäisen kertomuksen yhdessä kanssa, jossa 2. TÄRKEIMMÄT VUODEN 1991 SOPIMUKSEEN PERUSTUVAT YHTEISTYÖN ALAT Vuoden 1991 sopimuksen määräyksiin perustuva EY:n ja Yhdysvaltojen välinen alakohtainen yhteistyö tapahtuu seuraavilla aloilla: 1 Euroopan yhteisöjen komission ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen välinen sopimus niiden kilpailulakien soveltamisesta, EYVL L 95, 27. 4. 1995. s. 47-50, sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssäL 131, 15. 6. 1995, s. 38. 2 Ks. EYVL L 95,27. 4. 1995, s. 45 ja 46. 3 KOM(96) 479 lopull, ks. XXVI kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, s. 315-327. 4 KOM(96) 346 lopull. , ks. XXVI kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, s. 328-334. toisen sopimuspuolen kilpailuviranomaisten käsittelemistä asioista ilmoittaminen, jos kyseiset asiat koskevat toisen sopimuspuolen merkittäviä etuja (II artikla), ja tietojen vaihto kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa koskevista yleisistä asioista (III artikla); jonka mukaan Selkein sopimuksen sisältämä velvoite on perustietojen vaihto ilmoitusten muodossa tai muulla, epämuodollisemmalla tavalla. Sopimuksessa määrätään hälytysjärjestelmästä, ilmoittaa sopimuskumppanille käsittelemistään asioista, jotka voivat koskea viimeksi mainitun merkittäviä etuja. Samassa asiassa voidaan tehdä myös toisiaan seuraavia ilmoituksia. Esimerkiksi sulautuma-asiasta on ilmoitettava asian käynnistyessä ja tämän jälkeen silloin, jos komissio päättää aloittaa menettelyn, ja lopuksi "riittävän ajoissa ennen" lopullisen päätöksen tekemistä, "jotta toisen sopimuspuolen kanta voidaan ottaa huomioon". osapuoli kukin sopimuspuolten kilpailuviranomaisten toiminnan yhteensovittaminen (TV artikla); Myös täytäntöönpanotoimien yhteensovittamista koskevat määräykset ovat erittäin merkittäviä. Kaikissa yhteistä etua koskevissa kysymyksissä on muodostunut käytännöksi ottaa yhteyttä toiseen osapuoleen jo käsittelyn alkuvaiheessa näkökantojen vaihtamiseksi ja mahdollisten täytäntöönpanotoimien yhteensovittamiseksi. Usein keskustelujen lähtökohtana on molempien osapuolten määritelmä asian kannalta merkityksellisistä markkinoista. Osapuolet esittävät näkökantansa mahdollisista korjauskeinoista sen varmistamiseksi, etteivät ne ole ristiriidassa toistensa kanssa. Joissakin tapauksissa yhteistyö voi auttaa selventämään toisen osapuolen lain kohtaa, jolla on merkitystä sopimuksen tulkinnalle tai korjauskeinon tehokkuudelle. Myös asiaan liittyvien tietojen vaihdossa otetaan huomioon laissa asetetut luottamuksellisen tiedon suojaa koskevat rajoitukset. Tämän otsikon alla tapahtuvaan yhteistyöhön on viime aikoina kuulunut jolla pyritään tehostamaan tosiasioiden keräämistä. Lisäksi sen avulla voidaan paremmin estää kartellitoiminnasta epäiltyjä yrityksiä tuhoamasta todisteita, jotka sijaitsevat sen viranomaisen alueella, joka tutkii samaa toimintaa sen jälkeen, kun sitä vastaava Atlantin toisella puolella toimiva viranomainen on suorittanut tehtävänsä. tutkimusten onnistunut synkronisointi5, sopimuspuolet sitoutuvat ottamaan huomioon toisen sopimuspuolen tärkeät edut kaikissa kilpailusääntöjensä täytäntöönpanotoimien eri vaiheissa ("traditional comity", VI artikla); Osapuolet soveltavat tätä määräystä esimerkiksi silloin, kun ne tekevät yhteistyötä jossakin asiassa lähentääkseen näkökantojaan ja korjaus keinojaan välttääkseen aiheuttamasta häiriöitä sopimuskumppanin markkinoille. Kukin osapuoli voi kiinnittää toisen huomiota niihin huolenaiheisiin, joita sillä on tietyssä asiassa. Tämä voi tarjota uuden johtolangan sopimuskumppanin 5 Kyseisen asian käsittely on edelleen kesken, eikä sitä voida tässä vaiheessa salassapitovaatimusten vuoksi sisällyttää tähän kertomukseen. Tarkempia tietoja EY:n ja Yhdysvaltojen välisestä yhteistyöstä annetaan ensimmäisessä asian loppuunkäsittelyä seuraavassa vuosikertomuksessa. - 3- tutkimuksille sekä johtaa lopulliseen tulokseen, jossa toisen osapuolen edut otetaan paremmin huomioon otetaan oaremmin huomioon täytäntöön yhteistyö, jossa kumpi taliansa sopimuspuoli voi pyytää toista sopimuspuolta panemaan toimenpiteet alueellaan tapahtuvan sellaisen kilpailunvastaisen