title: Europaparlamentets och rådets beslut nr 2179/98/EG av den 24 september 1998 om en översyn av Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat "Mot en hållbar utveckling"

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
environmental policy
sustainable development

formats: html pdf print

text: 10. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 275/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 2179/98/EG av den 24 september 1998 om en översyn av Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat ”Mot en hållbar utveckling” EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE av den 1 februari 1993 (6) programmets allmänna inriktning och strategi. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 130 s. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3), i enlighet med förfarandet i artikel 189 b i fördraget (4), och mot bakgrund av det gemensamma utkastet som godkändes av förlikningskommittén den 29 juni 1998, och med beaktande av följande: 1. Kommissionen antog den 18 mars 1992 Euro- peiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat ”Mot en hållbar utveckling” (nedan kallat programmet). 2. 3. 4. Europaparlamentet ställde sig genom sin resolution av den 17 november 1992 (5) positivt till de rikt- linjer som anges i programmet. Ekonomiska och sociala kommittén godkände genom sitt yttrande av den 1 juli 1992 program- mets principer och syfte. Rådet och företrädarna för medlemsstaternas rege- ringar, församlade i rådet, godkände i sin resolution (1) EGT C 140, 11. 5. 1996, s. 5 och EGT C 28, 29. 1. 1997, s. 18. (2) EGT C 212, 22. 7. 1996, s. 1. (3) EGT C 34, 3. 2. 1997, s. 12. (4) Europaparlamentets yttrande av den 13 november 1996 (EGT C 362, 2. 12. 1996, s. 112), rådets gemensamma ståndpunkt av den 17 april 1997 (EGT C 157, 24. 5. 1997, s. 12) och Europa- av den 17 juli 1997 (EGT C 286, parlamentets beslut 22. 9. 1997, s. 208). Europaparlamentets beslut av den 15 juli 1998 (EGT C 292, 21. 9. 1998) och rådets beslut av den 20 juli 1998. (5) EGT C 337, 21. 12. 1992, s. 34. 5. 6. För många av åtgärderna i programmet uppställs en tidsram som sträcker sig till och med år 2000. I programmet föreskrivs att en översyn skall göras före slutet av 1995. Sedan programmet antogs har ett antal händelser inträffat som är av betydelse för en hållbar utveck- ling, särskilt antagandet av Agenda 21 som var ett resultat av FN:s konferens om miljö och utveckling samt kommissionens antagande av vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. 7. Översynen bör även spegla de åtaganden som har gjorts och de slutsatser som har antagits inom ramen för olika internationella processer. 8. 9. Ett av målen för gemenskapens politik på miljöom- rådet, i enlighet med artikel 130 r i fördraget, är att skydda människors hälsa. Europeiska unionens utvidgning med de tre nya medlemsstaterna Österrike, Finland och Sverige ställer unionen inför nya utmaningar på miljöom- rådet. Gemenskapen har åtagit sig att se över vissa bestämmelser i sin lagstiftning på miljöområdet mot slutet av den övergångsperiod i enlighet med villkoren i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, mot bakgrund av att de striktare normerna kan behållas i de nya medlemsstaterna i enlighet med fördraget, och betona den stora bety- delsen av främjande av en hög nivå av hälso-, säker- hets- och miljöskydd som en del av gemenskapens åtgärder. (6) EGT C 138, 17. 5. 1993, s. 1. L 275/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 10. 98 10. Ett omfattande samrådsförfarande har ägt rum i den översyn som kommissionen har gjort för att ställa samman information om vilka framsteg som hittills har gjorts och vilka hinder som finns för programmets genomförande. 11. Europeiska miljöbyrån lade den 10 november 1995 fram en uppdaterad lägesrapport om miljön som ett bidrag till översynen i vilken det klargjordes att utan extra åtgärder kommer målsättningarna från 1992 för år 2000 inte att uppnås inom vissa områden. 12. Kommissionen lade i januari 1996 fram en läges- rapport om programmets genomförande. 13. Det ursprungliga programmets allmänna strategi, mål och vägledande åtgärder gäller fortfarande och programmet utgör en lämplig utgångspunkt för gemenskapens och medlemsstaternas genomfö- rande av Agenda 21. 14. Programmets grundläggande strategi är att till fullo integrera miljöpolitiken och övrig tillämplig politik genom att aktivt medverkar till att bredda och fördjupa de styrmedel som syftar till att förändra beteenden. huvudaktörer samhällets 15. Slutsatserna i lägesrapporten visar att framsteg har gjorts i ett antal frågor men att det återstår en hel del att göra på vägen mot en hållbar utveckling. 16. Lägesrapporten fastställer de huvudprioriteter som behövs när det gäller att säkerställa att processen mot en hållbar utveckling drivs på ytterligare. Gemenskapen bör öka sin insats när det gäller fem huvudprioriteter och fem andra frågor för att främja programmets genomförande. 17. Programmets målsättningar, konkreta mål, åtgärder och tidsramar utgör en lämplig utgångspunkt för att uppnå en hållbar utveckling. Det krävs att åtgär- derna intensifieras för att säkerställa att program- mets prioriteringar genomförs mer effektivt. En hållbar verksamhet och utveckling kommer inte att uppnås under programmets löptid och det blir följ- aktligen nödvändigt med ytterligare och än mer progressiva prioriterade målsättningar och åtgärder efter år 2000 för att bibehålla drivkraften i gemen- skapens åtgärder. lämpliga förslag för att förverkliga programmet i den mån det gäller åtgärder på gemenskapsnivå. 19. Detta beslut påverkar inte den rättsliga grunden för de åtgärder som, även om de överensstämmer med målen för åtgärderna i detta beslut, antas inom ramen för miljöpolitiken och gemenskapens övriga politik. 20. En ytterligare integrering av miljöskyddskraven i andra politikområden anses som en nyckelfaktor för att uppnå en hållbar utveckling. Samtidigt som genomförandet i av den strategi programmet pågår måste behovet av att integrera all gemenskapspolitik och alla miljöhänsyn i i mer operativa gemenskapsåtgärder definieras termer. I detta syfte har ett antal prioriterade åtgärder fastställts som mest effektivt kan genom- föras på gemenskapsnivå inom målsektorerna jord- bruk, transport, energi, industri och turism. som anges 21. Att skapa ett större utbud av styrmedel har visat sig svårare än väntat. Utveckling och genomförande av andra styrmedel som kompletterar lagstiftningen är med hänsyn till subsidiaritetsprincipen nödvändigt för att uppnå väsentliga förändringar av nuvarande inriktningar och praxis och i riktning mot en hållbar utveckling. Detta kräver en vidareutveckling på lämplig nivå av effektiva marknadsbaserade och andra ekonomiska styrmedel, horisontella styr- medel och ett bättre utnyttjande av gemenskapens egna finansiella stödmekanismer som ett medel att främja en hållbar utveckling. Kommissionen har lagt fram förslag till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken som i synnerhet innebär en ökad ekonomisk stimulans till miljöåtgärder inom jordbruket samt en möjlighet för medlemsstaterna att med lämpliga åtgärder säkerställa att miljöbe- stämmelserna efterlevs i de gemensamma mark- nadsorganisationerna. 