title: Komission asetus (EY) N:o 2107/98, annettu 1 päivänä lokakuuta 1998, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Puolasta, Tsekin tasavallasta, Unkarista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan polypropeenista valmistetun lyhdelangan ja paalinarun tuonnissa ja tiettyjen viejien esittämien kyseistä tuontia koskevien sitoumusten hyväksymisestä

eurovoc_concepts:
EU control
anti-dumping duty
dumping
import
manufactured goods
third country

text: 2. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 267/7 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2107/98, annettu 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, v(cid:132)liaikaisen polkumyyntitullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamisesta Puolasta, T(cid:228)ekin tasavallasta, Unkarista ja Saudi-Arabiasta per(cid:132)isin olevan polypropeenista valmistetun lyhde- langan ja paalinarun tuonnissa ja tiettyjen viejien esitt(cid:132)mien kyseist(cid:132) tuontia koskevien sitoumusten hyv(cid:132)ksymisest(cid:132) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon polkumyynnill(cid:132) muista kuin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumi- sesta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (2), ja erityisesti sen 7 ja 8 artiklan, ja on kuullut asiassa neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: A. MENETTELY (1) Puolasta Komissio ilmoitti 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) (3) aloit- tavansa polkumyynnin vastaisen menettelyn, jossa tarkastellaan poly- propeenista valmistetun lyhdelangan ja paalinarun tuontia. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen komissio ilmoitti 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998 (4) aloittavansa polku- myynnin vastaisen menettelyn, jossa tarkastellaan T(cid:228)ekin tasavallasta, Unkarista ja Saudi-Arabiasta per(cid:132)isin olevan kyseisen tuotteen tuontia. per(cid:132)isin olevan Puolasta per(cid:132)isin olevan polypropeenista valmis- tetun lyhdelangan ja paalinarun tuontia koskeva menettely aloitettiin, kun Liaison Committee of European Union Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) oli j(cid:132)tt(cid:132)nyt asiaa koskevan valituksen marraskuussa 1997. T(cid:228)ekin tasavallasta, Unkarista ja Saudi-Arabiasta per(cid:132)isin olevaa kyseist(cid:132) tuotetta koskeva menettely aloitettiin, kun Eurocord j(cid:132)tti toisen asiaa koskevan valituksen tammikuussa 1998. Eurocord edusti valituksessaan tuottajia, joiden polypropeenista tuotanto muodostaa valmistetun lyhdelangan ja paalinarun kokonaistuo- tannosta todisteita kyseisen tuotteen polkumyynnist(cid:132) ja siit(cid:132) aiheutu- yhteis(cid:148)ss(cid:132). Valitus p(cid:132)(cid:132)osan sis(cid:132)lsi (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 (2) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18 (3) EYVL C 1, 3. 1. 1998, s. 10 (4) EYVL C 65, 28. 2. 1998, s. 8 vasta merkitt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) vahingosta, ja todisteita pidettiin riitt(cid:132)vin(cid:132) menettelyn aloittamiseksi. Katsottiin, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) kaksi tutkimusta oli aiheel- lista yhdist(cid:132)(cid:132) sek(cid:132) polkumyynnin ett(cid:132) vahinkoa koskevan analyysin tarkastelemista varten (katso johdanto-osan 5 kappale). asiasta virallisesti tiedossaan Komissio ilmoitti oleville vienti(cid:132) harjoittaville tuottajille ja tuojille tai j(cid:132)lleenmyyjille, viej(cid:132)maiden edustajille sek(cid:132) vali- tuksen tehneille yhteis(cid:148)n tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esitt(cid:132)(cid:132) n(cid:132)k(cid:148)kan- tansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) tulla kuulluiksi. Kaikille kuulemista pyyt(cid:132)neille osapuolille annettiin tilai- suus tulla kuulluksi. Komissio l(cid:132)hetti kyselylomakkeet kaikille tiedos- saan oleville asianomaisille osapuolille ja sai tietoja kymmenelt(cid:132) valituksen tehneelt(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotta- jalta, seitsem(cid:132)lt(cid:132) puolalaiselta vienti(cid:132) harjoittavalta tuottajalta, kahdelta t(cid:228)ekkil(cid:132)iselt(cid:132) vienti(cid:132) harjoitta- valta tuottajalta, kolmelta unkarilaiselta vienti(cid:132) harjoittavalta tuottajalta sek(cid:132) yhdelt(cid:132) saudiarabialai- selta tuottajalta. Lis(cid:132)ksi komissio sai asianmukaiset ja t(cid:132)ydelliset vastaukset yhdelt(cid:132) etuyhteytt(cid:132) vailla olevalta tuojalta yhteis(cid:148)ss(cid:132) sek(cid:132) yhdelt(cid:132) etuyhteytt(cid:132) vailla olevalta tuojalta Sveitsiss(cid:132). vienti(cid:132) harjoittavalta tarpeellisina polkumyynnin, Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se vahingon ja piti yhteis(cid:148)n edun alustavaa m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)mist(cid:132) varten, ja teki tarkastusk(cid:132)yntej(cid:132) seuraavien yritysten toimiti- loissa: a) Valituksen tehneet yhteis(cid:148)n tuottajat (2) (3) (4) It(cid:132)valta: (cid:190) Teufelberger, Linz Belgia: (cid:190) Ostend Stores, Oostende Portugali: (cid:190) Cordex, Esmoriz (cid:190) Cotesi, Carvalhos (cid:190) Exporplas, Cortegaca (cid:190) Sicor, Cortegaca. L 267/8 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 10. 98 b) Tuojat/j(cid:132)lleenmyyj(cid:132)t (cid:190) W. B. V. Oelde, Oelde, Saksa (cid:190) Fybron, Luzern, Sveitsi, c) Vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat Puola: (cid:190) BZLP Bezalin, Bielsko-Biala (cid:190) CZWC Chemitex, Sochaczew (cid:190) Industrial Chemistry Research Institute, Varsova (cid:190) PAT Defalin sa, Swiebodzice (cid:190) Terplast sp. zo. o, Sieradz T(cid:228)ekin tasavalta: (cid:190) Lanex a. s. , Bolatice (cid:190) Juta a. s. , Dvur Kralove nad Labem Unkari: (cid:190) Elso Magyar Kenderfono Rt, Szeged (cid:190) Partium ’70 Rt, Berettyoujfalu (cid:190) Tiszai Vegyi Kombinat Rt, Tiszaujvaros Saudi-Arabia: (cid:190) Saudi Yarn and Knitting Technology joka kuuluu yritykseen Factory (Synthec), NAFA Enterprises Ltd, Riyadh. Polkumyyntitutkimus kattoi molemmissa menette- (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) lyiss(cid:132) tarkasteltiin ”tutkimusajanjakso”), tammikuusta 1994 tutkimusajanjakson loppuun. ajanjakson 1. 1. –31. 12. 1997 vahinkoa ja B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana oleva tuote on polypropeenista valmistettu lyhdelanka ja paalinaru eli niin kutsuttu maatalousnaru. Maatalousnarua k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n maatalou- dessa tai muilla vastaavilla koneilla koottavien nippujen sito- miseen. automaattisilla paalaimilla erityisesti (5) (6) (8) (9) (10) Tuotetta valmistetaan eri vahvuuksina (m/kg) ja eri ominaisuuksin (esimerkiksi solmu, vetolujuus, kier- teiden/s(cid:132)ikeiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) metri(cid:132) kohden, v(cid:132)ri, ultra- violettistabilisaatio ja s(cid:132)ikeisyys voivat vaihdella). Tutkimuksesta ilmeni, ett(cid:132) vaikka maatalousnarun vahvuus ja erityispiirteet voivat vaihdella, kaikkia maatalousnaruja voidaan t(cid:132)ss(cid:132) tutkimuksessa tarkas- tella yhten(cid:132) tuotteena. Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu nyky(cid:132)(cid:132)n CN-koodiin ex 5607 41 00. 2. Samankaltainen tuote (11) (7) Todettiin, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan yhteis(cid:148)n markkinoilla tuottama ja valmistama maatalousnaru on fyysisilt(cid:132) ja teknisilt(cid:132) perusominaisuuksiltaan ja k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksiltaan samanlaista kuin viej(cid:132)maista Yhteis(cid:148)n markkinoilla tuotu maatalousnaru. tuotetun tuotteen kanssa samanlaiseksi katsottiin my(cid:148)s kyseess(cid:132) olevien viej(cid:132)maiden kotimarkki- noilla valmistettu ja myyty maatalousnaru. N(cid:132)in ollen kaikki edell(cid:132) mainitut tuotteet ovat asetuksen (EY) N:o 384/96 (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”perusasetus”) 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. Er(cid:132)s unkarilainen viej(cid:132) v(cid:132)itti, ett(cid:132) sen yhteis(cid:148)n markkinoille myymi(cid:132) tuotteita ei pit(cid:132)isi samastaa yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuotteisiin, koska niill(cid:132) oli eri loppuk(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t. V(cid:132)itteen tueksi ei kuitenkaan esitetty todisteita, mink(cid:132) vuoksi komissio katsoo, ett(cid:132) kyseisi(cid:132) Unkarista per(cid:132)isin olevia tuotteita ei ole aihetta j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) menettelyn ulkopuolelle. C. POLKUMYYNTI 1. Puola a) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimiminen Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat suhteellisen v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132) osuutta Puolasta edustivat Seitsem(cid:132)n per(cid:132)isin olevasta kokonaistuonnista. puolalaista vienti(cid:132) harjoittavaa tuottajaa vastasi kyselylomakkeeseen. N(cid:132)ist(cid:132) seitsem(cid:132)st(cid:132) vastauk- sesta kuitenkin kaksi oli t(cid:132)ysin soveltumatonta k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi tutkimuksessa, sill(cid:132) niiss(cid:132) annettujen tietojen avulla ei voitu asianmukaisella tavalla m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) normaaliarvoja eik(cid:132) vientihintoja. Asian- omaisille yrityksille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus t(cid:132)sment(cid:132)(cid:132) vastauksiaan. Ne eiv(cid:132)t kuitenkaan antaneet lis(cid:132)selvityksi(cid:132), mink(cid:132) vuoksi niille ilmoitettiin, ett(cid:132) komission oli perus- asetuksen 18 artiklan mukaisesti katsottava, ett(cid:132) ne eiv(cid:132)t olleet toimineet yhteisty(cid:148)ss(cid:132). b) Normaaliarvo laskelmiin, normaa- Jotta inflaatio ei vaikuttaisi jotka ajallisesti liarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin ajanjaksoille, sijoittuivat mahdollisimman l(cid:132)helle vienti(cid:132) harjoit- tavien tuottajien ilmoittamia vientitapahtumia. Kaikissa tapauksissa k(cid:132)ytettiin mahdollisimman yksityiskohtaisia tietoja. N(cid:132)in ollen nelj(cid:132)lle yrityk- selle vahvistettiin kuukausittaiset normaaliarvot ja yhdelle vuosikohtaiset normaaliarvot. T(cid:132)ss(cid:132) menet- telytavassa otetaan huomioon my(cid:148)s se, ett(cid:132) tarkas- teltavana olevan tuotteen tuotanto on p(cid:132)(cid:132)omaval- taista ja ett(cid:132) keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset varastointiajat ovat lyhyit(cid:132). Ensin tarkasteltiin, voitiinko kotimaan hintoja k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132). Kysymys oli siis siit(cid:132), oliko tarkasteltavana olevaa tuotetta myyty kotimaan markkinoilla riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin riippumattomille tavanomaisessa asiakkaille kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). 2. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 267/9 5 eli v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n vastanneet prosenttia suuntautuvaan (12) Kaikki viisi yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toiminutta yrityst(cid:132) olivat yleisesti ottaen myyneet tuotteita riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin kotimaan myynti kotimaan markkinoilla viennist(cid:132) muodosti vientiin yhteis(cid:148)(cid:148)n. Yhteis(cid:148)(cid:148)n myydyt tuotteet eiv(cid:132)t kuitenkaan l(cid:132)hesk(cid:132)(cid:132)n aina tyypilt(cid:132)(cid:132)n kotimaan markkinoilla myytyj(cid:132) tuotetyyppej(cid:132). Tyyppikohtaisessa tarkaste- lussa ett(cid:132) kotimaan markkinoilla myytyjen kyseess(cid:132) olevien tuotetyyppien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli alle 5 prosenttia yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvaan vientiin myytyjen tuotetyyppien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). N(cid:132)in ollen tarkasteltavana olevalle tuot- teelle vahvistettiin kaikissa tapauksissa perusase- tuksen 2 artiklan 3 kohdan mukainen laskennal- linen normaaliarvo. todettiinkin, verrattavissa olevien Laskennallisten normaaliarvojen perustaksi otettiin tuotantokustannukset Puolassa (myynti-, hallinto- lis(cid:132)ttyn(cid:132) ja yleiskustannukset mukaan luettuina) kohtuullisella m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) voittoa. Kaikissa tapauksissa k(cid:132)ytettiin kunkin yrityksen omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Voitto laskettiin perusase- tuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) sen ainoan Puolassa sijaitsevan yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toi- mineen tuottajan todellista voittomarginaalia, joka myi samankaltaista tuotetta riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin koti- maansa markkinoilla tavanomaisessa kaupank(cid:132)yn- niss(cid:132). c) Vientihinta asiakkaille Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteis(cid:148)n markkinoilla suuntautui kokonaisuudessaan riippu- mattomille yhteis(cid:148)ss(cid:132). Vientihinnat m(cid:132)(cid:132)ritettiin siten perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteis(cid:148)(cid:148)n myydyst(cid:132) tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella. d) Vertailu Saman kaupan portaan normaaliarvon ja vienti- hinnan v(cid:132)lisen tasapuolisen vertailun varmistami- seksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisia oikaisuja hintoihin ja niiden vertailtavuu- teen vaikuttavien erojen osalta. Oikaisut koskivat alennuksia ja hyvityksi(cid:132), kuljetusta, vakuutusta, k(cid:132)sittely(cid:132), liit(cid:132)nn(cid:132)is- ja pakkauskustan- nuksia sek(cid:132) luottokustannuksia ja palkkioita. lastausta, (13) (14) e) Polkumyyntimarginaali (15) Kunkin tuotetyypin painotettua keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotettuun keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)i- seen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Viidelle yhteisty(cid:148)h(cid:148)n osallistuneelle vienti(cid:132) harjoit- tavalle tuottajalle m(cid:132)(cid:132)ritettiin seuraavat painotetut keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset v(cid:132)liaikaiset polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana cif-hinnasta: (cid:190) BZLP Bezalin: (cid:190) CZWC Chemitex: (cid:190) PAT Defalin sa: 20,1 % 22,7 % 16,3 % (cid:190) Industrial Chemistry Research Institute: 28,4 % (cid:190) Terplast sp zo. o: 27,9 %. (16) puolalaisten osallistumattomien Yhteisty(cid:148)h(cid:148)n vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien polkumyyntimargi- naali m(cid:132)(cid:132)ritettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perusteella. Tarkoituksena oli v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymisen palkitseminen ja toimenpiteiden kiert(cid:132)minen. vastasivat Koska yhteisty(cid:148)h(cid:148)n osallistumattomat puolalaiset tuottajat suhteellisen suuresta osasta kokonaistuontia, laskettiin polkumyynnin j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)s- marginaali, jonka perustaksi otettiin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille puolalaisille vienti(cid:132) harjoittaville tuotta- jille vahvistettu korkein yksitt(cid:132)inen edustavaa tuote- tyyppi(cid:132) koskeva polkumyyntimarginaali. Puolasta tulevan tuonnin polkumyynnin j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)s- marginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuontihin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla on: 40,9 %. (17) (18) 2. T(cid:228)ekin tasavalta a) Normaaliarvo Ensin tarkasteltiin, voitiinko kotimaan hintoja k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132). Kysymys oli siis siit(cid:132), oliko tarkasteltavana olevaa tuotetta myyty kotimaan markkinoilla riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin riippumattomille tavanomaisessa asiakkaille kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). Toinen kahdesta t(cid:228)ekkil(cid:132)isest(cid:132) vienti(cid:132) harjoittavasta tuottajasta oli yleisesti ottaen myynyt tarkastelta- vana olevia tuotteita riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin kotimaan markkinoilla eli sen kotimaan myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 5 prosenttia viennist(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n. Kuten Puolankin tapauksessa, kyseisen tuottajan yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvaan vientiin myym(cid:132)t eiv(cid:132)t kuitenkaan l(cid:132)hesk(cid:132)(cid:132)n aina tyypilt(cid:132)(cid:132)n vastanneet kotimaan markkinoilla myytyj(cid:132) tuotetyyppej(cid:132). Tyyppikohtaisessa tarkastelussa todettiinkin, ett(cid:132) kotimaan markkinoilla myytyjen kyseess(cid:132) olevien tuotetyyppien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli alle 5 prosenttia yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvaan verrattavissa olevien tuotetyyppien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). vientiin myytyjen tuotteet Koska toisen t(cid:228)ekkil(cid:132)isten vienti(cid:132) harjoittavan tuot- tajan kotimaan markkinoiden hintoja ei voitu k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan edellyt- t(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tavalla (yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden kahden L 267/10 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 10. 98 tuote- vienti(cid:132) harjoittavan tuottajan valmistamat tyypit olivat erilaisia), normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Toisen tuottajan laskennallisen normaaliarvon perustana k(cid:132)ytettiin tarkistettuja tuotantokustan- nuksia (yrityksen myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nukset mukaan luettuina) lis(cid:132)ttyin(cid:132) kohtuullisella m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) voittoa. Voitto laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) voittoa, jonka kyseinen tuottaja oli saanut myydess(cid:132)(cid:132)n samankaltaista tuotetta kotimaan markkinoilla tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). Todettiin, ett(cid:132) toinen t(cid:228)ekkil(cid:132)inen vienti(cid:132) harjoit- tava tuottaja oli myynyt maatalousnarua kotimaan markkinoilla tutkimusajanjakson aikana sek(cid:132) ylei- sesti ottaen ett(cid:132) tuotetyypeitt(cid:132)in edustavassa m(cid:132)(cid:132)rin ja tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). marginaalit, yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana cif-hinnasta: jotka ilmaistaan prosentteina vapaasti (cid:190) Lanex a. s. : (cid:190) Juta a. s. : 24,8 % 24,9 %. (22) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden tuottajien osuus T(cid:228)ekin tasavallasta per(cid:132)isin olevasta kokonaistuonnista oli huomattava. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi laskettiin j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)stulli k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevia tietoja. Laskennassa k(cid:132)ytettiin korkeinta yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille T(cid:228)ekin tasavallassa yrityksille m(cid:132)(cid:132)ritetty(cid:132) sijaitseville polkumyyntimarginaalia. T(cid:228)ekin tasavallasta tulevan tuonnin polkumyynnin prosentteina j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)smarginaali cif-tuontihinnasta yhteis(cid:148)n rajalla on: 24,9 %. ilmaistuna yrityksen normaaliarvo Kyseisen vahvistettiin t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) perustana riippumattomien asiakkaiden kotimaan tavanomaisessa kaupank(cid:132)yn- niss(cid:132) maksamiin tai maksettavaksi tuleviin maata- lousnarun verrattavissa oleviin hintoihin. (19) (20) b) Vientihinta asiakkaille Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteis(cid:148)n markkinoilla suuntautui kokonaisuudessaan riippu- mattomille yhteis(cid:148)ss(cid:132). Vientihinnat m(cid:132)(cid:132)ritettiin siten perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteis(cid:148)(cid:148)n myydyst(cid:132) tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella. c) Vertailu Saman kaupan portaan normaaliarvon ja vienti- hinnan v(cid:132)lisen tasapuolisen vertailun varmistami- seksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisia oikaisuja hintoihin ja niiden vertailtavuu- teen vaikuttavien erojen osalta. Oikaisut koskivat alennuksia ja hyvityksi(cid:132), kuljetusta, vakuutusta, k(cid:132)sittely(cid:132), lastausta ja liit(cid:132)nn(cid:132)iskustannuksia. d) Polkumyyntimarginaali (21) Kunkin tuotetyypin painotettua keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotettuun keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)i- seen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. yhteisty(cid:148)h(cid:148)n vienti(cid:132) Kahdelle harjoittavalle seuraavat painotetut keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset v(cid:132)liaikaiset polkumyynti- tuottajalle m(cid:132)(cid:132)ritettiin osallistuneelle 3. Unkari a) Normaaliarvo (23) Kuten Puolan tapauksessa (katso johdanto-osan 10 kappale), normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin ajanjaksoille, jotka ajallisesti sijoittuivat mahdollisimman l(cid:132)helle vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien ilmoittamia vientita- pahtumia. Yhdelle yritykselle vahvistettiin kuukau- sittaiset normaaliarvot ja kahdelle vuosikohtaiset normaaliarvot. (24) Ensin tarkasteltiin, voitiinko kotimaan hintoja k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132). Kysymys oli siis siit(cid:132), oliko tarkasteltavana olevaa tuotetta myyty kotimaan markkinoilla riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin riippumattomille tavanomaisessa asiakkaille kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). Mik(cid:132)li n(cid:132)in ei ollut, normaaliarvo oli perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti muodostettava laskennallisesti. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua muiden vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien hintojen k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) ei pidetty aiheellisena, koska ainoastaan yksi yritys (cid:190) ja sekin vain harvojen tuotetyyppien osalta (cid:190) myi tarkasteltavana olevaa tuotetta edustavassa m(cid:132)(cid:132)rin kotimaan markkinoiden tavanomaisessa kaupan- k(cid:132)ynniss(cid:132). (25) Kaikkien kolmen yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen unkari- laisen vienti(cid:132) harjoittavan tuottajan maatalousnarun kokonaismyynti kotimaan markkinoilla vastasi yli viitt(cid:132) prosenttia vientimyynnist(cid:132). Kuten Puolan ja Tsekin tasavallan tapauksessa, yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautu- tuotteet eiv(cid:132)t kuitenkaan vaan vientiin myydyt l(cid:132)hesk(cid:132)(cid:132)n aina tyypilt(cid:132)(cid:132)n vastanneet kotimaan markkinoilla myytyj(cid:132) tuotetyyppej(cid:132). Yksitt(cid:132)isten tuotetyyppien osalta todettiin seuraavaa: 2. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 267/11 Vaikka yhden yrityksen tyyppikohtainen kotimaan myynti vastasi useiden tuotetyyppien osalta yli viitt(cid:132) prosenttia vientimyynnist(cid:132), tuotetyyppej(cid:132) ei kuitenkaan ollut myyty tavanomaisessa kaupan- k(cid:132)ynniss(cid:132). Kaikille viedyille tuotetyypeille vahvis- tettiin siis perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukainen laskennallinen normaaliarvo. (27) T(cid:132)m(cid:132)n Toisen yrityksen tuotetyypeist(cid:132) vain yksi ylitti viiden prosentin kynnysarvon. Kuitenkin t(cid:132)m(cid:132)nkin vain 10 prosenttia oli tuotetyypin myynnist(cid:132) kannattavaa. ett(cid:132) katsottiin, vuoksi yhteis(cid:148)(cid:148)n viety(cid:132) tuotetta ei ollut myyty tutkimus- ajanjakson aikana kotimaan markkinoilla riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). N(cid:132)in ollen vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukainen laskennallinen normaaliarvo. Joidenkin tuotetyyppien Kolmas yritys myi useita tuotetyyppej(cid:132) edustavassa m(cid:132)(cid:132)rin. kannattavan myynnin osuus oli kuitenkin alle 10 prosenttia, joten katsottiin, ett(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) tuotetyyppej(cid:132) ei ollut myyty tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). Laskennal- linen normaaliarvo muodostettiin tuotetyypeille, joita ei ollut myyty edustavassa m(cid:132)(cid:132)rin tai tavan- omaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). Muiden yhteis(cid:148)(cid:148)n vietyjen tuotetyyppien kotimaan markkinoiden myynti oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n riitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132), joten n(cid:132)iden tyyppien normaa- liarvon perustana k(cid:132)ytettiin niiden kotimaan myyn- tihintoja. kaupank(cid:132)ynniss(cid:132) tavanomaisessa tuottajan luettuina) harjoittavan Kyseess(cid:132) olevien kolmen yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen vienti(cid:132) laskennallisen normaaliarvon perustaksi otettiin tarkistetut tuotan- ja tokustannukset Unkarissa (myynti-, hallinto- yleiskustannukset mukaan lis(cid:132)ttyn(cid:132) kohtuullisella m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) voittoa. Kaikissa tapauksissa k(cid:132)ytettiin kunkin yrityksen omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Voitto laskettiin perusase- tuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) sen ainoan Unkarissa sijaitsevan yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toi- mineen tuottajan todellista voittomarginaalia, joka myi samankaltaista tuotetta riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin koti- maansa markkinoilla tavanomaisessa kaupank(cid:132)yn- niss(cid:132). c) Vertailu Saman kaupan portaan normaaliarvon ja vienti- hinnan v(cid:132)lisen tasapuolisen vertailun varmistami- seksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisia oikaisuja hintoihin ja niiden vertailtavuu- teen vaikuttavien erojen osalta. Vientihintojen ja normaaliarvojen oikaisut koskivat erityisesti alen- nuksia ja hyvityksi(cid:132), kuljetusta, vakuutusta, k(cid:132)sit- ja luottokustannuksia, tely(cid:132), palkkioita ja tarvittaessa my(cid:148)s kaupan portaita. liit(cid:132)nn(cid:132)is- lastausta, d) Polkumyyntimarginaali keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iseen (28) Kahden yrityksen kunkin tuotetyypin painotettua keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) normaaliarvoa verrattiin perusase- tuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotet- tuun vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Kolmannen yrityksen painotettuja keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) normaaliar- voja verrattiin yksitt(cid:132)isiin vientihintoihin, koska oli todettu, ett(cid:132) vientihintojen rakenteessa oli huomat- tavia eroja eri ostajien v(cid:132)lill(cid:132), ja koska harjoitetun polkumyynnin laajuus ei t(cid:132)ysin k(cid:132)visi ilmi paino- tettuja keskiarvoja vertaamalla. vientihintaan yhteisty(cid:148)h(cid:148)n osallistuneelle tuottajalle m(cid:132)(cid:132)ritettiin vienti(cid:132) Kolmelle harjoittavalle seuraavat painotetut keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset v(cid:132)liaikaiset polkumyynti- marginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana cif-hinnasta: (cid:190) Elso Magyar Kenderfono Rt: (cid:190) Partium ’70 Rt: (cid:190) Tiszai Vegyi Kombinat Rt: 33,3 % 12,1 % 26,4 % (29) olevasta per(cid:132)isin kokonaistuonnista Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden tuottajien osuus Unka- rista oli laskettiin j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)stulli huomattava. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevia tietoja. Laskennassa k(cid:132)ytettiin korkeinta yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille Unka- rissa sijaitseville yrityksille m(cid:132)(cid:132)ritelty(cid:132) polkumyyn- timarginaalia. b) Vientihinta (26) asiakkaille Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteis(cid:148)n markkinoilla suuntautui kokonaisuudessaan riippu- mattomille yhteis(cid:148)ss(cid:132). Vientihinnat m(cid:132)(cid:132)ritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteis(cid:148)(cid:148)n myydyst(cid:132) tuotteesta tosiasial- lisesti maksetun tai maksettavan hinnan perus- teella. Unkarista tulevan tuonnin polkumyynnin j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)s- marginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuontihin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla on: 33,3 %. 4. Saudi-Arabia a) Normaaliarvo (30) Ainoan yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen vienti(cid:132) harjoittavan tuottajan osalta todettiin, ett(cid:132) sen maatalousnarun kokonaismyynti kotimaan markkinoilla vastasi yli viitt(cid:132) prosenttia vientimyynnist(cid:132), mink(cid:132) vuoksi myynti(cid:132) pidettiin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n edustavana. T(cid:132)m(cid:132) L 267/12 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 10. 98 kynnysarvo ylittyi my(cid:148)s yksitt(cid:132)isten tuotetyyppien tapauksessa. Lis(cid:132)ksi todettiin, ett(cid:132) kotimarkki- noiden myynti oli kokonaisuudessaan toteutunut perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). Saudiarabialaisen vienti(cid:132) harjoittavan tuottajan normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytt(cid:132)en perustana hintoja, joita riippumattomat asiakkaat ovat Saudi-Arabian tai maksavat kotimaan markkinoilla maksaneet tarkasteltavana olevasta tutkimusajan- tuotteesta jakson aikana. (31) (32) b) Vientihinta asiakkaille Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteis(cid:148)n markkinoilla suuntautui kokonaisuudessaan riippu- mattomille yhteis(cid:148)ss(cid:132). Vientihinnat m(cid:132)(cid:132)ritettiin siten perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteis(cid:148)(cid:148)n myydyst(cid:132) tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella. c) Vertailu Saman kaupan portaan normaaliarvon ja vienti- hinnan v(cid:132)lisen tasapuolisen vertailun varmistami- seksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisia oikaisuja hintoihin ja niiden vertailtavuu- teen vaikuttavien erojen osalta. Oikaisut koskivat lastausta, kuljetusta, vakuutusta, k(cid:132)sittely(cid:132), liit(cid:132)n- n(cid:132)iskustannuksia sek(cid:132) myynnin ja palkkioita j(cid:132)lkeisi(cid:132) kustannuksia. d) Polkumyyntimarginaali (33) Kunkin tuotetyypin painotettua keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotettuun keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)i- seen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineelle saudiarabialaiselle vienti(cid:132) harjoittaville tuottajalle m(cid:132)(cid:132)ritettiin seuraava paino- tettu keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen v(cid:132)liaikainen polkumyynti- joka ilmaistaan prosentteina vapaasti marginaali, yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana cif-hinnasta: (cid:190) Saudi Yarn and Knitting Technology Factory (Synthec), yritykseen NAFA kuuluu Enterprises Ltd: 36,8 %. joka tulevan tuonnin polkumyynnin Saudi-Arabiasta j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)smarginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuon- tihinnasta yhteis(cid:148)n rajalla on: 36,8 %. D. YHTEIS(cid:153)N TUOTANNONALAN M(cid:142)(cid:142)RITTE- LEMINEN (35) Kyselylomakkeeseen vastasi kymmenen valituksen tehnytt(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajaa. N(cid:132)ist(cid:132) tuottajista kaksi ei kuitenkaan en(cid:132)(cid:132) my(cid:148)hemm(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa osallis- tunut tutkimusyhteisty(cid:148)h(cid:148)n. Tutkimuksesta ilmeni, ett(cid:132) j(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)vien kahdeksan yhteis(cid:148)n tuottajan osuus yhteis(cid:148)n kokonaistuotannosta tutkimusajan- jakson aikana oli yli 70 prosenttia. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi katsotaan, ett(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet yhteis(cid:148)n tuot- tajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 tuotannonalan. kohdassa Yhteisty(cid:148)h(cid:148)n osallistuneista yhteis(cid:148)n tuottajista k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) nimityst(cid:132) ”yhteis(cid:148)n tuotan- nonala”. tarkoitetun yhteis(cid:148)n E. VAHINKO 1. Kulutus yhteis(cid:148)ss(cid:132) (36) Kulutuksen tarkastelun perustaksi otettiin yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lis(cid:132)ttyn(cid:132) yhteis- ty(cid:148)h(cid:148)n osallistumattomien yhteis(cid:148)n tuottajien myynnin sek(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132). Tuonnin osalta Eurostatin tietoja oikais- tiin ottamalla huomioon yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien toimittamat ja komission tarkastamat tiedot. Yhteisty(cid:148)h(cid:148)n osallis- tumattomien yhteis(cid:148)n tuottajien myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n arvioitiin k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perusteella olevan 30 prosenttia kaikkien yhteis(cid:148)n tuottajien kokonaismyynnist(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n perusteella kulutus yhteis(cid:148)ss(cid:132) oli noussut vuoden 1994 40 230 tonnista 44 363 tonniin vuonna 1995. Todettavissa oleva kulutus nousi vuonna 1996 selv(cid:132)sti eli 52 798 tonniin, josta se tutkimusajanjakson aikana laski 52 526 tonniin. N(cid:132)in ollen kokonaiskasvu oli tarkastellun ajan- jakson aikana 31 prosenttia. 2. Maatalousnarun tuonti tarkastelun kohtee- na olevista viej(cid:132)maista yhteis(cid:148)(cid:148)n a) Kumulaatio (34) Koska yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toiminut tuottaja vastasi l(cid:132)hes kaikesta Saudi-Arabiasta tulevasta tuonnista, polku- myynnin j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)stulli laskettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perusteella k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) perustana kyseisen tuottajan polkumyyntimarginaalia. eli (37) Todetut polkumyyntimarginaalit ovat v(cid:132)himm(cid:132)is- tasoa suurempia ja tarkasteltavana olevien maiden tuonnin markkinaosuudet merkitt(cid:132)vi(cid:132). Lis(cid:132)ksi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kaikista kyseisist(cid:132) maista on kasvamassa. Todettiin my(cid:148)s, ett(cid:132) kaikkien tuotujen tuotteiden hinnat olivat samaa tasoa. 2. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 267/13 On huomattava, ett(cid:132) tarkasteltavana olevista maista tuodut maatalousnarut ovat t(cid:132)ysin vaihdettavissa kesken(cid:132)(cid:132)n ja yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuottamien ja myymien narujen kanssa. Lis(cid:132)ksi narujen myynti- kanavat ovat samat ja markkinat avoimet. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi p(cid:132)(cid:132)teltiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ett(cid:132) tuonnin vaikutusten kumu- latiivinen ottaen on huomioon tuotavien tuotteiden v(cid:132)liset kilpailuedel- lytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteis(cid:148)n saman- kaltaisen tuotteen v(cid:132)liset kilpailuedellytykset. asianmukaista arviointi b) Tarkastelun kohteena olevista viej(cid:132)maista tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), arvo ja markkina- osuus Tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) nelj(cid:132)st(cid:132) tarkasteltavasta maasta nousi 5 263 tonnista vuonna 1994 16 441 tonniin tutkimusajanjaksolla 200 prosenttia. kasvua oli yli eli Tarkasteltavista nelj(cid:132)st(cid:132) maasta polkumyynnill(cid:132) tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kokonaiskulu- tuksesta yhteis(cid:148)ss(cid:132) kasvoi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)llisesti vuoden 1994 13 prosentista 31 prosenttiin tutkimusajanjak- solla. Kasvua oli siis 138 prosenttia. c) Tarkastelun kohteena olevista viej(cid:132)maista tuotujen tuotteiden hinnat Puolasta, T(cid:228)ekin tasavallasta ja Saudi-Arabiasta tuotujen tuotteiden hinnat nousivat vuodesta 1994 tutkimusajanjakson loppuun. On huomattava, ett(cid:132) useimmissa tapauksissa hinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteis(cid:148)n tuotannonalan hinnat tarkastellen ajanjakson aikana. Unkarin osalta hinnat laskivat hieman t(cid:132)n(cid:132) aikana. d) Tarkastelun kohteena olevista viej(cid:132)maista tulevien tuotteiden hinnan alittavuus (38) (39) (40) (41) Komissio analysoi joita tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132)kseen tarkastelun kohteena olevien viej(cid:132)maiden tuotteiden hinnan alittavuuden tason. Hinnan alittavuus m(cid:132)(cid:132)ritettiin vertaamalla vienti- hintoja hintoihin, yhteis(cid:148)n tuotannonala noudatti samassa kaupan portaassa. L(cid:132)ht(cid:148)kohtana jotka ostavat tuot- k(cid:132)ytettiin myyji(cid:132)/j(cid:132)lleenmyyji(cid:132), teet ja tuottajilta yhteis(cid:148)n tuotannonalalta, sek(cid:132) kesken(cid:132)(cid:132)n suoraan verrattavissa olevia maatalousnarutyyppej(cid:132) ja nelj(cid:132)(cid:132) markkinoiltaan huomattavinta j(cid:132)senvaltiota (Saksaa, Ranskaa, Italiaa ja Yhdistynytt(cid:132) kuningaskuntaa). suoraan vienti(cid:132) harjoittavilta tuonnin liiketoimet jossa otettiin Menetelm(cid:132)n tuloksena oli vertailu, huomioon myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joka vastasi noin 70:t(cid:132) prosenttia yhteis(cid:148)n tuotannonalan valmistamien narutyyppien kokonaismyynnist(cid:132). Valittuja naru- edustivat my(cid:148)s tyyppej(cid:132) koskevat huomattavaa osaa tarkasteltavana olevista maista tulevan kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Yhteis(cid:148)n tuotannonalan huomioon otetut myyntihinnat veloitettuja olivat vapaasti hintoja, tehtaalla -tasolle (kuljetuskustannukset pois luet- tuina). Vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien myyntihin- toja (yhteis(cid:148)n rajalla cif) oikaistiin maksettujen tullien huomioon ottamiseksi. Kaikkia hintoja verrattiin ilman alennuksia ja hyvityksi(cid:132). riippumattomilta tarvittaessa asiakkailta oikaistiin jotka Vertailusta (joka yht(cid:132) unkarilaista tuottajaa lukuun ottamatta suoritettiin painotettujen keskiarvojen ilmeni, ett(cid:132) hinnan alittavuusmargi- perusteella) naalit, jotka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena yhteis(cid:148)n tuotannonalan keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isist(cid:132) myynti- 5,7–17,4 hinnoista, seuraavat: 14,6 prosenttia prosenttia), T(cid:228)ekin tasavalta 16,1–19,2 prosenttia (painotettu kokonaiskeskiarvo 16,1 prosenttia) ja Unkari 17,8–21,4 prosenttia (painotettu kokonais- keskiarvo 18,2 prosenttia). Saudi-Arabian osalta hinnan alittavuudeksi vahvistettiin 3,8 prosenttia. Puola kokonaiskeskiarvo olivat (painotettu 3. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne a) Tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148) (42) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastel- tuna ajanjaksona nousten vuoden 1994 25 767 tonnista 30 133 tonniin tutkimusajanjakson aikana. T(cid:132)m(cid:132) vastaa 17 prosentin yleist(cid:132) lis(cid:132)yst(cid:132). Tuotanto kasvoi hitaammin kuin yhteis(cid:148)n kulutus, joka kasvoi 31 prosenttia tarkasteltavana olevan ajan- jakson aikana. k(cid:148)ysien, esimerkiksi (43) Kapasiteetin osalta on huomattava, ett(cid:132) lyhde- langan ja paalinarun tuotantolaitoksia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s muiden kuin t(cid:132)ss(cid:132) menettelyss(cid:132) tarkasteltujen tuotteiden, tuottamiseen. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi oli arvioitava liikevaihdon perus- teella yhteis(cid:148)n tuotannonalan kyseisen tuotteen normaali tuotantoon suuruus. T(cid:132)m(cid:132)n perusteella todettiin, ett(cid:132) kapasi- teetti kasvoi 38 732 tonnista vuonna 1994 42 984 tonniin tutkimusajanjaksona, mik(cid:132) 11 prosentin kasvua. T(cid:132)m(cid:132) kasvu vastasi markkinoiden kasvoi kasvuodotuksia. Kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste hieman tarkasteltavina olevan ajanjakson aikana nousten 66,5 prosentista vuonna 1994 70 prosent- tiin tutkimusajanjakson aikana. kapasiteetin osoittaman vastaa L 267/14 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 10. 