käyttäytymisen suhteen, joka (näkökantojen vaarantaa pyynnön esittäneen sopimuspuolen huomioonottaminen eli "positive comity", V artikla); lainsäädäntöönsä perustuvat aiheelliset tärkeät edut Näkökantojen huomioonottamista koskeva määräys katsottiin ensimmäisen kerran tarpeelliseksi erään asian yhteydessä, jonka käsittely on vielä kesken. Yhdysvaltojen viranomaiset pyysivät komissiota tutkimaan syrjintäsyytöksiä, jotka koskivat Lufthansan, Air Francen ja Iberian perustaman tietokoneistetun (Amadeus) toimintaa. Komissio tutkii parhaillaan asiaa varausjärjestelmän Yhdysvaltojen oikeusministeriön kanssa sopimuksessa määrätään, että sen määräyksiä ei voida tulkita Euroopan unionissa ja Amerikan yhdysvalloissa voimassa olevan lainsäädännön vastaisesti (IX artikla). 3. LUOTTAMUKSELLISUUDEN SUOJAA KOSKEVAT SÄÄNNÖT suurin osa Euroopan komission Tällä hetkellä ja kolmansien maiden kilpailuviranomaisten välisestä kilpailuasioissa6 tehtävästä yhteistyöstä perustuu joko erityisiin kahdenvälisiin sopimuksiin (vuonna 1991 tehty sopimus EY:n ja Yhdysvaltojen välisestä kilpailualan yhteistyöstä7 tehtävät näkökantojen ja Yhdysvaltain sopimukset: huomioonottamisesta8 kilpailualan EY:n luonnos yhteistyösopimuksesta) tai vuoden 1995 OECD:n suosituksen9 mukaisesti. ehdotus EY. n sekä sopimukseksi ja Kanadan lähiaikoina ja Kaikkien näiden sopimusten kohdassa "luottamuksellisuus ja määrätään nimenomaisesti10, että: tiedon käyttö" 6 Salassapitosäannöt kosket/at pääasiassa yhteistyötä niissä asioissa, joiden käsittely on kesken. 7 Euroopan yhteisöjen komission ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen välinen sopimus niiden kilpailulakien soveltamisesta, EYVL L 95, 27. 4. Î995, s. 47-50, sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssäL 131, 15. 6. 1995, s. 38. 8 KOM (97) 233. 9 OECD:n neuvoston tarkistettu suositus, annettu 27 ja 28 päivänä heinäkuuta 1995, jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä, kansainväliseen kauppaan vaikuttavien rajoittavien kauppatapojen suhteen, C(95)130. 10 i) Vuoden 1991 EY:n ja Yhdysvaltojen sopimuksen VIII artikla, ii) EY:n jaYhdysvaltain välisen näkökantojen huomioonottamisesta koskevan sopimusehdotuksen V artikla, iii) EY:n ja Kanadan yhteistyösopimusehdotuksen 10 jakso ja iv) vuoden 1995 OECD:n suosituksen liitteenä olevien perusperiaatteiden 10 jakso. sopimuspuolten ei tarvitse toimittaa tietoa toiselle sopimuspuolelle, jos tietojen julkistaminen kielletään tietoja hallussaan pitävän sopimuspuolen lainsäädännössä tai ei olisi sopusoinnussa tämän osapuolen tärkeiden etujen kanssa. Ensimmäinen ja (tähän mennessä) kattavin selvitys luottamuksellisten tietojen suojan laajuudesta sisältyy tiedon luottamuksellisuutta koskevaan lausuntoon, jonka komissio antoi neuvostolle 10 päivänä huhtikuuta 1995 hyväksyessään neuvoston ja komission päätöksen vuoden 1991 EY:n sopimuksen voimaantulosta. ja Yhdysvaltojen Kyseisessä lausunnossa komissio erottaa kahdenlaisia tietoja, joita voidaan pitää luottamuksellisena. täytäntöönpanoasetusten Ensinnäkin ovat tiedot, jotka komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset ovat saaneet tutkimuksen yhteydessä ja joita koskee neuvoston asetuksen N:o 17/62 20 artiklan ja vastaavien säännöksissä oleva salassapitovelvollisuus. Tällä tarkoitetaan pääasiassa tietoa, joka ei ole julkista ja joka on mahdollisesti saatu tutkimuksen aikana tai josta on vapaaehtoisesti ilmoitettu komissiolle asetuksen N:o 17/62 nojalla taikka joka on saatu vastauksena tietopyyntöön. Näitä tietoja ovat myös liikesalaisuudet, eikä niitä saa antaa Yhdysvaltojen kilpailuviranomaisille muutoin kuin tiedon lähteen nimenomaisella suostumuksella. samankaltaisissa Toisaalta on tietoa, joka liittyy tai voi liittyä tutkimuksen toteuttamiseen, ja johon ei sovelleta asetuksen N:o 17/62 20 artiklaa tai vastaavien täytäntöönpanoasetusten samankaltaisia säännöksiä. Tällaista tietoa on tieto tutkimuksen aloittamisesta, tutkimuksen kohde (esimerkiksi hintoja tai markkinoiden jakamista koskeva sopimus taikka määräävän aseman väärinkäyttö, kuten sitominen tai syrjivä hinnoittelu), sen paljastaminen, mitä yritystä tutkitaan sekä toimenpiteet, joita