22. Det är nödvändigt att säkerställa att miljöåtgärder genomförs och tillämpas på ett bättre sätt, vilket kräver åtgärder på alla nivåer i regelsystemet. 23. Kommunikation, information, utbildning är ytterst viktiga som ett medel att öka miljömedvetenheten och främja förändringar av beteendet i alla delar av samhället. 18. Vid genomförandet av sitt allmänna åtgärdspro- gram kommer gemenskapen att handla inom sin befogenhet. I sin resolution av den 1 februari 1993 uppmanade rådet och företrädarna för medlemssta- lägga fram ternas regeringar kommissionen att 24. Gemenskapen har en viktig roll att spela i interna- tionella sammanhang när det gäller miljön och en hållbar utveckling. Det finns ett behov av att möta internationella utmaningar, särskilt den eventuella anslutningen av de associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern, ett behov av ökat 10. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 275/3 samarbete med Medelhavsländerna och länderna i Östersjöregionen och ett behov av att fortsätta den process som inleddes genom FN:s konferens om miljö och utveckling och också fortsätta diskussio- nerna om handel och miljö. 25. Ytterligare ansträngningar krävs för att förbättra grunden för miljöpolitiken i form av tillförlitliga och jämförbara uppgifter, statistik och indikatorer samt metoder för bedömning av kostnader och fördelar i samband med åtgärder eller med att åtgärder inte vidtas. 26. Det är nödvändigt att vidareutveckla olika strategier för att främja mer hållbara produktions- och konsumtionsmönster. Det är nödvändigt att verka för att ny teknik utnyttjas på bästa sätt. 27. Det är nödvändigt att vidareutveckla begreppet delat ansvar, särskilt genom att stärka dialogen med berörda aktörer och deras medverkan vid utarbe- tandet av gemenskapspolitik och gemenskapsåt- gärder. hänsyn till de olika förhållandena i gemenskapens olika regioner, öka sina ansträngningar på fem huvudprioriter- ingar och på fem andra frågor som kommer att ge en extra stimulans till genomförandet av programmet. Trots dessa särskilda prioriteringar kommer gemenskapen att aktivt driva alla andra åtgärder som tas upp i programmet. Vid genomförandet av programmet handlar gemenskapen inom ramen för sin befogenhet. Detta beslut påverkar inte den rättsliga grunden för de åtgärder som – samtidigt som de är förenliga med de mål som eftersträvas genom åtgärderna i detta beslut – antas inom ramen för miljö- politiken och annan gemenskapspolitik. Mot slutet av detta program kommer kommissionen att till Europaparlamentet och rådet lägga fram en fullständig utvärdering av programmets genomförande, särskild uppmärksamhet kommer ägnas åt eventuella behov för översyn och uppdatering av målsättningar och prioriter- ingar, och den skall där det är lämpligt åtföljas av förslag avseende de prioriterade målsättningar och åtgärder som kommer att vara nödvändiga efter år 2000. 28. Gemenskapens stöd tillhandahålla mer kan sammanhängande och samordnade strategier för verksamhet på lokal och regional nivå inom de områden som är viktiga för att uppnå en hållbar utveckling och stimulera utbyte av information och erfarenheter. 29. Gemenskapen kommer att vidareutveckla sin politik när det gäller de miljöfrågor som omfattas av programmet på grundval av höga krav på miljö- skydd. Särskild uppmärksamhet kommer att läggas vid de åtgärder som kan genomföras mest effektivt på gemenskapsnivå. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Gemenskapen bekräftar sitt åtagande när det gäller den allmänna inriktningen av och strategin i programmet ”Mot en hållbar utveckling” som antogs av kommissionen den 18 mars 1992, välkomnades i Europaparlamentets resolution av den 17 november 1992 och godkändes i rådets och medlemsstaternas regeringsföreträdares resolu- tion av den 1 februari 1993. Gemenskapens institutioner, medlemsstaterna, företag och medborgare uppmuntras att ta sitt ansvar för att till fullo delta i programmets fortsatta genomförande och att söka skynda på processen. För att programmets mål skall uppnås fortare och genom- föras effektivare kommer gemenskapen, i enlighet med kommissionens av programmet och Europeiska miljöbyråns uppdaterade miljörapport för att uppnå en hög skyddsnivå och med om genomförandet lägesrapport AVSNITT 1 HUVUDPRIORITERINGAR Artikel 2 Integrering av miljökraven i annan politik Gemenskapen kommer att utveckla förbättrade och mer konsekventa lösningar för att integrera miljöskyddskraven i annan politik i syfte att förenkla processen i riktning mot en hållbar utveckling. För detta ändamål kommer gemenskapen att, när det gäller de sektorer sig på, koncentrera sig på följande prioriteringar där verksamhet effektivast kan utföras på gemenskapsnivå. som programmet inriktar 1. I fråga om jordbruk är gemenskapens prioriterade målsättning att a) bättre integrera marknaden, utvecklingen på lands- bygden samt miljöpolitiken för att säkerställa ett hållbart inom ramen för den reformprocess som sattes igång genom de förslag som kommissionen lade fram i Agenda 2000, genom att jordbruk särskilt — integrera miljöhänsyn genom politiska riktlinjer med avseende på jordbruk och vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa specifika miljömål i enlighet med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, L 275/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 10. 98 — beakta utrymmet införliva ytterligare för att miljööverväganden i jordbrukspolitikområdena. Alla åtgärder bör omfatta skyldigheter om lämplig övervakning, rapportering och utvärdering, b) vidta åtgärder för regelbunden rapportering och ta fram jämförbara uppgifter om påfrestningar och effekter på miljön och den biologiska mångfalden av olika jordbruksmetoder såsom användning av gödnings- och bekämpningsmedel, samt uppgifter om vattenkvalitet och vatten- och markanvändning, c) främja ett hållbart jordbruk, inbegripet integrerad jordbruksteknik, ekologiskt jordbruk, och, där så är lämpligt, extensiva produktionsmetoder (som till exempel skall ta vederbörlig hänsyn till den biolo- giska mångfalden) i nära samarbete med berörda aktörer. Gemenskapen kommer att fortsätta att stödja utvecklingen av lokala initiativ och sprida information om dem, d) ytterligare utveckla en integrerad strategi för att minska hälso- och miljöriskerna vid användning av växtskyddsmedel och bekämpningsmedel, inbe- gripet mer detaljerade bestämmelser om distribu- tion och försäljning av dessa ämnen och begräns- ningar av deras