98 (44) b) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Yhteis(cid:148)n tuotannon alan myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) yhteis(cid:148)n markkinoilla kasvoi tarkasteltavana olevana ajanjak- sona; vuonna 1994 myynti oli 21 953 tonnia ja tutkimusajanjaksona 24 166 tonnia. T(cid:132)m(cid:132) vastaa 10 prosentin Kehityssuuntaus yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynti osoittaa, seurannut kasvua kulutuksessa, joka lis(cid:132)(cid:132)ntyi 31 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona. kokonaislis(cid:132)yst(cid:132). ettei c) Markkinaosuus (45) Myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ja yhteis(cid:148)n kulutuksen kehitysten v(cid:132)linen vertailu osoittaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan markkinaosuus pieneni tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan mark- kinaosuus pieneni 54,6 prosentista vuonna 1994 50,4 prosenttiin vuonna 1995, 49,2 prosenttiin vuonna 1996 ja 46 prosenttiin tutkimusajanjaksona. Markkinaosuus pieneni kaikkiaan 8 prosenttiyk- sikk(cid:148)(cid:132) vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. d) Varastot (46) Varastot lis(cid:132)(cid:132)ntyiv(cid:132)t 44,4 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lill(cid:132). (47) (48) (49) (50) e) Keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset myyntihinnat ja hintojen kehitys Yhteis(cid:148)n tuotannonalan yhteis(cid:148)n markkinoilla kyseisen tuotteen myynniss(cid:132) veloittamien hintojen painotetut keskiarvot tarkasteltavana olevana ajanjaksona kohoten kaikkiaan kymmenen prosenttia. vaihtelivat (52) f) Kannattavuus nettomyynnist(cid:132) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kannattavuus ilmaistuna prosenttiosuutena 3,9 prosentin painotetusta keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isest(cid:132) voitosta vuonna 1994 tutkimusajanjakson 1,9 prosenttiin laskien siis 50 prosenttia. Olisi kuitenkin huomat- tava, ett(cid:132) taloudellinen tilanne heikkeni erityisesti vuodesta 1995 alkaen; voitto pieneni 13,5 prosen- tista 1,9 prosenttiin tutkimusajanjaksona. laski g) Investoinnit Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tekem(cid:132)t vuotuiset inves- toinnit lis(cid:132)(cid:132)ntyiv(cid:132)t 1,07 miljoonasta ecusta vuonna 1994 1,22 miljoonaan ecuun tutkimusajanjaksona; 3,27 huippuvuonna miljoonaa 14 prosentin vuotuista lis(cid:132)yst(cid:132) tarkasteltuna ajanjak- sona, investoinnit v(cid:132)heniv(cid:132)t merkitt(cid:132)v(cid:132)sti vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. 1996 ecua. Vaikka t(cid:132)m(cid:132) merkitsee investoinnit olivat h) Ty(cid:148)llisyys Yhteis(cid:148)n tuotannonalan ty(cid:148)llisyys kasvoi kyseisen tuotteen osalta tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Ty(cid:148)paikkojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi vuoden 1994 557 1995. ty(cid:148)paikkaan ty(cid:148)paikasta vuonna 689 Vuodesta 1995 l(cid:132)htien yhteis(cid:148)n tuotannonalan ty(cid:148)paikkojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) laski 639:(cid:132)(cid:132)n eli 7,2 prosenttia. 4. Vahinkoa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (51) Tutkimuksesta k(cid:132)vi ett(cid:132) polkumyynnill(cid:132) ilmi, tapahtuva tuonti aiheutti huomattavaa hinnan alit- tavuutta yhteis(cid:148)n tuotannonalaan n(cid:132)hden ja ett(cid:132) polkumyynnill(cid:132) ja markkinaosuus kasvoivat merkitt(cid:132)v(cid:132)sti. Lis(cid:132)ksi yhteis(cid:148)n tuotannonala menetti merkitt(cid:132)v(cid:132)sti mark- kinaosuuttaan (8 prosenttiyksikk(cid:148)(cid:132)) aikana, jolloin yhteis(cid:148)n kulutus lis(cid:132)(cid:132)ntyi 31 prosenttia. tapahtuvan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) huomattavasti tuotannonalan yhteis(cid:148)n heikkeniv(cid:132)t taloudelliset Lis(cid:132)ksi tulokset erityisesti vuodesta 1995 alkaen. Edell(cid:132) kuvatun tutkimuksen perusteella komissio on v(cid:132)liaikaisesti p(cid:132)(cid:132)tellyt, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalalle on aiheutunut merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. F. SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnill(cid:132) tapahtuvan tuonnin vaiku- tukset oliko yhteis(cid:148)n tuonnista, tapahtuneesta Tutkiessaan, tuotannonalalle koitunut merkitt(cid:132)v(cid:132) vahinko aiheutunut polku- myynnill(cid:132) komissio tuonti havaitsi, ett(cid:132) polkumyynnill(cid:132) tapahtunut lis(cid:132)(cid:132)ntyi huomattavasti vuoden 1994 ja tutkimus- ajanjakson v(cid:132)lill(cid:132) (+210 %). On syyt(cid:132) huomata, ett(cid:132) vuosien 1994 ja 1995 v(cid:132)lill(cid:132) polkumyynnill(cid:132) tapahtuvan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n l(cid:132)hes kaksin- kertaistui ja kasvoi edelleen merkitt(cid:132)v(cid:132)sti vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. T(cid:132)st(cid:132) aiheutui, ett(cid:132) asianomaisista viej(cid:132)maista per(cid:132)isin olevan tuonnin kumuloitu kokonaismarkkinaosuus kasvoi vuoden 1994 13,1 prosentista 31 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, toisin sanoen 17,9 prosenttiyksik(cid:148)ll(cid:132). Yhteis(cid:148)n tuotannonalan markki- naosuus sit(cid:132) vastoin laski 8,6 prosenttiyksikk(cid:148)(cid:132) vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Lis(cid:132)ksi olisi huomattava, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala menetti prosenttia markkinaosuudestaan pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n vuosina 1996–1997, jolloin asianomai- sista viej(cid:132)maista per(cid:132)isin oleva tuonti lis(cid:132)(cid:132)ntyi erityisen paljon. 3,2 ett(cid:132) laskupaineella tarkasteltavana Lis(cid:132)ksi todettakoon, ett(cid:132) lyhdelangan ja paalinarun markkinat ovat hintojen kannalta herk(cid:132)t ja avoimet. Komissio havaitsi, olevaa tuotetta on pidett(cid:132)v(cid:132) hy(cid:148)dykkeen(cid:132) ja ett(cid:132) hintoihin kohdistuvalla on usein v(cid:132)lit(cid:148)n vaikutus markkinoihin varsinkin, kun vienti(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala harjoittavat ja myyv(cid:132)t asiakkaille. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) komissio havaitsi, ett(cid:132) asianomaisista viej(cid:132)maista per(cid:132)isin olevan tuonnin hinnat alittivat yhteis(cid:148)n tuotannonalan hinnat 3,8–21,4 prosen- tilla tutkimusajanjakson aikana. tuotteitaan samoille tuottajat 2. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 267/15 Lis(cid:132)ksi koko tarkasteltavana olevana ajanjaksona tutkimuksen kohteena olevista maista per(cid:132)isin olevan tuonnin hinnat olivat jatkuvasti ja merkitt(cid:132)- v(cid:132)sti alhaisemmat kuin yhteis(cid:148)n tuotannonalan hinnat. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi yhteis(cid:148)n tuotannonalan oli mukautettava hintojaan markkinatilanteen mukai- seksi v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132)kseen markkinaosuuksien menetykset. Lis(cid:132)ksi tuotteiden hintojen todettiin olevan markkinoiden alhai- simmat tutkimusajanjaksona. polkumyynnill(cid:132) tuotujen (53) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tila oli varsinkin kannatta- vuuden ja markkinaosuuden osalta huonoimmil- laan tarkasteltavana ajanjaksona, kun asianomaisista viej(cid:132)maista tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n oli suurimmillaan. per(cid:132)isin olevan N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) asianomaisista viej(cid:132)maista per(cid:132)isin oleva lyhdelangan ja paalinarun polkumyynnill(cid:132) tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. 2. Muut tekij(cid:132)t a) Muu tuonti (54) My(cid:148)s muista kuin asianomaisista viej(cid:132)maista per(cid:132)isin olevan tuonnin vaikutus yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan tilanteeseen tutkittiin Eurostatin ilmoitta- mien m(cid:132)(cid:132)rien perusteella. Muista kuin tutkimuksen kohteena olevista maista per(cid:132)isin olevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 2 043 tonnia tutkimusajanjaksona. T(cid:132)m(cid:132) vastasi 4 prosentin 4,6 kokonaismarkkinaosuutta prosentista vuonna 1994. Tutkimusajanjaksona tuontia oli l(cid:132)hinn(cid:132) Costa Ricasta, Yhdysvalloista, Sloveniasta, Turkista ja Sveitsist(cid:132), ja Costa Ricasta vuonna 1996 tullutta tuontia lukuunottamatta sit(cid:132) harjoitettiin yleens(cid:132) kalliimmilla hinnoilla tutki- muksen kohteena oleviin viej(cid:132)maihin verrattuna. laskenut oli ja Costa Ricasta per(cid:132)isin olevan tuonnin hintojen todettiin vuonna 1996 olleen halvempia tutki- muksen kohteena olevien maiden hintoihin verrat- tuna, ja Costa Rican markkinaosuus oli 2,2 prosenttia. Kuitenkin sen hinnat olivat vuonna 1997 korkeampia, ja sen markkinaosuus laski 1,4 prosenttiin. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) olisi muistettava, ett(cid:132) tutkimus- ajanjaksona polkumyynnill(cid:132) tuotujen tuotteiden hintojen todettiin olevan markkinoiden alhai- tapahtuvan simmat. tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli huomattava koko tarkastellun ajanjakson ajan ja todettiin, ett(cid:132) tutkimusajanjak- sona t(cid:132)m(cid:132) tuonti vastasi 89:(cid:132)(cid:132) prosenttia kokonais- tuonnista. polkumyynnill(cid:132) Lis(cid:132)ksi Edelt(cid:132)v(cid:132)n perusteella muista kuin asianomaisista nelj(cid:132)st(cid:132) maasta per(cid:132)isin olevan tuonnin ei voida katsoa poistavan syy-yhteytt(cid:132) polkumyyntituonnin ja yhteis(cid:148)n tuotannonalan k(cid:132)rsim(cid:132)n merkitt(cid:132)v(cid:132)n vahingon v(cid:132)lill(cid:132). (55) (56) b) Kulutuksen kehitys Lyhdelangan ja paalinarun kulutus yhteis(cid:148)ss(cid:132) kasvoi yhteens(cid:132) 31 prosenttia vuoden 1994 ja tutki- musajanjakson v(cid:132)lill(cid:132); vuoden 1996 j(cid:132)lkeen kulutus alkoi tasaantua. Yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheu- tunut vahinko ei voi t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi johtua kysynn(cid:132)n suuntauksista. c) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan vienti vientimarkkinoilla Yhteis(cid:148)n tuotannonalan harjoittama lyhdelangan ja paalinarun vienti kolmansiin maihin pysyi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)l- t(cid:132)(cid:132)n vakaana tutkimusajanjakson aikana. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan veloittamat myyntihinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin yhteis(cid:148)n markkinoilla noudatetut hinnat. Myyntihinnat nousivat 22 prosenttia vientimarkki- noilla, kun ne yhteis(cid:148)n markkinoilla nousivat 10 prosenttia. Niinp(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan harjoit- tama vienti ei vaikuttanut osatekij(cid:132)n(cid:132) yhteis(cid:148)n k(cid:132)rsim(cid:132)(cid:132)n vahinkoon. d) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kilpailukyky ja koneisiin korvaaviin (57) Muistettakoon, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala teki ajanjaksona merkitt(cid:132)vi(cid:132) tarkasteltavana olevana investointeja pysy(cid:132)kseen teknologian kehityksen tahdissa. N(cid:132)iden uusien koneiden ansiosta voitiin ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n kustannus- tuotantomene- tehokkaampia telmi(cid:132). Lis(cid:132)ksi jatkoi toimiaan tutkimuksen ja kehitt(cid:132)misen alalla sek(cid:132) laadunvalvonnassa koko tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Tutkimusajanjaksona yhteis(cid:148)n tuotan- nonala v(cid:132)hensi myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nuksiaan 8 prosenttia. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan suorituskyky siis parani sek(cid:132) kustannusten ett(cid:132) laadun osalta tarkasteltavana olevana ajanjaksona. yhten(cid:132)isempi(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala e) Raaka-aineen hintojen muutokset hintojen (58) Komissio tarkasteli my(cid:148)s, olisiko yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan k(cid:132)rsim(cid:132) vahinko voinut aiheutua raaka- tarkasteltavana aineiden vaihteluista olevana ajanjaksona, jonka aikana raaka-aineen hinnoissa todettiin huomattavia vaihteluja. N(cid:132)m(cid:132) vaihtelut koskivat sek(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajia ett(cid:132) viej(cid:132)- maiden tuottajia. Kyseisen tuotteen valmistuksessa k(cid:132)ytetyn p(cid:132)(cid:132)asiallisen raaka-aineen, polypropeeni- rakeiden hinnat nousivat kaikkiaan 39 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Koska raaka-aineen osuus kaikista tuotantokustan- L 267/16 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 10. 98 on noin prosenttia, yhteis(cid:148)n 55 nuksista tuotannonalan veloittamien keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isten myyn- tihintojen olisi pit(cid:132)nyt nousta 21,5 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona, jotta raaka- ainekustannusten yleinen nousu olisi katettu. T(cid:132)t(cid:132) olisi verrattava yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihin- tojen kokonaiskasvuun, joka oli 10 prosenttia, sek(cid:132) viej(cid:132)maista per(cid:132)isin olevan tuonnin kyseisist(cid:132) huomattaviin alihinnoittelumarginaaleihin, joiden vuoksi yhteis(cid:148)n tuotannonalan oli mahdotonta siirt(cid:132)(cid:132) koko raaka-ainekustannusten nousu asiak- kaiden maksamiin hintoihin. 3. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (59) Komissio katsoo, ett(cid:132) koska lyhdelanka ja paalinaru ovat avoimilla markkinoilla tarjottavia kulutushy(cid:148)- dyketyyppisi(cid:132) tuotteita ja koska yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetut tuotteet tuontituotteet myyd(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)ss(cid:132) samojen myyntikanavien kautta, kyseisist(cid:132) viej(cid:132)- maista per(cid:132)isin oleva polkumyynnill(cid:132) tuotu lyhde- lanka ja paalinaru vaikuttivat merkitt(cid:132)v(cid:132)sti yhteis(cid:148)n markkinoihin. ja Vaikka ei voida j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) huomiotta sit(cid:132), ett(cid:132) tietyll(cid:132) muulla kolmansista maista tulevalla tuonnilla sek(cid:132) raaka-ainekustannusten vaihteluilla on voinut olla liev(cid:132) haitallinen vaikutus yhteis(cid:148)n tuotannonalaan, t(cid:132)m(cid:132) ei poista sit(cid:132) tosiseikkaa, ett(cid:132) kyseisist(cid:132) viej(cid:132)- maista per(cid:132)isin olevan lyhdelangan ja paalinarun tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkit- t(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. samanaikaisesti N(cid:132)in p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n erityisesti, koska yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan markkinaosuus pieneni ja kannattavuus heikkeni kun polkumyynnill(cid:132) ja markkinaosuus tapahtuvan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoivat merkitt(cid:132)v(cid:132)sti; kyseisen tuonnin hinnat alittivat jatkuvasti yhteis(cid:148)n tuotannonalan hinnat, ja ne olivat tutkimusajanjaksona markkinoiden alhai- simmat. G. YHTEIS(cid:153)N ETU 1. Johdanto (60) Lis(cid:132)ksi tutkittiin, oliko polkumyynti(cid:132) ja siit(cid:132) aiheu- tunutta vahinkoa koskevista p(cid:132)(cid:132)telmist(cid:132) huolimatta joiden perusteella olisi olemassa pakottavia syit(cid:132), p(cid:132)(cid:132)telt(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) erityistapauksessa toimenpi- teiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto ei ole yhteis(cid:148)n edun mukaista. T(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusase- tuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpi- teiden vaikutusta kaikkiin osapuoliin, joita menet- tely koski, toimenpiteist(cid:132) luopumisen seurauksia. ja my(cid:148)s Voidakseen arvioida toimenpiteiden todenn(cid:132)k(cid:148)iset vaikutukset komissio pyysi tietoja kaikilta tiedos- saan olevilta asianomaisilta osapuolilta, yhteis(cid:148)n j(cid:132)lleenmyyj(cid:132)t ja kyseisen tuotannonala, tuojat tai tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t mukaan luettuina. Huomatta- koon, ett(cid:132) komissio sai ainoastaan rajoitettuja ja yleisluontoisia vastauksia. Yhteis(cid:148)n etua koskevan tutkimuksen yhteydess(cid:132) osapuolet seuraaviin ryhmiin: yhteis(cid:148)n tuotan- kuuluvat nonala, tuojat/j(cid:132)lleenmyyj(cid:132)t ja k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t. Huomatta- koon, ett(cid:132) lyhdelanka ja paalinaru myyd(cid:132)(cid:132)n yhteis- (cid:148)ss(cid:132) viimeisteltyin(cid:132), eik(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) menettely koske n(cid:132)in ollen jatkojalostusteollisuutta. tarkastellut 2. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan edut a) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan luonne ja rakenne (61) Yhteis(cid:148)n tuottajat ovat sijoittautuneet useimpiin j(cid:132)senvaltioihin. Erityisesti Portugalissa on paljon yrityksi(cid:132). Portugalilaisten tuottajien osuus oli noin 60 prosenttia yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuotannosta tutkimusajanjaksona. Yhteis(cid:148)n tuotannonala muodostuu suurimmaksi osaksi perheomistuksessa olevista pienist(cid:132) ja keski- suurista yrityksist(cid:132). Yhteis(cid:148)n tuotannonala jalostaa raaka-aineen lyhdelangaksi ja paalinaruksi seuraa- vissa kuumapursotusvaihe (raaka-aineen sulattaminen k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevaksi (s(cid:132)ikeiden tekeminen langaksi), langoista) punontavaihe kiert(cid:132)mis- (s(cid:132)ikeiden kiert(cid:132)minen tai punominen naruksi). s(cid:132)ikeistysvaihe sek(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tuotantovaiheissa: ja (62) b) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan elinkelpoisuus ajanjaksona huomattavia Vaikka yhteis(cid:148)n tuotannonala k(cid:132)rsi taloudellisesta vajauksesta, se on kuitenkin rakenteeltaan elinkel- poinen. Yhteis(cid:148)n tuotannonala teki tarkasteltavana olevana investointeja uusiin koneisiin, mink(cid:132) ansiosta se saattoi ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tehokkaampia menetelmi(cid:132). Yhteis(cid:148)n tuotannonala investoi my(cid:148)s laadunvarmistukseen ja -ohjaukseen, ja se on toteuttanut merkitt(cid:132)vi(cid:132) toimia tutkimuksen ja kehitt(cid:132)misen alalla voidakseen tuottaa uudentyyppisi(cid:132) maatalousnaruja, joiden lis(cid:132)arvo on suurempi ja joihin liittyy aikaisempaa teknologiaa. Tutkimusajanjakson edistyneemp(cid:132)(cid:132) lopussa edelleen yhteis(cid:148)n tuotannonalalla oli huomattava markkinaosuus, mik(cid:132) osoittaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala on luotettava toimittaja. c) Toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton tai k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otta- matta j(cid:132)tt(cid:132)misen todenn(cid:132)k(cid:148)iset vaikutukset (63) Jos polkumyynnill(cid:132) tapahtuvan tuonnin aiheut- taman paineen annettaisiin jatkua (cid:190) varsinkin, kun otetaan huomioon t(cid:132)m(cid:132)n tuonnin markkina- osuuden huomattava kasvu (cid:190) yhteis(cid:148)n tuotannon- alan taloudellinen tilanne heikkenisi edelleen. Yhteis(cid:148)n tuotannonala ei t(cid:132)ll(cid:148)in voisi jatkaa uusien tuotteiden kehitt(cid:132)misen rahoittamista, ja pidem- m(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) yrityksi(cid:132) jouduttaisiin sulkemaan. 2. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 267/17 ett(cid:132) yhteydess(cid:132) huomautetaan, yhteis(cid:148)n T(cid:132)ss(cid:132) tuotannonalalla tarkasteltavana olevana ajanjaksona vallitsevan hintapaineen vuoksi er(cid:132)s valituksen tehneist(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajista lopetti tuotantonsa tutkimusajanjakson aikana. On eritt(cid:132)in todenn(cid:132)- k(cid:148)ist(cid:132), ilman polkumyynnin vaikutuksia korjaavia toimenpiteit(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) kielteinen kehitys jatkuu edelleen. P(cid:132)(cid:132)asiassa Portugaliin keskittyneen yhteis(cid:148)n tuotannonalan ja kuudensadan ty(cid:148)paikan s(cid:132)ilyminen voi siis vaarantua. ett(cid:132) 5. Vaikutus kilpailuun yhteis(cid:148)n markkinoilla (67) Yhteis(cid:148)n markkinoiden kilpailutilanteen osalta mainittakoon, ett(cid:132) toimenpiteet eiv(cid:132)t ole tasoltaan ja luonteeltaan sellaisia, ett(cid:132) niill(cid:132) suljettaisiin pois yhteis(cid:148)n markkinoilta tarkastelun kohteena olevat vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat, ja toimenpiteill(cid:132) salli- taankin kyseisten vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien toimiminen edelleen markkinoilla. Toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamisen avulla yhteis(cid:148)n tuotannonala voi saada takaisin osan aiemmasta markkinaosuudestaan. Lis(cid:132)ksi yhteis(cid:148)n tuotannon- alan pit(cid:132)isi toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamisen avulla voida parantaa kannattavuuttaan. Polku- myyntitoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottaminen olisi siis yhteis(cid:148)n edun mukaista. (68) (64) (65) (66) 3. Tuojien/j(cid:132)lleenmyyjien edut Tarkasteltavana olevan tuotteen jakeluketjulle on ominaista pieni m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tuojia/j(cid:132)lleenmyyji(cid:132), joilla on varastoissaan huomattavat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t kyseist(cid:132) tuotetta. Tuojat ja j(cid:132)lleenmyyj(cid:132)t toimivat yleens(cid:132) v(cid:132)litt(cid:132)jin(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)jien (maatalousosuuskunnat ja paalausurakoit- ja sek(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan ett(cid:132) vienti(cid:132) sijat) harjoittavien tuottajien v(cid:132)lill(cid:132). Koska tuojat ja j(cid:132)lleenmyyj(cid:132)t saavat yleens(cid:132) vapaasti valita hankin- tal(cid:132)hteens(cid:132) (yhteis(cid:148)n tuotanto tai tuonti), komissio katsoo, ett(cid:132) toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottaminen tai ottamatta j(cid:132)tt(cid:132)minen ei vaikuttaisi niihin merkitt(cid:132)- v(cid:132)sti. Komissiolle ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n toimitettu todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) n(cid:132)in ei k(cid:132)visi. 4. K(cid:132)ytt(cid:132)jien edut eritt(cid:132)in johtaisi paalausurakoitsijan Tarkasteltavana olevan tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t ovat l(cid:132)hinn(cid:132) paalausurakoitsijoita ja yksitt(cid:132)isi(cid:132) maanvil- jelij(cid:148)it(cid:132). Koska markkinat ovat herk(cid:132)t hintojen osalta, komissio on sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) toimenpiteiden todenn(cid:132)k(cid:148)isesti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto hintojen nousuun. Olisi huomattava, ett(cid:132) maata- lousnarua k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vain paalien valmistukseen ja ett(cid:132) maatalousnaruun liittyv(cid:132)t kustannukset ovat (cid:132)(cid:132)rimm(cid:132)isen pieni osuus yksitt(cid:132)isen maanviljelij(cid:132)n kokonaiskustannuksista tai verrattuna muihin kustannuksiin, joita ovat esimer- kiksi vakuutukset, ty(cid:148)voima-ja huoltokustannukset. Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio katsoo, ett(cid:132) kyseiseen tuotteeseen liittyv(cid:132)t kustannukset muodostavat ainoastaan v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)t(cid:148)isen osuuden yksitt(cid:132)isen maan- viljelij(cid:132)n tai paalausurakoitsijan kaikista kustannuk- sista, mik(cid:132) voi selitt(cid:132)(cid:132) sen, miksi k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t eiv(cid:132)t juuri toimineet yhteisty(cid:148)ss(cid:132) tarkasteltavana olevassa menettelyss(cid:132). k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta Toimenpiteiden johtuvilla odotettavissa olevilla hinnankorotuksilla olisi siis ainoastaan v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132) merkityst(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)jille. paalauskoneet, polttoaine, K(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t hy(cid:148)tyv(cid:132)t siis edelleen markkinoista, joilla toimii useita toimittajia. 6. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) tuottajien ajanjaksona Tarkasteltavina olevista viej(cid:132)maista per(cid:132)isin olevan tuonnin kasvu tarkasteltuna sek(cid:132) toimintatapa harjoittavien vienti(cid:132) yhteis(cid:148)n markkinoilla (cid:190) eli yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan hintojen jatkuva ja huomattava alittaminen (cid:190) osoittavat, ett(cid:132) jos toimenpiteit(cid:132) ei oteta k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n, t(cid:132)m(cid:132) kehityssuuntaus jatkuu todenn(cid:132)k(cid:148)isesti ja yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutuvat vahingot suurenevat. uhkaa. Toimenpiteiden Toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton ansiosta yhteis(cid:148)n tuotannonalan voidaan odottaa parantavan kannat- tavuuttaan, mik(cid:132) vaikuttaisi edelleen my(cid:148)nteisesti yhteis(cid:148)n markkinoiden kilpailuedellytyksiin ja v(cid:132)hent(cid:132)isi yritysten lopettamisen ja ty(cid:148)paikkojen v(cid:132)henemisen ansiosta yhteis(cid:148)n tuotannonalan odotetaan my(cid:148)s pystyv(cid:132)n t(cid:132)ysin hy(cid:148)tym(cid:132)(cid:132)n viime vuosina tehdyist(cid:132) inves- toinneista ja jatkamaan uusien teknologisesti edis- tyneiden tuotteiden kehitt(cid:132)mist(cid:132) uusiin ja erityisiin k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksiin. Tuotetta k(cid:132)ytt(cid:132)ville tuotanno- naloille odotettavissa olevilla hinnankorotuksilla olisi ainoastaan v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132) merkityst(cid:132). Komissio on p(cid:132)(cid:132)tellyt, ett(cid:132) n(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa ei ole pakottavia syit(cid:132) olla ottamatta toimenpiteit(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n. H. V(cid:142)LIAIKAISET TOIMENPITEET (69) Komissio m(cid:132)(cid:132)ritti edell(cid:132) esitettyjen polkumyynti(cid:132) ja vahinkoa koskevien p(cid:132)(cid:132)telmien perusteella v(cid:132)liai- kaisesti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otettavien toimenpiteiden tason. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) otettiin huomioon todetut polku- myyntimarginaalit yhteis(cid:148)n teollisuudelle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittava tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). sek(cid:132) 1. Vahingon korjaava taso (70) K(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otettavien v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden tason m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi komissio katsoi, ett(cid:132) polku- myynnill(cid:132) tuotujen tuotteiden hinnat olisi nostet- tava vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Tarvittava hinnan lis(cid:132)ys tai vahinkomarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin siten, ett(cid:132) hinnan alittavuuden m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132) k(cid:132)ytettyjen tuotelajien painotettuja keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) L 267/18 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 10. 98 vientihintoja cif-hintana yhteis(cid:148)n rajalla verrattiin yhteis(cid:148)n tuotannonalan todellisten tuotantokustan- nusten painotettuun keskiarvoon, johon lis(cid:132)ttiin 5 prosentin voitto. T(cid:132)t(cid:132) voittomarginaalia pidettiin jotta alustavassa m(cid:132)(cid:132)rityksess(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)isvoittona, tuotannonala s(cid:132)ilyisi elinkelpoisena. M(cid:132)(cid:132)rityksess(cid:132) otetaan huomioon, ett(cid:132) asianomaiset osapuolet pit(cid:132)v(cid:132)t tarkasteltavana olevaa tuotetta hy(cid:148)dykkeen(cid:132). Vahingon poistamiseksi tarvittava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tai vahin- komarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin kullekin tarkasteltavana olevalle vienti(cid:132) harjoittavalle tuottajalle kyseisen vertailun tuloksena, ja se ilmoitettiin prosentuaali- sena osuutena niiden yhteis(cid:148)(cid:148)n harjoittaman viennin cif-arvosta. 2. V(cid:132)liaikaiset tullit tai Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan v(cid:132)liai- kaisen tullin on vastattava joko vahvistettua polku- myyntimarginaalia vahingon poistamiseksi tarvittavaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) sen mukaan, kumpi n(cid:132)ist(cid:132) on alempi. Nelj(cid:132)n vienti(cid:132) harjoittavan tuottajan osalta v(cid:132)liaikainen tulli vastaa vahingon poistamiseksi tarvittavaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ja seitsem(cid:132)n vienti(cid:132) harjoittavan tuottajan osalta se vastaa polkumyyntimarginaalia. Johdanto-osan 22, 29 ja 34 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella T(cid:228)ekin tasavallan, Unkarin ja kustakin Saudi-Arabian maasta yhteisty(cid:148)h(cid:148)n osallistuneiden vienti(cid:132) harjoit- tavien tuottajien osalta todetun korkeimman margi- naalin tasolle. Johdanto-osan 16 kappaleessa esitet- tyjen syiden perusteella Puolan j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)stulli asetet- toimineen puolalaisen vienti(cid:132) tiin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) harjoittavan tuottajan edustavan tuotetyypin osalta todetun korkeimman marginaalin tasolle. j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)stulli asetettiin (71) 3. Sitoumukset (72) Jotkin vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat, joita menettely koskee, esittiv(cid:132)t komissiolle perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti hintasitoumusta. Komissio katsoi, ett(cid:132) kyseisten vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien esitt(cid:132)m(cid:132)t sitoumukset voitiin hyv(cid:132)ksy(cid:132). (73) Komissio korostaa, ett(cid:132) sitoumuksen rikkomisen tai peruutuksen yhteydess(cid:132) voidaan perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n polkumyyntitulli. (74) Lis(cid:132)ksi on huomattava, ett(cid:132) perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti polkumyynti(cid:132), vahinkoa ja yhteis(cid:148)n etua koskeva tutkimus saate- taan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen riippumatta sitoumusten hyv(cid:132)ksy- misest(cid:132) tutkimuksen aikana. I. LOPPUS(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)KSET (75) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi jonka kuluessa asianomaiset ja asetettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika, osapuolet voivat esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla kuulluiksi. Lis(cid:132)ksi on todettava, ett(cid:132) kaikki t(cid:132)t(cid:132) asetusta varten tehdyt p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t ovat v(cid:132)liaikaisia ja niit(cid:132) voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdol- lisesti ehdottaman lopullisen tullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otta- miseksi, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n v(cid:132)liaikainen polkumyyntitulli Puolasta, T(cid:228)ekin tasavallasta, Unkarista ja Saudi-Arabiasta per(cid:132)isin olevan, t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) CN-koodiin ex 5607 41 00 (Taric-lis(cid:132)koodi 5607 41 00*10), kuuluvan polypropeenista valmistetun lyhdelangan tai paalinarun tuonnissa. lueteltujen J(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 2. valmistaman kyseisen tuotteen vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullaamatto- mana -nettohintoihin sovellettava v(cid:132)liaikainen tulli on seuraava: yritysten Maa Yritys Puola BZLP Bezalin CZWC Chemitex PAT Defalin sa Industrial Chemistry Research Institute Terplast sp zo. o Muut V(cid:132)liaikainen tulli (%) Taric- lis(cid:132)koodi 20,1 22,7 16,3 12,8 7,7 30,6 8450 8568 8569 8578 8579 8900 2. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 267/19 Maa Yritys Tsˇekin tasavalta Lanex a. s. Muut Unkari Kaikki yritykset Saudi-Arabia Kaikki yritykset V(cid:132)liaikainen tulli (%) Taric- lis(cid:132)koodi 24,8 24,9 32,9 3,9 8580 8900 8900 (cid:190) Ellei toisin s(cid:132)(cid:132)det(cid:132), sovelletaan voimassa olevia tulleja ja muita tullik(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) koskevia 3. s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132). Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteis(cid:148)ss(cid:132) 4. edellytt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisen tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla 1. Sen est(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), mit(cid:132) 1 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, v(cid:132)liaikaista tullia ei sovelleta sellaisen polypropeenista valmistetun lyhdelangan tai paalinarun tuonnissa, jonka ovat tuottaneet, laskuttaneet yhteis(cid:148)ss(cid:132) toimivalta tuontiyritykselt(cid:132) 3 kohdassa v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti vieneet luetellut yritykset, joiden osalta hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n esitetyt hintasitoumukset. tai 2. Jos sitoumusta rikotaan mink(cid:132) tahansa ilmoitusajanjakson aikana, esimerkiksi tietyn vuosinelj(cid:132)nneksen aikana, kyseisen ajanjakson aikana tapahtuneen myynnin ei katsota kuuluvan sitoumuksen soveltamisalaan, ja tarkasteltavana olevan tuotteen vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana -nettotuontihintaan sovelletaan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) v(cid:132)liaikaista tullia. T(cid:132)m(cid:132) ei kuitenkaan rajoita yhteis(cid:148)n toimielinten oikeutta toteuttaa asianmukaiset toimet asetuksen (EY) N:o 384/96 8 artiklan 9 ja 10 kohdan nojalla. Esitettyjen ja hyv(cid:132)ksyttyjen sitoumusten yhteydess(cid:132) harjoitettava tuonti on ilmoitettava 3. tullattavaksi seuraavien Taric-lis(cid:132)koodien mukaisesti: Maa Yritys Unkari Partium ’70 Rt. Tiszai Vegyi Kombinat Rt. Elso Magyar Kenderfono Rt. Sitoumuksen rikkomisen tapauksessa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otettava v(cid:132)liaikainen tulli (%) 12,1 26,4 32,9 Taric- lis(cid:132)koodi 8581 8582 8583 3 artikla Asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja sanotun kuitenkaan rajoitta- matta kyseisen asetuksen 20 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista asianomaiset osapuolet, jotka ovat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, voivat esitt(cid:132)(cid:132) n(cid:132)k(cid:148)kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) komissio kuulee niit(cid:132) yhden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen voimaantulosta. L 267/20 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 10. 98 Asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti asianomaiset osapuolet voivat esitt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen soveltamista koskevat huomautuksensa yhden kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). Asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja


title: Commission Regulation (EC) No 2117/98 of 1 October 1998 amending the import duties in the cereals sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: 2. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities L 267/33 COMMISSION REGULATION (EC) No 2117/98 of 1 October 1998 amending the import duties in the cereals sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1249/ 96 of 28 June 1996 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 as regards import duties in the cereals sector (3), as last amended by Regulation (EC) No 2092/97 (4), and in particular Article 2 (1) thereof, Whereas the import duties in the cereals sector are fixed by Commission Regulation (EC) No 2084/98 (5); Whereas Article 2, (1,) of Regulation (EC) No 1249/96 provides that if during the period of application, the average import duty calculated differs by ECU 5 per tonne from the duty fixed, a corresponding adjustment is to be made; whereas such a difference has arisen; whereas it is therefore necessary to adjust the import duties fixed in Regulation (EC) No 2084/98, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Annexes I and II to Regulation (EC) No 2084/98 are hereby replaced by Annexes I and II to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 2 October 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 1 October 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 161, 29. 6. 1996, p. 125. (4) OJ L 292, 25. 10. 1997, p. 10. (5) OJ L 266, 1. 10. 1998, p. 14. L 267/34 EN Official Journal of the European Communities 2. 10. 98 Import duties for the products covered by Article 10(2) of Regulation (EEC) No 1766/92 ANNEX I CN code Description 1001 10 00 Durum wheat (1) 1001 90 91 Common wheat seed 1001 90 99 Common high quality wheat other than for sowing (3) medium quality low quality 1002 00 00 Rye 1003 00 10 Barley, seed 1003 00 90 Barley, other (3) 1005 10 90 Maize seed other than hybrid 1005 90 00 Maize other than seed (3) 1007 00 90 Grain sorghum other than hybrids for sowing Import duty by land inland waterway or sea from Mediterranean, the Black Sea or Baltic Sea ports (ECU/tonne) Import duty by air or by sea from other ports (2) (ECU/tonne) 45,58 57,22 57,22 85,46 99,22 104,90 104,90 104,90 108,69 108,69 104,90 35,58 47,22 47,22 75,46 89,22 94,90 94,90 94,90 98,69 98,69 94,90 (1) In the case of durum wheat not meeting the minimum quality requirements referred to in Annex I to Regulation (EC) No 1249/96, the duty applicable is that fixed for low-quality common wheat. (2) For goods arriving in the Community via the Atlantic Ocean or via the Suez Canal (Article 2(4) of Regulation (EC) No 1249/96), the importer may benefit from a reduction in the duty of: (cid:190) ECU 3 per tonne, where the port of unloading is on the Mediterranean Sea, or (cid:190) ECU 2 per tonne, where the port of unloading is in Ireland, the United Kingdom, Denmark, Sweden, Finland or the Atlantic Coasts of the Iberian Peninsula. (3) The importer may benefit from a flat-rate reduction of ECU 14 or 8 per tonne, where the conditions laid down in Article 2(5) of Regulation (EC) No 1249/96 are met. 2. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities L 267/35 ANNEX II Factors for calculating duties (for 15 September 1998) 1. Averages over the two-week period preceding the day of fixing: Exchange quotations Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Product (% proteins at 12 % humidity) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 Quotation (ECU/tonne) 107,73 95,16 85,82 70,29 130,07 (1) 70,84 (1) Gulf premium (ECU/tonne) (cid:190) 3,62 – 0,81 Great Lakes premium (ECU/tonne) 10,71 (cid:190) (cid:190) 5,25 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Fob Duluth. 2. Freight/cost: Gulf of Mexico (cid:190) Rotterdam: ECU 10,51 per tonne; Great Lakes (cid:190) Rotterdam: ECU 18,99 per tonne. 3. Subsidy within the meaning of the third paragraph of Article 4 (2) of Regulation (EC) No 1249/96 : ECU 0,00 per tonne (HRW2) : ECU 0,00 per tonne (SRW2)


title: Council Decision of 1 October 1998 appointing the Spanish members in the workers' representatives category of the Advisory Committee on Vocational Training

eurovoc_concepts:
Spain
advisory committee (EU)
alternate
appointment of staff
vocational training
works council

formats: html pdf print

text: 15. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 317/1 I (Information) COUNCIL COUNCIL DECISION of 1 October 1998 appointing the Spanish members in the workers’ representatives category of the Advisory Committee on Vocational Training (98/C 317/01) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 128 thereof, Having regard to the Council Decision of 2 April 1963 laying down general principles for implementing a common vocational training policy(cid:216)(˛), and in particular the fourth principle thereof, Whereas, by its Decision of 16 March 1998(cid:216)(ˇ), the Council appointed for the period 16 March 1998 to 15 March 2000 the members and alternate members of the Advisory Committee on Vocational Training, with the exception of the representatives of the Spanish workers’ organi(cid:220) sations; Having regard to the communication submitted by the Spanish Government, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The following are hereby appointed members and alternate members of the Advisory Committee on Vocational Training for the period from 1 October 1998 to 15 March 2000: WORKERS’ REPRESENTATIVES (a)(cid:217)members Spain Ms B. GŁMEZ MANZANEQUE Ms A. BETELU BAZO (b)(cid:217)alternates Spain Mr T. ESCORIAL CLEMENTE This Decision shall be published, for information, in the Official Journal of the European Communities. Article 2 Done at Luxembourg, 1 October 1998. For the Council The President C. EINEM (˛)(cid:217)OJ 63, 20. 4. 1963, p. 1338/63. (ˇ)(cid:217)OJ C 99, 1. 4. 1998, p. 4


title: Regolamento (CE) n. 2110/98 della Commissione del 1° ottobre 1998 che fissa la restituzione massima all'esportazione d'orzo nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export
export refund
export tax
third country

text: 2. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 267/25 REGOLAMENTO (CE) N. 2110/98 DELLA COMMISSIONE del 1o ottobre 1998 che fissa la restituzione massima all’esportazione d’orzo nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2094/98 (4), e in particolare l’articolo 4, considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all’esportazione d’orzo verso qualsiasi paese terzo (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1078/98 della Commissione (5); considerando che, a norma dell’articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/95, la Commissione pu(cid:149), secondo la proce- dura di cui all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, decidere di fissare una restituzione massima all’espor- tazione, tenendo conto dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonch(cid:130) il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all’esportazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all’esportazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 25 settembre al 1o ottobre 1998, nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/98, la restituzione massima all’esportazione d’orzo (cid:138) fissata a 66,00 ECU per tonnellata. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 2 ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 1o ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 266 dell’1. 10. 1998, pag. 61. (5) GU L 154 del 28. 5. 1998, pag. 20