ehdotetaan toteutettavaksi tutkimuksen kuluessa. Tällaiset tiedot on pidettävä luottamuksellisena tutkimuksen asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi, mutta niitä voidaan kuitenkin luovuttaa Yhdysvaltojen kilpailuviranomaisille, koska näiden on pidettävä tieto luottamuksellisena sopimuksen 8 ja 9 artiklan sekä osapuolten välisen kirjeenvaihdon nojalla. Näiden kahden osapuolen väliset ilmoitukset eivät (vuoden 1991 sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaan) sisällä vastaväitetiedoksiantojen luonnoksia eivätkä muita luottamuksellisia tietoja. Yrityksille, joiden etua asia koskee, tiedotetaan tällaisten ilmoitusten olemassaolosta viimeistään silloin, kun vastaväitetiedoksianto annetaan. on jos että takaa aiheellista huomattava, On toimittaa Yhdysvaltojen kilpailuviranomaisille luottamuksellista tietoa niiden pitämiseksi ajan tasalla asian vaiheista, kyseisen tiedon lähteen suostumus on saatava luopumiskirjalla. Yhteisön lainsäädäntö tietojen luottamuksellisuudelle ja onkin välttämätöntä, että kaikki saadut suostumukset riittävät vapauttamaan komission luottamuksellisuutta koskevista velvoitteistaan, lainsäädännön yleisperiaatteiden, Euroopan jotka sille on annettu yhteisön yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön ja asetuksen N:o 17 20 artiklan nojalla. toimitettujen komissiolle suojan hyvän EY. n ja Yhdysvaltojen välille suunnitellussa näkökantojen huomioonottamista koskevassa sopimuksessa määrätään nimenomaisesti, että näiden välineiden nojalla toimitettuja tietoja voidaan käyttää vain niiden täytäntöönpanoon, ellei tiedot toimittanut kilpailuviranomainen ole antanut suostumusta tietojen muunlaiseen käyttöön. Tiettyjen luottamuksellisten tietojen luovuttamiseen suostuneille tarjotaan lisäturvaa, jonka mukaan näitä tietoja ei voida käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen ilman kilpailuviranomaisen ja tiedon lähteen suostumusta. 4. AVOIMUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT Jäsenvaltioille tiedotetaan vuoden 1991 EY. n ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen nojalla toteutetuista yhteistyötoimista komission ja neuvoston avoimuutta koskevan lausunnon mukaisesti, joka annettiin 10. huhtikuuta 1995 tehdyn vuoden 1991 EY:n ja Yhdysvaltojen sopimuksen voimaantuloa koskevan neuvoston ja komission päätöksen yhteydessä. Kyseisen lausunnon mukaan komissio toimittaa jäsenvaltiolle, jonka etuihin vaikutetaan tai jäsenvaltioille, joiden etuihin vaikutetaan, vuoden 1991 EY:n ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen nojalla komission lähettämän tai Yhdysvaltojen kilpailuviranomaisilta saadun ilmoitetaan asiasta kirjeenvaihdon kielellä heti kun se on kohtuullisesti mahdollista. Jos komissio lähettää tietoa Yhdysvaltojen viranomaisille, kaikille jäsenvaltioille ilmoitetaan asiasta samanaikaisesti ilmoituksen. Jäsenvaltioille Komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle, jonka etuihin vaikutetaan tai jäsenvaltioille, joiden täytäntöönpanotoimien yhteensovittamisesta heti, kun se on kohtuullisesti mahdollista. vaikutetaan, yhteistyöstä etuihin tai Jäsenvaltion edut ovat kyseessä silloin, kun täytäntöönpanotoimet: - ovat oleellisia jäsenvaltion täytäntöönpanotoimille, liittyvät kilpailun vastaiseen - hankintaan), jota harjoitetaan jäsenvaltion alueella, toimintaan (muuhun kuin sulautumiseen tai - liittyvät sulautumiseen tai hankintaan, jossa yksi tai useampi toimen osapuolista tai yhtiö, jonka määräysvallassa yksi tai useampi toinen osapuoli on, on jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettu tai muodostettu, - liittyvät käyttäytymiseen, jota jäsenvaltion uskotaan vaatineen tai rohkaisseen tai jonka sen uskotaan hyväksyneen, - liittyvät korjauskeinoihin, jotka merkittäviltä osin edellyttäisivät jäsenvaltion alueella tai kieltäisivät sen. toimintaa komissio Lisäksi vähintään kaksi kertaa vuodessa hallituksen kilpailuasiantuntijoiden kokouksessa sopimuksen täytäntöönpanosta ja erityisesti Yhdy s valtojen viranomaisten kanssa tapahtuneista yhteydenotoista, jotka ovat koskeneet komissiolle sopimuksen nojalla toimitettujen tietojen välittämistä edelleen