användning och – där så är lämp- ligt – utbyte av de farligaste växtskyddsproduk- terna och bekämpningsmedlen, a) ytterligare skärpa bestämmelserna om utsläpp och buller från vägfordon och terrängmotorfordon och – med vederbörlig hänsyn till utvecklingen i berörda internationella forum – från flygplan, och bestämmelserna om bränslekvalitet, för att utveckla åtgärder att minska koldioxidutsläpp från vägfordon, bland annat genom att främja använ- dandet av bränslesnåla fordon och teknik för låga utsläpp och för att stärka gemenskapens bestäm- melser om inspektion och underhåll av fordon, för b) ägna större uppmärksamhet åt de avgörande fakto- rerna när det gäller efterfrågan på transporter, samti- digt som hänsyn tas till olikheter i olika regioner av gemenskapen genom att — utveckla och främja åtgärder för att i högre grad internalisera de externa kostnaderna i transport- priserna, i synnerhet för mindre miljövänliga transportsätt, som en förutsättning för att kunna påverka användarnas val och på så sätt nå en mer hållbar nivå när det gäller efterfrågan av transporter, — främja en mer integrerad transportpolitik, inbe- gripet förbättringar av den ekonomiska effektivi- teten inom transportsektorn och förbättringar av miljö-, säkerhets- och tillgänglighetsaspekterna, bland annat genom att främja bättre integrering av markanvändning och transportplanering samt främja styrning av efterfrågan, såsom till exempel användning av telematik, e) ytterligare utveckla allsidiga lösningar för lands- bygdsutvecklingen, med beaktande av miljöhänsyn, inbegripet bevarandet av den biologiska mång- falden, genom att bland annat övervaka och samordna de olika berörda styrmedlen, c) fullfölja gemenskapens mål att minska obalansen mellan de olika transportmedlen och uppmuntra de mer miljövänliga transportsätten, särskilt genom att f) överväga åtgärder för en internalisering av miljö- kostnader i kostnaden för jordbruksprodukter och produktionsprocesser. Gemenskapen kommer att främja en bättre samord- ning och enhetlighet när det gäller åtgärder och poli- tikområden som påverkar skogar för att underlätta (inbegripet skogsplantering och skydd deras skötsel mot skogsbrand), bevarande och hållbara utveckling, och också för att svara mot den internationella utveck- lingen som rör skogen. att för samt transportnätet — utveckla potentiella analysmetoder för en strate- gisk utvärdering av miljöpåverkan av det trans- potentiella europeiska metoder som omfattar alla berörda transportsätt, med hänsyn till behovet att förbinda alla medlemsstater och regioner med det transeuropeiska transportnätet och särskilt behovet att förbinda öar, inlandsom- råden och randområden med gemenskapens centrala områden, analysera korridorer — undersöka möjligheterna att använda gemen- skapsfonder främja en bättre balans mellan transportsätt genom att underlätta en kombination av olika transportmedel och lämp- liga byten mellan olika transportsätt, för att 2. I fråga om transporter är gemenskapens prioriterade — utveckla en ram för att lösa de miljöproblem målsättning att som orsakas av tung godstrafik, 10. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 275/5 — främja användningen av mer miljövänliga tran- sportsätt, till exempel genom att uppmuntra allmänna och/eller kollektiva transporter och fordon med låga utsläpp. 3. I fråga om energi är gemenskapens prioriterade mål- sättning att förnybara a) främja energieffektivitet och en rationell använd- ning av energi samt stödja utveckling och använd- ning av energisparande teknik och metoder, inbe- och kraftvärme, gripet energikällor samt genom lämpliga program och åtgärder åtgärder för att öka medvetenheten och informera och utarbeta kriterier för kontroll av bidragspro- gram för att rätta till stimulansåtgärder som har motsatt effekt, b) uppmuntra genomförande av åtgärder för att styra efterfrågan på energi, inbegripet energibesparande åtgärder, internalisering av externa kostnader och intäkter genom ekonomiska styrmedel och andra medel och en förbättrad samordning av åtgärder för att höja konsumenternas medvetenhet i gemen- skapens program för energisparande, c) stärka energibesparande normer för apparater och sörja för märkning som visar hur energibesparande dessa är. 4. I fråga om industrin är gemenskapens prioriterade målsättning att a) främja den pågående utvecklingen av miljöstyr- ningssystem inom industrisektorn och utveckla program för att ytterligare främja miljömedveten- heten i industrin, särskilt hos små och medelstora företag, samt för yrkesutbildning och tekniskt stöd, se över miljöstyrnings- och miljörevisionsord- ningen, b) utveckla en ram för en integrerad, kretsloppsin- riktad produktpolitik, som bland annat skall inrikta sig på ytterligare utveckling av livscykelanalys, inbe- gripet en minskning av avfall, och som skall ta hänsyn till konsekvenser för den inre marknaden, främja utvecklingen av renare produkter för att genom att infoga miljösynpunkter i deras formgiv- ning och minimera användningen av beständiga organiska ämnen, tungmetaller och ämnen med irreparabla hälsoeffekter, c) förbättra lagstiftningen och andra styrmedel för en enhetlig och allsidig kontroll av föroreningar från industrianläggningar, utveckla möjligheter till en ram för en kompletterande integrerad kontroll av föroreningar för mindre anläggningar med beak- tande av deras särskilda problem samt uppmuntra en bättre integrering av externa kostnader, d) beakta Europaparlamentets resolution av den 14 maj 1997 (1) och rådets resolution av den 7 oktober 1997 (2) om genomförande och upprättande av gemenskapens miljölagstiftning, vidta åtgärder förbättra genomförandet och upprätthål- för att landet av alla bestämmelser som syftar till att minska industrins utsläpp och föroreningar, genom att säkerställa en bättre integrering av principen förorenaren betalar i gemenskapslagstiftningen; i detta sammanhang beaktar Europaparlamentet och rådet den vitbok om miljöansvar som kommis- sionen kommer att lägga fram, e) utarbeta åtgärder för att öka industrins medvetenhet om miljöfrågor, till exempel hjälpmedel för bättre information inom näringslivet, inbegripet informa- tion om bästa tillgängliga teknik, bland annat genom att använda EuroBAT dokument, förbättra spridning av renare teknik samt främja de mest miljövänliga metoderna, f) klargöra definitionen av miljöföretagssektorn (eco- business) och underlätta deras utveckling, g) prioritera de små och medelstora företagens problem när det gäller tekniska och ekonomiska hinder för utvecklingen och användningen av teknik som är ren i förhållande till miljön, h) främja en effektiv kontroll och, när det finns användbara miljövänliga alternativ, utfasning av och förbjuda svårnedbrytbara ämnen (POP) som är skad- liga för miljön eller hälsan, med beaktande av framsteg inom relevanta internationella förhand- lingar, i) utveckla och lägga fram en praktisk utformning av riktlinjer för en hållbar industriell utveckling, inbe- gripet utformning av begreppet miljöeffektivitet och inriktning på partnerskap mellan regeringar och industri, industrins möjlighet till förnyelse och lämplig uppmuntran och lämpliga stimulansvillkor såväl på efterfråge- som utbudssidan. genom att utnyttja 5. I fråga om turism är gemenskapens prioriterade mål- sättning att a) tillhandahålla ett om turismens inverkan på miljön, regelbundet informationsutbyte (1) EGT C 167, 2. 6. 1997, s. 92. (2) EGT C 321, 22. 10. 1997, s. 1. L 275/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 10. 98 b) stödja upplysningskampanjer för att främja ett 2. När det gäller horisontella styrmedel är gemenskapens miljövänligt utnyttjande av turismens tillgångar, prioriterade målsättning att c) främja genomförandet av innovativa och sunda verksamhetsformer när det gäller en hållbar utveck- ling av turismen, bland annat genom pilotprojekt inom ramen för befintliga finansiella instrument och genom att tillämpa principen förorenaren betalar, d) säkerställa att strukturfonderna bidrar till hållbara former av turism i enlighet med — kraven enligt förordningarna om strukturfon- inklusive bestämmelser för en bedöm- derna, ning av hur verksamheter påverkar miljön och — annan relevant gemenskapslagstiftning, såsom åtgärder avseende miljökonsekvensbeskrivning, e) när så är lämpligt, främja att frågan om ”miljö och turism” tas in i internationella avtal. Artikel 3 Större utbud av styrmedel Gemenskapen kommer med beaktande av subsidiaritets- principen att utveckla, sätt uppmuntra användningen av en större blandning av styr- medel för att åstadkomma väsentliga förändringar i aktu- ella trender och bruk i fråga om en hållbar utveckling. tillämpa eller på annat 1. När det gäller utvecklingen på en lämplig nivå av effektiva marknadsbaserade och andra ekonomiska styrmedel för att genomföra politiken skall följande punkter särskilt beaktas: a) Gröna räkenskaper. b) Undersökningar om vilka hinder införandet av ekonomiska styrmedel medför och fastställande av vilka möjliga lösningar som finns. c) Användningen av miljöavgifter. d) Fastställande av vilka bidragssystem som har en motsatt verkan på ett hållbart produktions- och konsumtionsbruk för att reformera dem. e) Uppmuntran av tillämpningen av begreppet miljö- ansvar på medlemstatsnivå. f) Frivilliga överenskommelser i syfte att nå miljömål samtidigt som konkurrensreglerna iakttas. g) Uppmuntran av användningen av skattemässiga styrmedel för att miljömålen skall uppnås, bland annat genom att beakta möjliga lagstiftningsinitiativ inom detta område under programmets löptid samt att fortsätta studera eventuella ytterligare fördelar av sådana instrument, särskilt i samband med gemen- skapens allmänna ekonomiska målsättningar, såsom sysselsättning, konkurrenskraft och tillväxt. vissa planers och programs a) undersöka, bland annat mot bakgrund av kommis- sionens förslag av den 25 mars 1997 om bedömning av inverkan på miljön (1), hur miljökonsekvenser av politik, planer och program i gemenskapens och, där det är rele- vant, kommissionens förslag till program och gemenskapslagstiftning kan utvärderas, b) utveckla tillvägagångssätt för miljökonsekvensbe- skrivningar i fråga om planer och program och främja utvecklingen av metoder, material för utbild- ning och vägledning för bedömning av såväl projekt som planer och program, c) överväga en utvidgning av miljöstyrnings- och till andra verksamhetsom- miljörevisionssystemet råden än tillverkningsindustrin, d) där så är lämpligt främja standardisering när det gäller miljöfrågor och förstärka införlivandet av miljöaspekter vid utarbetandet av standarder för industrin, e) utveckla kriterier för att bedöma om gemenskapens nuvarande politik och styrmedel, inbegripet finan- siering, är förenliga med kraven på en hållbar utveckling, f) göra en översyn av gemenskapens för offentlig upphandling så att miljöhänsyn i större utsträckning tas vid tillämpningen av reglerna samtidigt som en sund konkurrens bevaras. regler 3. En förbättrad användning av gemenskapens egna finansiella stödmekanismer skall prioriteras som ett sätt att främja en hållbar utveckling. Detta innebär att större hänsyn tas till miljön, inbegripet naturskyddet och att en utvärdering av dessa mekanismers inverkan på miljön görs som ett sätt att förbättra kvaliteten på stödåtgärder ur miljömässig och ekonomisk synvinkel. 4. Gemenskapen skall fullfölja sina pågående ansträng- ningar för att säkerställa att de möjligheter som nya metoder och ny teknik ger utnyttjas fullt ut för en hållbar utveckling inom områden som jordbruk, livs- medelsindustrin, kemisk industri och läkemedelsin- dustri, miljösanering och utvecklingen av nya material och energikällor. (1) EGT C 129, 25. 4. 1997, s. 14. 10. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 275/7 Artikel 4 Genomförandet och tillämpningen av lagstift- ningen Gemenskapen skall öka sina insatser på alla nivåer för att säkerställa ett bättre genomförande och en bättre tillämp- ning av miljölagstiftningen. Gemenskapens prioriterade målsättning är att a) förbättra den rättsliga ramen för miljöpolitiken genom införande av ett mer enhetligt, omfattande och samordnat tillvägagångssätt på särskilda områden, när det är lämpligt genom förenklade rättsliga och admi- nistrativa förfaranden och genom ramdirektiv samt genom att ägna särskild uppmärksamhet åt möjlig- heten att överföra och tillämpa de beslut som fattas, b) öka arbetet för att säkerställa att medlemsstaterna bättre uppfyller rapporteringskraven enligt gemen- skapslagstiftningen, bland annat genom en effektivare rationalisering och standardisering av sådana krav och en utökad användning av dessa rapporter som ett redskap i beslutsprocessen, och att intensifiera förvalt- ningskommittéernas arbete i dessa frågor, c) eftersträva att i medlemsstaterna för genomförandet och upprättandet förbättra effektiviteten av samarbetet som mellan de myndigheter ansvarar av gemenskapens miljölagstiftning, bland annat genom nätverket av miljöinspektörer; i detta sammanhang skall gemenskapen försöka uppnå större insyn beträf- fande ansträngningarna när det gäller tillsyn och efter- levnad i de enskilda medlemsstaterna och intensifiera via detta nätverk gemensamma genom pilotprojekt och övningar på plats, samarbetsinsatser d) undersöka möjligheterna att förbättra effektiviteten av miljöinspektionen i Europa på grundval av den rapport som kommissionen skall lägga fram under program- mets löptid, som särskilt skall utvärdera om det är genomförbart att inrätta gemensamma inspektions- villkor på grundval av minimiregler avseende inspek- tion; kommissionen kommer att offentliggöra en årlig för miljöområdet, bland annat om hur rapport medlemsstaterna och upprätthållandet av gemenskapens miljölagstiftning, genomförandet