jäsenvaltioille. jäsenvaltioille ilmoittaa kaikille 5. ASIAKOHTAINEN YHTEISTYÖ VUONNA 1997 Jäljempänä on lueteltu kilpailuasiat, jotka kuuluvat suoraan EY. n ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen soveltamisalaan. Esimerkiksi joitakin ilmailuun liittyviä asioita käsitellään toisessa virastossa, Yhdysvaltojen liikenneministeriössä (Department of Transportation, jäljempänä 'DoT). DoT ei tee komission kanssa virallista yhteistyötä suoraan, vaan yhteistyö tapahtuu välillisesti oikeusministeriön kautta (Department of Justice, jäljempänä T)oJ'). Tämän vuoksi komission ja DoT:n välillä on vain epävirallisia yhteyksiä. Näitä asioita ei kuitenkaan käsitellä tässä kertomuksessa. 5. 1. Tilastotietoa a) Komission ja Yhdysvaltojen ilmoittamien asioiden lukumäärä Komissio teki yhteensä 42 ilmoitusta ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 1997. Nämä asiat jaetaan sulautuma-asioihin ja muihin kuin sulautuma-asioihin, ja ne on lueteltu liitteessä 1. Komissio sai yhteensä 36 ilmoitusta Yhdysvaltojen viranomaisilta saman ajanjakson kuluessa. Näistä 24 tuli Yhdysvaltojen oikeusministeriöltä (DoJ) ja 12 Yhdysvaltojen Federal Trade Commissionilta (jäljempänä TTC). Luettelo näistä asioista on liitteessä 2, ja myös siinä asiat on jaettu sulautuma-asioihin ja muihin kuin sulautuma-asioihin. Sulautuma-asiat muodostivat enemmistön kaikista kummankin osapuolen tekemistä ja Yhdysvaltojen viranomaiset 20. ilmoituksista. Sulautumista komissio ilmoitusta teki 31 Esitetyt luvut eivät kerro yksittäisten ilmoitusten kokonaismäärää, vaan niistä käy ilmi niiden asioiden lukumäärä, joista ilmoitettiin (yksi ilmoitus tai useampia ilmoituksia). Sopimuksen II artiklan nojalla tietyissä menettelyn vaiheissa on tehtävä ilmoitus, minkä vuoksi samasta asiasta voidaan tehdä useita ilmoituksia. Esimerkiksi asiassa Boeing vs. McDonnell Douglas komissio lähetti Yhdysvaltojen viranomaisille seitsemän ilmoitusta ja sai FTC:ltä kuusi ilmoitusta. Taulukossa 1 on esitetty niiden asioiden lukumäärä, joista ilmoitettiin vuoden 1991 EY:n ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen nojalla 1 päivän tammikuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1997 välisenä aikana. Taulukossa 2 on annettu niiden asioiden lukumäärä, joista on ilmoitettu 23 päivän syyskuuta 1991 jälkeen. Taulukko 1 ILMOITUKSET Vuosi EY:o tekem&t Yhdysvattojen Sulautuma-asioita ilmoitokset tekemät koskevat ilmoitukset ilmoitukset FTC OM 1997 42 12 24 30 (EY) 20 (US) • • ! • • •• 1. M I M M m L I B a g PB „ Taulukko 2 SfC Î^C 3fC ILMOITUKSET Vuosi EY:n tekemät Yhdysvaltojen Sulautuma-asioita ilmoitukset | tekemät koskevat ilmoitukset 991 992 993 994 995 996 1997 26 44 29 42 48 42 ilmoitukset FTC OM 10 2 (= 12) 3 (EY) + 9 (US) 20 22 14 20 12 20 (=40) 11 (EY) + 31 (US) 18 ( - 40) 20 (EY) + 20 (US) 19 (= 35) 18 (EY) + 20 (US) 2Ï (== 35) 31 (EY) + 18 (US) 18 (= 38) 35 (EY) + 27 (US) 24 (=36) 30 (EY) + 20 (US) b) Asiat, joista komissio on ilmoittanut jäsenvaltioille Euroopan yhteisöjen Yhdysvalloille lähettämän tulkitsevan kirjeen (sekä komission Î0 päivänä huhtikuuta 1995 neuvostolle antaman avoimuutta sille lähettämistä kilpailuviranomaisten koskevan lausunnon, katso edellä 4 kohta) mukaan komissio ilmoittaa Yhdysvaltojen ilmoituksista jäsenvaltiolle, jonka etuihin vaikutetaan tai jäsenvaltioille, joiden etuihin vaikutetaan, samoin kuin tapahtuu tapauksissa, joissa komissio on ilmoittanut asiasta Yhdysvaltojen kilpailuviranomaisille. Niinpä ilmoitukset lähetetään välittömästi niiden saavuttua Yhdysvaltojen viranomaisilta PO IV:n asianomaisille yksiköille ja tarvittaessa niille jäsenvaltioille, joiden etuihin vaikutetaan. Samalla kun PO ilmoituksen Yhdysvaltojen IV viranomaisille jäljennökset lähetetään jäsenvaltiolle, jonka etuihin vaikutetaan tai jäsenvaltioille, joiden etuihin vaikutetaan. tekee tapauksissa OECD:n suosituksen11 mukaisesti Yhdysvaltojen viranomaiset ilmoittavat useimmissa jäsenvaltioille suoraan. Tutkittavan ajanjakson kuluessa ilmoitettiin 24 asiasta Yhdistyneelle kuningaskunnalle, 21 Saksalle, 10 Ranskalle, 9 Alankomaille, 2 Tanskalle, 2 Suomelle, 2 Italialle, 1 Portugalille ja 1 Espanjalle. 5. 