verkställer e) överväga hur en större delaktighet från allmänhetens sida i genomförandet och tillämpningen av miljöpoli- tiken kan underlättas och att undersöka om det finns behov av en bättre tillgång till rättssystemet, med beaktande av subsidiaritetsprincipen och med hänsyn till de olika rättssystemen i medlemsstaterna, f) i samband med förslagen till översyn av gällande rätts- akter och i förslagen till nya rättsakter på miljöom- som ålägger rådet, uppmuntra medlemsstaterna att säkerställa efterlevnaden av miljö- bestämmelserna samt för överträ- delser av bestämmelserna, till bestämmelser faställa påföljder g) påskynda ansträngningarna på gemenskaps- och medlemsstatsnivå att i enlighet med fördraget, särskilt artiklarna 155 och 171, vidta fler effektiva åtgärder mot överträdelser av gemenskapens miljölagstiftning. Artikel 5 Ökad medvetenhet Gemenskapen betonar vikten av kommunikation, infor- mation och utbildning som ett sätt att stimulera medvet- enheten om frågor som rör en hållbar utveckling och främja förändringar av beteendet inom alla samhällsom- råden. Gemenskapen kommer att öka sina ansträngningar för att göra medborgarna i gemenskapen mer medvetna och bättre informerade om frågor som rör en hållbar utveckling. Gemenskapens prioriterade målsättning är att a) göra information om tillståndet för miljön och om genomförandet av gemenskapens miljölagstiftning till- gänglig, b) främja integreringen av begreppet hållbar utveckling i gemenskapens utbildnings- och yrkesutbildningspro- gram, c) uppmuntra utbildning på miljöområdet på alla rele- vanta nivåer, bland annat för att bidra till att ändra den enskildes beteende i riktning mot hållbarare mönster, d) så mycket som möjligt använda systemet för fortlö- pande utvärdering och lämplig spridning av resultaten av Life-projekten, både på området för naturskydd och på andra miljöområden, e) insamla och i vida kretsar sprida information och kunskap beträffande sambandet mellan miljö och människors hälsa, f) ytterligare främja miljövänlig hushållning inom gemenskapens egna institutioner och underlätta erfa- renhetsutbytet om de bästa metoderna samt underlätta tillgången till och spridningen av information på detta område, så långt det är möjligt, g) främja ett nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna på området för miljökommunikation och information, utveckla en gemenskapsstrategi för kommunikation i samarbete med medlemsstaterna, bland annat genom att dra nytta av existerande samar- betsåtgärder, h) hjälpa konsumenter att ta hänsyn till miljön genom miljömärkning och bestämmelsen om miljöinforma- tion på produkterna, inbegripet de kemiska produk- terna, L 275/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 10. 98 i) uppmuntra dem som tillhandahåller ekonomiska tjänster, som banker och försäkringsbolag, att göra miljömässiga överväganden i sina transaktioner. miljövänliga metoder, överföring. inbegripet genom teknik- Artikel 6 Internationellt samarbete Med kännedom om de stora miljöproblemens gränsöver- skridande karaktär och de goda möjligheter gemenskapen har att fungera som den drivande kraften i en fortsatt utveckling av internationell miljöreglering, kommer gemenskapen att sträva efter att stärka sin roll och ta i de internationella åtaganden som initiativ, gemenskapen har gjort i konventioner och protokoll. särskilt särskilt att Gemenskapen kommer att stärka sin roll i det internatio- nella arbetet för miljön och en hållbar utveckling. Detta innebär inriktningen på samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet skall stärkas och att gemenskapens roll skall öka när det gäller de miljöfrågor som fastställts i Agenda 21 och när det gäller bilateralt och multilateralt samarbete i frågor som rör en hållbar utveckling. Gemenskapen måste säkerställa att den är en drivande kraft i det framtida arbetet beträffande konventionen om biologisk mångfald och klimatkonventionen, samt att den på samma sätt går i spetsen för det internationella arbetet för att införa en global, rättsligt bindande reglering av svårnedbrytbara ämnen (POP). 1. När det gäller Central- och Östeuropa är gemen- skapens prioriterade målsättning att a) ytterligare utveckla ett allsidigt sätt att närma sig miljöfrågorna inom ramen för förberedelserna för anslutningen av de associerade länderna i Central- och Östeuropa; gemenskapen förbinder sig att med hjälp av tekniskt och administrativt samarbete och ekonomiskt stöd hjälpa ansökarländerna att uppnå den erforderliga miljöskyddsnivån vid tidpunkten för deras anslutning; i samband härmed bör arbetet med att utarbeta och genomföra åtgärdsplaner för miljön för vart och ett av länderna inför en even- tuell anslutning prioriteras, b) fortsätta samarbetet med och främja samarbetet mellan länderna i Central- och Östeuropa på detta område inom ramen för Europaavtalen. Detta innebär ett förstärkt samarbete när det gäller att bygga upp kapacitet, en fortsättning på det finansi- ella samarbetet inklusive tekniskt bistånd, särskilt vid tillnärmning av lagstiftning samt genomförande och tillämpning av den, investeringsstöd till miljö- främja mer infrastruktur och samarbete för att 2. När det gäller Medelhavsländerna och Medelhavsom- rådet är gemenskapens prioriterade målsättning att a) för Barcelonaförklaringen inom ramen från november 1995 utveckla ett regionalt tillvägagångs- sätt genom regelbundna dialoger bland annat genom ministerkonferenser och ett mer omfattande och förbättrat samarbete, i synnerhet i fråga om ekonomiskt och tekniskt bistånd, b) fastställa ett åtgärdsprogram för Medelhavsområdet, med prioriteringar på kort och medellång sikt, och utveckla ett system för att övervaka genomförandet av det. 3. När det gäller Östersjöområdet är gemenskapens prio- riterade målsättning att stärka miljösamarbetet på området inom den existerande regionala ramen och att stärka samordningen av de relevanta fonderna för att stödja HELCOM-åtgärderna och särskilt genomfö- randet av det gemensamma allsidiga miljöåtgärdspro- grammet (JCP). 4. När det gäller Rio-processen är gemenskapens priorite- rade målsättning att säkerställa ett aktivt gemenskaps- deltagande i processen och i uppföljningen av FN:s generalförsamlings särskilda session 1997 och bland annat att bidra till a) stärkandet av ramkonventionen om klimatföränd- ringar i enlighet med Berlinmandatet och senare beslut, b) utvecklingen av konventionen om biologisk mång- fald, inbegripet främjande av nationella strategier för genomförande och utvecklingen i lämplig tid av ett protokoll om biosäkerhet, c) stärkandet av internationellt samarbete i samband med konventionen mot ökenspridning. 