2. Ilmoitettuja asioita koskevan yhteistyön sisältö12 Vuoden 1997 aikana komission virkamiesten ja vastaavan yhdysvaltalaisen toimielimen välinen yhteistyö jatkui hedelmällisenä. Vuoden 1991 sopimus tarjoaa puitteet merkittävälle ja hyödylliselle yhteistyölle yhteistä etua koskevissa kilpailuasioissa. Tällainen yhteistyö ja täytäntöönpanotoimien yhteensovittaminen on hyödyttänyt molempia kilpailuviranomaisia sekä kaikkia yrityksiä, joita se on koskenut. a) Boeing/MDD. n sulautuma13 EY:n ja Yhdysvaltojen yhteistyö Boeing/MDD. n sulautuman yhteydessä oli erityisen intensiivistä. ja oikeusministeriö puolustusministeriö Yhdysvaltojen ilmoittivat Yhdysvaltojen hallituksen puolesta Euroopan komissiolle huolensa siitä, että i) päätös kieltää ehdotettu sulautuminen voisi vahingoittaa Yhdysvaltojen tärkeitä puolustusetuja, ii) huolimatta toimenpiteistä, joita komissio voisi määrätä mahdolliselle ostajalle, Douglas Aircraft Companyn (McDonnell Douglasin siviililentokoneita valmistava yksikkö eli 'DAC') myynnillä ei todennäköisesti pystyttäisi säilyttämään DAC:n asemaa uusien lentokoneiden itsenäisenä valmistajana, mikä johtaisi turhaan luopumiseen sellaisista uusien 11 OECD:n neuvoston tarkistettu suositus, annettu 27 ja 28 päivänä heinäkuuta 1995, jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä kansainväliseen kauppaan vaikuttavien rajoittavien kauppatapojen suhteen. 12 Tässä kertomuksessa keskitytään EY n ja Yhdysvaltojen yhteistyön piiriin kuuluviin asioihin. Yksittäisistä asioista saa lisätietoa XXVII kilpailupolitiikkaa koskevasta kertomuksesta. 13 Lisätietoja tästä asiasta saa mm. seuraavista tietolähteistä: A. Schaub "International cooperation in antitrust matters: making the point in the wake of the Boeing/MDD proceedings",Competition Policy Newsletter, N:o 1/1998 (helmikuu), s. 2-6. lentokoneiden tuotantoon liittyvistä DAC:n liiketoiminnoista, jotka Boeing olisi mahdollisesti pystynyt pelastamaan, sekä työpaikkojen menettämiseen Yhdysvalloissa, ja iii) DAC:n myyminen sellaiselle kolmannelle osapuolelle, joka ei jatkaisi DAC:n toimintaa uusien lentokoneiden valmistajana, olisi kilpailun vastaista siinä mielessä, että se loisi yrityksen, jolla olisi syy ja mahdollisuudet nostaa suurimmaksi osaksi yhdysvaltalaisten lentoyhtiöiden omistaman DAC:n käytössä olevalle lentokonekannalle tarjottujen varaosien ja huoltopalveluiden hintojaja vähentää palvelu] a. toimenpiteen Komissio otti edellä mainitut seikat huomioon yhteisön oikeuden sallimassa määrin. Yhdysvaltojen puolustusetujen osalta komissio on rajoittanut toimintansa siviilipuolelle. Komissio ei ole palannut vastaväitetiedoksianiiossa ilmaisemiinsa huoliin keskittymän vaikutuksesta taistelukoneiden kansainvälisiin markkinoihin. Jäljempänä kuvailluista syistä komissio ei ole pitänyt DAC:n myyntiä keinona poistaa keskittymän aiheuttamat kilpailuongelmat. Vaikka tässä asiassa ilmeni tiettyjä ongelmia, tutkimustensa päätteeksi komissio hyväksyi keskittymän avulla varmistettiin kaupallisten lentokoneiden markkinoilla. edellytyksin, säilyminen tehokkaan kilpailun suurten joiden tietyin b) Yhteistyö muissa merkittävissä asioissa i) Tuotemarkkinat välisissä käsittelijöiden keskusteluissa Asian usein tuotemarkkinoihin sen määrittämiseksi, ovatko molemmat osapuolet tehneet samanlaisia päätelmiä. Nämä keskustelut perustuvat yleisesti saatavilla oleviin tietoihin. Tällaisessa mielipiteiden vaihdossa onkin ilmi paljon yhtäläisyyksiä komission ja Yhdysvaltojen viranomaisten tekemien markkina- analyysien välillä. keskitytään tullut Tämä on erittäin tärkeää, koska viranomaisten on vaihdettava mielipiteitä noudattaen samalla salassapitosääntöjä. Jos komission ja Yhdysvaltojen viranomaiset olisivat alunperin eri mieltä markkinoiden määritelmästä, ei ehkä olisi mahdollista, tutkia yleisesti syitä erilaiseen lähestymistapaan paljastamatta, samalla osapuolilta saatuja salaisia tietoja. Nykyisten sääntöjen perusteella tämä olisi mahdollista, ainoastaan osapuolten suostumuksella. EY:n virkamiesten ja Yhdysvaltojen oikeusministeriön välillä oli useita yhteydenottoja ehdotetun BT/MCI:n sulautuman tutkimuksen kuluessa. Näiden kahden osapuolen välisiä kokouksia pidettiin sekä. Washingtonissa että Brysselissä. Koska asiassa oli arvioitava Atlantin ylittävien puhelinpalvelujen tarjoamiseen liittyviä tuotemarkkinoita, ja erityisesti oli mietittävä sulautuman vaikutusta ottaen huomioon kansainväliset tilitysjärjestelyt, näiden kahden ainoastaan osapuolen markkinamääritelmien selventämisessä, vaan niiden avulla voitiin paremmin jakaa tietoa Atlantin molemmin puolin sovellettavan lainsäädännön taustasta. keskusteluista välisistä hyötyä ollut ei 10- Myös asiassa Guinness/Grand Metropolitan komission virkamiehet ja heidän yhdysvaltalaiset virkaveljensä keskustelivat vilkkaasti merkityksellisistä tuotemarkkinoista. Keskustelujen perusteella löydettiin yhtenevät korjauskeinot. tulokseen Asiassa Santa Cruz/Microsoft markkinoiden määrittelystä oltiin yhtä mieltä. Myös asiassa Boeing/McDonnell Douglas sekä FTC että komissio tulivat lentokoneiden" samaan markkinamääritelmästä. Sen jälkeen kun asiassa DuPont/ICI oli keskusteltu PET-filmien ja titaanidioksidin markkinoiden määrittelystä, Yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön välillä havaittiin tiettyjä mahdollisia eroja sekä kysynnän että tarjonnan korvattavuudessa. kaupallisten "suurten Vaikka EY:n ja Yhdysvaltojen viranomaiset käyttivät toisinaan arvioissaan erilaisia tuotemarkkinoiden määritelmiä, yhteydenottojen ansiosta ne pystyivät ymmärtämään toistensa näkökantoja ja selventämään analyysejään. Tiiviillä yhteistyöllä onnistuttiin välttämään toisistaan poikkeavia päätöksiä. ii) Maantieteelliset markkinat Maantieteellisistä markkinoista keskustellaan vähemmän, koska komissio ja Yhdysvaltojen viranomaiset keskittyvät yleensä käyttäytymisen tai toimenpiteen kilpailuvaikutuksiin omilla markkinoillaan. Tämä koskee myös sellaisia asioita, joissa tutkittava toiminta tapahtuu Atlantin molemmilla puolilla tai on maailmanlaajuista. Molemmat osapuolet määrittelivät kuitenkin maantieteelliset markkinat maailmanlaajuisiksi asioissa Boeing/MDD ja GE Aircraft Engines/Pratt & Whitney Asiassa DuPont/ICI keskusteltiin, olisiko molempien tuotteiden, vai titaanidioksidin, markkinoita pidettävä PET-filmien maailmanlaajuisina. erillisinä ja iii) Kilpailunvastainen vaikutus Asiassa Santa Cruz/Microsoft komission ja sen yhdysvaltalaisen vastapuolen virkamiesten välillä käydyn yleisen keskustelun jälkeen tultiin siihen tulokseen, tosiasioista olivat pääosin samankaltaiset. Asia että niiden näkemykset toimii hyvänä esimerkkinä kilpailunvastaisten Guinness/Grand Metropol vaikutusten täydentävistä analyyseistä. Kun markkinoiden määrittelyssä päästiin yksimielisyyteen, päästiin sopimukseen myös kilpailuvaikutuksista ja lopulta löydettiin myös yhteiset korjauskeinot. Komission ja FTC:n neuvottelut johtivat siihen, että molempien osapuolien oli paremmin otettava huomioon toisen puolen esiin tuomat huolenaiheet, jotka koskivat sulautuman kilpailunvastaisia vaikutuksia. Boeingin asiassa FTC suhtautui tutkimuksen edetessä yhä kriittisemmin Boeingin yksinoikeudellisiin sopimuksiin. iv) Lain lainkäyttövallan alueella ja tosiseikkojen tarkistaminen toisen osapuolen il Kumpikaan osapuoli, Yhdysvallat tai komissio, ei asettanut kyseenalaiseksi sitä, kumman lainkäyttövallan piiriin tietyn asian käsittely kuului. Tietoja vaihdettiin ja keskusteluja käytiin silloin, kun oli epäselvää, kumman lainkäyttövaltaan asia kuului. Tiivis yhteistyö asiassa Sonta Cruz/Microsoft osoitti, että Yhdysvaltojen "rule of reason" -lähestymistavan soveltaminen sopimuksista aiheutuviin rajoituksiin johtaa siihen, että tällaista toimintaa on vaikeampi vastustaa Yhdysvaltojen tuomioistuimissa kuin EY. n oikeuskäytännössä. Korjauskeinojen osalta sen sijaan on todettava, että komissiolle annettu sitoumus ei ole samalla tavoin suoraan täytäntöönpantavissa kuin Yhdysvaltojen consent degree -sitoumus. v) Toisistaan poikkeavien korjauskeinojen välttäminen valmiit Asiassa Guinness/Grand Metropolitan osapuolet olivat keskustelun tietyssä vaiheessa keskusteluihin kilpailuviranomaisten välillä Näin pystyttiin varmistamaan koordinaatio, mikä muutoin ei ehkä olisi ollut mahdollista. Erityisesti sillä varmistettiin, että molemmissa oikeusjärjestelmissä lopulta