5. När det gäller andra internationella miljöfrågor är gemenskapens prioriterade målsättning att a) genomföra en översyn av politiken för att integrera begreppet hållbar utveckling i genomförandet av den fjärde AVS–EEG-konventionen och utvärdera gemenskapens utvecklingsbistånd generellt för att säkerställa att systemen för miljöprövning följs, b) stärka miljöinslaget i samarbetet med de oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen, särskilt med inriktning på uppbyggande av kapacitet och tekniskt bistånd inom ramen för Tacis-programmet, 10. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 275/9 c) stärka miljödelen i samarbetet med länder i Asien och Latinamerika i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finan- siellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländer i Asien och Latin- amerika (1) och i enlighet med de allmänna riktlin- jerna för samarbetet mellan gemenskapen och de berörda regionerna, d) främja ett aktivt deltagande i regionala konferenser och fördrag i Europa samt i processen ”Miljö för Europa”, e) stödja internationellt arbete på området för indika- torer för en hållbar utveckling, f) arbeta för att skärpa bestämmelser om tillämpning och lösning av tvister när internationella avtal skall revideras, g) aktivt delta i förhandlingar om antagande av ett lagligt bindande instrument om förfarandet med ett förhandsgodkännande som omfattar handel med vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel. 6. När det gäller handel och miljö är gemenskapens prio- riterade målsättning att a) sträva efter att säkerställa att WTO:s bestämmelser och förfaranden tar full hänsyn till behovet av att främja en hög miljöskyddsnivå, särskilt vad gäller de allmänna bestämmelserna, b) aktivt i delta diskussioner, i internationella synnerhet inom WTO, som rör frågor om handel och miljö, där gemenskapen, i enlighet med det allmänna målet rörande en hållbar utveckling, kommer att främja en balans mellan miljö och handel, med tonvikt på en integrering av miljö- kraven i det multilaterala handelssystemet, c) ge företräde åt multilaterala lösningar på handels- och miljöproblem och samtidigt respektera miljö och handelsprinciper och främja öppenhet i fast- ställandet och genomförandet av miljöåtgärder, inbegripet nya miljöpolitiska styrmedel. AVSNITT 2 ANDRA FRÅGOR SOM SKALL ÄGNAS SÄRSKILD UPPMÄRKSAMHET Artikel 7 Förbättring av grunden för miljöpolitiken Gemenskapen kommer att säkerställa att dess miljöpolitik grundas på tillförlitliga och jämförbara uppgifter, statistik och indikatorer, på sund vetenskaplig information och på (1) EGT L 52, 27. 2. 1992, s. 1. en bedömning av kostnader för och fördelar med åtgärder eller avsaknad av åtgärder. Den kommer att säkerställa samordning och samarbetet med lämpliga gemenskapsin- stitutioner och gemenskapsorgan och kommer att samar- beta med lämpliga institutioner på internationell nivå. Europeiska miljöbyrån har en nyckelroll när det gäller att övervaka och rapportera om läget på miljöområdet. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt att a) fastställa och åtgärda bristerna i nuvarande grundläg- gande statistiska uppgifter om miljön och utveckla integreringen av miljöaspekter i uppgifter och statistik som avser andra politikområden samt säkerställa att dessa uppgifter finns tillgängliga, b) främja utvecklingen av miljöindikatorer, indikatorer för resultat på alla lämpliga politiska områden samt indi- katorer för hållbar utveckling som ett mått på framsteg som görs mot en hållbar utveckling och som en utgångspunkt för fastställandet av mål och riktlinjer för verksamheten, c) förbättra samordningen när det gäller utveckling och säkerställande av ömsesidigt gensvar mellan veten- skaplig forskning och utvecklingspolitik samt miljöpo- litik, d) vidareutveckla användningen av ekonomiska utvärder- ingsmetoder för miljön (kostnadseffektivitet, lönsam- hetsanalys och konsekvensbeskrivningar för företagen), e) upprätta stöd- eller satellitkonton till de nationella räkenskaperna som ett första steg mot en integrering av miljöaspekter i begrepp och förfaranden inom medlemsstaternas och gemenskapens räkenskaper i syfte att senast 1999 upprätta ett allsidigt system av gröna nationella räkenskaper. Artikel 8 Hållbara produktions- och konsumtionsmönster Gemenskapen kommer att vidareutveckla sina ansträng- ningar för att underlätta och öka förnyelsen inom industrin när det gäller en hållbar utveckling och främja medvetenhet och beteendeförändringar inom industrin och hos konsumenterna med sikte på att gå vidare mot mer hållbara produktions- och konsumtionsmönster. Artikel 9 Delat ansvar och partnerskap Gemenskapen kommer att uppmuntra ändamålsenliga sätt att förbättra gemensamma åtgärder och partnerskap för att säkerställa en hållbar utveckling. Gemenskapen L 275/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 10. 98 kommer att utveckla en bättre form för en dialog och säkerställa att en lämplig sammansättning av aktörer är engagerade i förberedelserna och i genomförandet av dess politik och åtgärder. dessa frågor att inrikta sig särskilt på de åtgärder som kan genomföras mest effektivt på gemenskapsnivå. Artikel 10 Främjande av lokala och regionala initiativ Gemenskapen kommer att ytterligare uppmuntra verk- samhet på lokal och regional nivå i frågor som är grund- läggande för att uppnå en hållbar utveckling. För detta ändamål skall särskild uppmärksamhet ägnas åt att a) ytterligare främja möjligheten till fysisk planering som ett instrument för att underlätta en hållbar utveckling och att vidareutveckla Europa 2000+ och Europeiska utsikter för fysisk planering som en grundval för att skapa samförstånd bland politiskt ansvariga, bland annat när det gäller miljöns inverkan på olika sektorers utvecklingspolitik, b) utveckla ett allsidigt synsätt i stadsfrågor med speciell betoning på den hjälp som behövs för att stödja lokala myndigheters åtgärder för att genomföra programmet och den lokala Agenda 21, c) främja erfarenhetsutbyte mellan lokala myndigheter när det gäller hållbara transportinitiativ, d) utveckla ett demonstrationsprogram om integrerad förvaltning av kustområden för att visa effekten av förbättrade system för information och samråd för genomförande av en hållbar utveckling och fastställa behovet av ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå och andra nivåer, e) utveckla en strategi för uppmuntrande av lokala initi- ativ för utveckling och sysselsättning i syfte att bidra till bevarandet av naturområden, i tillämpliga fall med stöd av strukturfonderna, f) uppmuntra åtgärder i känsliga områden i linje med konventionen mot ökenspridning, med inriktning på att minska ökenspridningen genom en förvaltningspo- litik, ett miljömässigt hållbart utnyttjande av naturtill- gångarna och bättre spridning av information och samordning av pågående åtgärder. Artikel 11 Miljöfrågor Gemenskapen kommer att vidareutveckla sin politik när det gäller programmets miljöfrågor på grundval av höga krav på miljöskydd och den kommer, i förhållande till 1. I fråga om klimatförändringar och uttunning av ozonskiktet kommer gemenskapen i högre grad att arbeta för att klimatkonventionens mål och Montreal- protokollet uppfylls. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att a) vidta åtgärder som är nödvändiga för att uppnå målen för en minskning av koldioxidhalten (CO2) och andra växthusgaser i enlighet med Berlinman- datet, en minskning som skall uppnås inom en bestämd tid, till exempel 2005, 2010 och 2020, b) stärka gemenskapens kontrollåtgärder när det gäller ämnen som tunnar ut ozonlagret och öka sådan forskning som försöker hitta lämpliga ersätt- ningar för dessa ämnen, 2. I fråga om försurning och luftkvalitet kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att a) utveckla och genomföra en strategi med målsätt- säkerställa att kritiska belastnings- ningen att gränser när det gäller exponering för försurade, övergödande och fotkemiska luftföroreningar inte skall överskridas, b) fastställa eller ändra kvalitetsmålen för vissa förore- ningar med målsättningen att säkerställa att de kritiska mängderna/nivåerna för ekosystemen inte överskrids, och utveckla gemensamma förfaranden för att bedöma och kontrollera luftkvaliteten. 3. I fråga om skyddet av vattenresurser kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att utveckla en allsidig ram som fastställer ett integrerat tillvägagångssätt för planering och förvaltning av grundvatten- och ytvat- tenresurserna som fokuserar både de kvantitativa och de kvalitativa aspekterna. Vidare kan skyddet bidra till en hållbar förvaltning av haven runt om Europa. 4. I fråga om avfallshantering kommer gemenskapen att vidta åtgärder för att uppdatera och utveckla sin avfallshanteringsstrategi mot bakgrund av Europapar- lamentets resolution av den 14 november 1996 (1) och av rådets resolution av den 24 februari 1997 (2), inbe- gripet den rangordning som de föreslår, och i anslut- ning till relevant lagstiftning. (1) EGT C 362, 2. 12. 1996, s. 241. (2) EGT C 76, 11. 3. 1997, s. 1. 10. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 275/11 d) utarbeta en åtgärdsplan för att påskynda riskbe- dömningen av farliga ämnen på EINECS-förteck- ningen; prioritet kommer att ges till de farligaste ämnena, e) ytterligare se över rambestämmelserna för ny teknik. 8. Gemenskapen kommer i enlighet med programmet att sträva efter att vidta konkreta åtgärder för att minska antalet ryggradsdjur som används för experi- ment med 50 % till år 2000, och göra statistisk infor- mation om djurförsök tillgänglig, i synnerhet vad gäller användningen av primater och med den kort- siktiga målsättningen att förbjuda användningen av infångade primater. 9. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att beakta kommissionens fjärde rapport till rådet om förhållanden och framtidsperspektiven angående hanteringen av radioaktivt avfall inom den Euro- peiska unionen. 10. Europaparlamentet och rådet beaktar att kommis- sionen, efter att den har avslutat översynen av den befintliga gemenskapslagstiftningen som den i enlighet med villkoren i artikel 69, 84 och 112 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige skall avsluta före övergångsperiodens slut, har för avsikt att lägga fram en rapport till dem om resultatet av denna översyn och om de åtgärder som den anser vara nödvändiga och eventuella konsekvenser för annan lagstiftning och detta program. Utfärdat i Bryssel de 24 september 1998. På Europaparlamentets vägnar J. M. GIL-ROBLES Ordförande På rådets vägnar J. FARNLEITNER Ordförande 5. I fråga om buller kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att utveckla ett program för bullerminsk- ning som allsidigt kan rikta in sig på information till allmänheten, samt att utarbeta ett bullerindex och från för mål produkter. bullerkvalitet bullerutsläpp och 6. I fråga om naturskydd och biologisk mångfald kommer gemenskapen att utarbeta en strategi för bevarande och en hållbar användning av den biolo- giska mångfalden i relevanta sektorsvisa eller tvärsek- toriella planer, program och politikområden, och när den genomför sin övriga politik, säkerställa en full- ständig integration av hänsyn till naturskydd och biologisk mångfald. I samband med genomförandet av nya reformer kommer gemenskapen att säkerställa att konsekvenserna för den biologiska mångfalden återskapa utvärderas. Markuttagssystemet permanenta naturområden kommer att beaktas. Migrationsvägar och mellanliggande områdens funk- tion i anslutning till det europeiska nätverket av frid- lysta platser (Natura 2000) och rådets direktiv 92/ 43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livs- miljön samt vilda djur och växter (1). för att 7. I fråga om risk- och olyckshantering kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att a) se över de nuvarande bestämmelserna om export i och import samband med principen om att samtycke skall ges på förhand, farliga kemikalier, särskilt av b) utveckla ytterligare åtgärder för bekämpnings- medel med användningsområden både inom och utanför jordbruket för att säkerställa en hållbar användning av dessa, c) utarbeta och presentera en strategi som bland annat kommer att leda till ytterligare ansträng- ningar att nå upp till målen för Agenda 21 när det gäller farliga kemikalier, med särskild vikt på försiktighetsprincipen, informera användarna om risker och att göra arbetet avseende ersättning eller etappvis bortagande av farliga kemikalier mer effektivt; säkerheten i hanteringen av alla farliga kemikalier måste förbättras, (1) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/62/EG (EGT L 305, 8. 11. 1997, s. 42). L 275/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 10. 98 Kommissionens förklaring till artikel 2. 1 a (om jordbruk), om sina förslag rörande den gemensamma jordbrukspolitiken (1) I förslagen i Agenda 2000 anger kommissionen att det finns ett behov av att tillföra den gemensamma jordbrukspolitiken nya impulser och att återspegla integreringen av förslag miljöskyddskrav i andra av gemenskapens politikområden. Kommissionens angående reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är utformade så att de säkerställer att den europeiska jordbruksmodellen kan hålla på sikt, vilket inte bara gynnar jordbruksindustrin, utan också konsumenterna, sysselsättningen, miljön och samhället i stort. Kommissionens förslag eftersträvar en integrerad lösning som bl. a inbegriper — en förstärkt avdelning för landsbygdsutveckling som skall utvecklas ytterligare i framtiden, och omfattar kraftigare miljöåtgärder på jordbruksområdet som obligatoriska delar i de regionala programmen, områdesbaserat stöd till ett hållbart jordbruk i mindre gynnade områden, åtgärder inom skogsbruket som inbegriper hållbara driftsmetoder samt miljöutbildning, — budgeten för miljöåtgärder på jordbruksområdet kan i synnerhet utvidgas genom de i samband med tillgängliga genom en neddragning av stödet medel