sovitut korjauskeinot olivat keskenään yhtenevät. korjauskeinoja koskeviin FTC ei ollut kiinnostunut asiassa Boeing/MDD esitetyistä korjauskeinoista, koska se aikoi hyväksyä sulautuman Komissio, joka oli päätymässä tällaisesta suosittelemaan DAC. n myyntiä, tällaisen mahdollisuudesta Koska FTC kuitenkin korjauskeinon toteutettavuutta, ja koska komission tiedustelut osoittivat, että DAC:l!e ei ollut potentiaalista ostajaa, komissio ilmoitti FTC:lle ottavansa huomioon tämän epäilykset ja hylkäävänsä suunnitelmat DAC. n myynnistä. ilmoitti kuitenkin FTC:lle ilmoitti epäilevänsä vi) Toisen sopimuspuolen tärkeiden etujen huomioon ottaminen (traditional comity) Komissio ilmoitti Yhdysvaltojen viranomaisille 26 päivänä kesäkuuta 1997 alustavat päätelmänsä ja huolenaiheensa asiassa Boeing/MDD ja pyysi FTC:tä ottamaan huomioon, että Euroopan unionin edun kannalta on tärkeää turvata kilpailu suurten siviililentokoneiden markkinoilla. FTC vastasi samana päivänä, että se ottaisi huomioon kyseiset Euroopan yhteisöjen edut tehdessään päätöstä. Federal Trade Commission teki 1 päivänä heinäkuuta 1997 määräenemmistöllä päätöksen olla vastustamatta sulautumaa. vii) Yhdysvaltojen kilpailuviranomaisten osallistuminen komission kuulemistilaisuuks i in viranomaisten salli FTC:n pyynnöstä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja julkiseen Yhdysvaltojen kuulemistilaisuuteen, joka järjestettiin EY:n sulautuma-asetuksen mukaisesti Guinness/Grand Metropolitanin sulautuman tutkinnan yhteydessä. Lisäksi DoJ pyysi lupaa, joka sille myös myönnettiin, osallistua (tarkkailijana) Boeing/MDD:n sulautuman kuulemistilaisuuteen. tarkkailijoina osallistua 12- 6. PÄÄTELMÄT Molempien osapuolten kilpailuviranomaiset pitävät tiivistä yhteydenpitoa ja usein käytäviä keskusteluja erittäin hyödyllisinä. Niiden avulla voidaan paremmin ymmärtää käsiteltäviä asioita. Katsottiin, että on hyödyllistä tietää, miten Yhdysvaltojen kilpailuvirasto aikoo reagoida tiettyyn kilpailuasiaan. Siitä huolimatta, että ilman luopumisasiakirjaa pystytään vaihtamaan vain rajallinen määrä tietoa, komissio ja molemmat Yhdysvaltojen kilpailuviranomaiset hyötyvät siitä, että niiden toiminta on yhdenmukaista. Näin vältetään toisistaan poikkeavia päätöksiä ja korjauskeinoja sekä nopeutetaan päätöksentekoa. -13 LIITE 1 EUROOPAN KOMISSION YHDYSVALTOJEN VIRANOMAISILLE TEKEMÄT ILMOITUKSET 1. 1. 1997 - 31. 12. 1997 Sulautuma-asiat14: 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 IV/M. 882 - Archer-Daniels-Midland / Grace Cocoa Associates IV/M. 890 - Blokker/Toys "R" Us IV/M. 867 - Wagons-Lits/Carlson IV/M. 846 - Philips/Hewlett-Packard IV/M. 877 - Boeing/McDonnell Douglas IV/M. 856 - BT/MCI (H) IV/M. 905 - Schweizer Ruck/S. A. F. R. IV/M. 833 - The Coca-Cola company/Carlsberg A/S IV/M. 902 - WarnerBros/Lusomundo/Sogecable IV/M. 920 - Samsung/AST IV/M. 915 - Tyco/ADT IV/M. 906 - Mannesmann /Vallourec IV/M. 917 - Valinox/Timet IV/M. 938 - Guinness/Grand Metropolitan IV/M. 933 - ICI/Unilever IV/36. 936 - SIEBE PLC/APVPLC IV/M. 885 - MERCK/RHÔNE-POULENC/MERIAL IV/M. 951 - CABLE AND WIRELESS/MAERSK DATA-NAUTEC IV/M. 937 - LEAR/KEIPER IV/M. 932 - SEHB/VIAG/PE^BEWAG IV/M. 942 - VEBA/DEGUSSA IV/M. 941 - ADM/ACATOS & HUTCHESON/SOYA MAINZ IV/M. %3 COMPAQ/TANDEM IV/M. 723 - ALCOA/ELKEM IV/M. 966 - Philips/Lucent Technologies IV/M. 954 - BAIN/HOECHST - DADE BEHRING IV/M. 977 - Fujitsu/Amdahl IV/M. 984 - DUPONT/ICI IV/M. 850 - Hoflmann-La Roche/Boehringer Mannheim IV/M. 1016 - Price Waterhouse/Coopers & Lybrand 14 Luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä luettelo sisältää vain ne tutkimukset tai asiat, jotka on julkistettu. -14 LIITE 1 (jatkuu) EUROOPAN KOMISSION YHDYSVALTOJEN VIRANOMAISILLE TEKEMÄT ILMOITUKSET 1. 1. 1997 - 31. 12. 1997 Muut kuin sulautuma-asiat15: 01 02 03 04 05 06 07 08 09 IV/36365 -NEC/PB/CMB IV/36. 213/F-GEAE/P&W IV/E-3/36. 204 - GENUSA IV/36. 420 - Microsoft Explorer Licensing IV/36365 - NEC/PB/CMB IV/36. 382 - Santa Cruz Operation/Microsoft IV/36. 474-IBM/STET IV/35. 969 - Canal+ - GDI - TINTA IV/36610/ - Sanofi Pharma Bristol - Myers 13 Luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä luettelo sisältää vain ne tutkimukset tai asiat, jotka on julkistettu. -15 LIITE 2 YHDYSVALTOJEN VIRANOMAISTEN EUROOPAN KOMISSIOLLE TEKEMÄT ILMOITUKSET: 1. 1. 1997 - 31. 12. 1997 Sulautuma-asiat16 The Boeing Comp. /McDonnell Douglas Corp. 01 02 Metal Levé S. A. /Mahle GmbH 03 04 05 06 Cargill Inc/Akzo Nobel N. V. Guinness/Grand Metropolitan British Telecommunications/MCI Communications Corp. Corange Ltd. /Dr. H. C. Paul Sacher 16 Luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä luettelo sisältää vain ne tutkimukset tai asiat, jotka on julkistettu. - 16- LIITE 2 (jatkuu) Muut kuin sulautuma-asiat17 01 02 03 04 05 06 07 Hoffinann-La Roche, Jungbunzlauer International AG Sodium gluconate investigation International Association of Conference Interpreters SKW Metals & Alloys AIG Trading Corp. /BP Exploration & Oil Inc/Cargill International SA HeereMac Offshore Construction Group Inc. /HeereMac Graphite electrodes investigation 17 Luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä luettelo sisältää vain ne tutkimukset tai asiat, jotka on julkistettu. - 1 7- ISSN 1024-4492 KOM(98) 510 lopullinen ASIAKIRJAT FI 08 11 10 17 Luettelonumero : CB-C0-98-517-FI-C ISBN 92-78-38886-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg n


title: Regulamento (CE) nº 1892/98 da Comissão de 3 de Setembro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 1098/94 que fixa as superfícies de base regionais aplicáveis no âmbito do sistema de apoio aos produtores de certas culturas arvenses

text: L 245/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 9. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 1892/98 DA COMISS(cid:212)O de 3 de Setembro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 1098/94 que fixa as superf(cid:146)cies de base regio- nais aplic(cid:145)veis no (cid:131)mbito do sistema de apoio aos produtores de certas culturas arvenses A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1765/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que institui um sistema de apoio aos produtores de determinadas culturas arvenses (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1624/98 (2), e, nomeadamente, o seu artigo 12º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 1098/94 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2016/97 (4), fixa as superf(cid:146)cies de base regionais aplic(cid:145)veis no (cid:131)mbito do sistema de apoio aos produtores de certas culturas arvenses; Considerando que, no (cid:131)mbito do Regulamento (CE) nº 1017/94 do Conselho, de 26 de Abril de 1994, relativo (cid:133) reconvers(cid:209)o de terras actualmente consagradas (cid:133)s culturas arvenses para a produ(cid:135)(cid:209)o animal extensiva em Portugal (5), com a redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1461/95 (6), foram apresentados pedidos de reconvers(cid:209)o equivalentes a 6 055 hectares; que, em consequ(cid:136)ncia, (cid:130) conveniente adaptar a superf(cid:146)cie de base; Considerando que (cid:130), por conseguinte, necess(cid:145)rio alterar o Regulamento (CE) nº 1098/94; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) Conjunto de Gest(cid:209)o dos Cereais, das Mat(cid:130)rias Gordas e das Forragens Secas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No anexo do Regulamento (CE) nº 1098/94, a informa(cid:135)(cid:209)o relativa (cid:133)s regi(cid:210)es indicadas na sec(cid:135)(cid:209)o intitulada «Portugal» (cid:130) substitu(cid:146)da pela informa(cid:135)(cid:209)o constante do anexo I do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no s(cid:130)timo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 3 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 12. (2) JO L 162 de 28. 7. 1998, p. 3. (3) JO L 121 de 12. 5. 1994, p. 12. (4) JO L 284 de 16. 10. 1997, p. 34. (5) JO L 112 de 3. 5. 1994, p. 2. (6) JO L 144 de 28. 6. 1995, p. 4. 4. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 245/33 ANEXO Regi(cid:209)o Todas as culturas Das quais: milho (em milhares de hectares) «PORTUGAL A(cid:135)ores Madeira (cid:190) Regadio (cid:190) Outras Continental (cid:190) Regadio (cid:190) Outras 9,7 0,31 0,30 275,4 749,0 0,29 205,0»