som blir miljövillkor, — ytterligare minskningar i prisstöd som kompenseras med en ökning av de direkta utbetalningarna. I enlighet med dessa förslag kommer medlemsstaterna att tvingas att vidta åtgärder på miljöområdet, bland annat i samband med skyddet av den biologiska mångfalden, grundvattnet, dricksvattnet, och landskapsvården. Medlemsstaterna kan använda sig av följande tre alternativ när de skall leva upp till dessa skyldigheter: — Miljöåtgärder på jordbruksområdet som en del av landsbygdsprogrammen. — Obligatorisk miljölagstiftning som kan stödjas genom att de direkta utbetalningarna minskas vid bristande efterlevnad. — Särskilda miljökrav som förutsättning för att motta direkta utbetalningar under marknadsordningarna. När det handlar om nötkött och mejeriprodukter fastställs de nationella ramarna för en del av utbetalningarna, ihop med miljönormer. Dessutom kommer som kan kopplas extensifieringsbidraget att bli effektivare med strängare villkor. Kommissionen är förvissad om att reformen, när den väl har antagits, kommer att skapa möjligheter för mer hållbara former av jordbruk och landsbygdsutveckling inom EU. Kommissionens förklaring till artikel 2. 4 d, om miljöansvar (2) Kommissionen kommer i enlighet med sitt arbetsprogram att inom en snar framtid anta av ny en vitbok om miljöansvar. Denna vitbok kommer gemenskapslagstiftning på området, i synnerhet i form av ett ramdirektiv. ta upp behovet att 10. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 275/13 Kommissionens förklaring till artikel 4. 2 d-g, om upprätthållande (3) Kommissionen kommer att redogöra för medlemsstaternas agerande i förhållande till genomförandet och upprätthållandet av gemenskapens miljölagstiftning både i ett relevant utökat kapitel och i bilagor i sin årsrapport om tillämpningen av gemenskapsrätten och i sin årliga granskning av miljön. Redogörelsen kommer bl. a att innehålla information om det antal klagomål som inkommit, det antal ärenden som kommissionen undersökt, det antal ärenden som framlagts inför EG-domstolen samt domstolens utslag och de åtgärder som kommissionen eventuellt ytterligare vidtagit. Kommissionens förklaring till artikel 11. 4, om avfallshantering (4) Kommissionen kommer att ytterligare utveckla i den utsträckning som behövs gemenskapshierarkin för principer för avfallshantering och kommer, genom att överväga olika möjligheter, att ta hänsyn till hur denna hierarki kan användas på bästa sätt


title: Verordnung (EG) Nr. 2039/98 des Rates vom 24. September 1998 zur Änderung der Verordnungen (EG) Nr. 1890/97 und (EG) Nr. 1891/97 zur Einführung endgültiger Antidumping- und Ausgleichszölle auf die Einfuhren von gezüchtetem Atlantischen Lachs mit Ursprung in Norwegen

eurovoc_concepts:
Norway
anti-dumping duty
countervailing charge
fish farming
import
sea fish

text: 26. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 263/3 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 2039/98 DES RATES vom 24. September 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnungen (EG) Nr. 1890/97 und (EG) Nr. 1891/97 zur Einf(cid:129)hrung endg(cid:129)ltiger Antidumping- und Ausgleichsz(cid:148)lle auf die Einfuhren von gez(cid:129)chtetem Atlantischen Lachs mit Ursprung in Norwegen DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 (cid:129)ber den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft geh(cid:148)renden L(cid:132)ndern (1), insbesondere auf Artikel 8 Absatz 9 und Artikel 9, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2026/97 des Rates vom 6. Oktober 1997 (cid:129)ber den Schutz gegen subventio- nierte Einfuhren aus nicht zur Europ(cid:132)ischen Gemein- schaft geh(cid:148)renden L(cid:132)ndern (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 9 und Artikel 15, (3) (4) auf Vorschlag der Kommission nach Konsultationen im Beratenden Ausschuß, (5) in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (6) (7) (1) (2) A. VERFAHREN Am 31. August 1996 ver(cid:148)ffentlichte die Kommis- sion im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften zwei getrennte Bekanntmachungen (cid:129)ber die Einleitung eines Antidumpingverfahrens (3) und die Einleitung eines Antisubventionsverfahrens (4) gegen(cid:129)ber den Einfuhren von gez(cid:129)chtetem Atlanti- schen Lachs mit Ursprung in Norwegen. Die Kommission holte f(cid:129)r ihre endg(cid:129)ltigen Fest- stellungen alle f(cid:129)r notwendig erachteten Informa- tionen ein und pr(cid:129)fte sie nach. Nach dieser Pr(cid:129)fung wurde festgestellt, daß endg(cid:129)ltige Anti- dumping- und Ausgleichsmaßnahmen zur Beseiti- gung der schadensverursachenden Auswirkungen des Dumping und der Subventionen eingef(cid:129)hrt werden sollten. Alle interessierten Parteien wurden (cid:129)ber die Ergebnisse der Untersuchung unterrichtet und erhielten Gelegenheit zur Stellungnahme. (1) ABl. L 56 vom 6. 3. 1996, S. 1. Verordnung zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 905/98 (ABl. L 128 vom 30. 4. 1998, S. 8). (2) ABl. L 288 vom 21. 10. 1997, S. 1. (3) ABl. C 253 vom 31. 8. 1996, S. 18. (4) ABl. C 253 vom 31. 8. 1996, S. 20. Am 26. September 1997 erließ die Kommission den Beschluß 97/634/EG (5) (cid:129)ber die Annahme der Verpflichtungsangebote des Beschlusses genannten Ausf(cid:129)hrer im Rahmen der beiden vorgenannten Verfahren und (cid:129)ber die Einstellung der Untersuchungen in ihrem Fall. im Anhang der Am gleichen Tag f(cid:129)hrte der Rat mit der Verord- nung (EG) Nr. 1890/97 (6) einen endg(cid:129)ltigen Anti- dumpingzoll von 0,32 ECU je kg auf die Einfuhren von gez(cid:129)chtetem Atlantischen Lachs mit Ursprung in Norwegen ein. Gem(cid:132)ß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung wurde der Zoll nicht auf gez(cid:129)chteten Atlantischen Lachs erhoben, der von den Unter- nehmen ausgef(cid:129)hrt wurde, deren Verpflichtungs- angebote angenommen worden waren. Am gleichen Tag f(cid:129)hrte der Rat ferner mit der Verordnung (EG) Nr. 1891/97 (7) einen Ausgleichs- zoll von 3,8 % auf die Einfuhren von gez(cid:129)chtetem Atlantischen Lachs mit Ursprung in Norwegen ein. Gem(cid:132)ß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung wurde der Zoll nicht auf gez(cid:129)chteten Atlantischen Lachs erhoben, der von den Unternehmen exportiert wurde, deren Verpflichtungsangebote angenommen worden waren. Die obengenannten Verordnungen enthalten die endg(cid:129)ltigen Feststellungen und Schlußfolgerungen zu allen Aspekten der Untersuchungen. B. R(cid:154)CKNAHME DER VERPFLICHTUNGEN Bei der (cid:154)berwachung der Einhaltung der von den norwegischen Ausf(cid:129)hrern eingegangenen Ver- pflichtungen stellte die Kommission nach und nach fest, daß mehrere Ausf(cid:129)hrer w(cid:132)hrend der aufeinanderfolgenden viertelj(cid:132)hrlichen Berichts- zeitr(cid:132)ume keine Verk(cid:132)ufe in die Europ(cid:132)ische (5) ABl. L 267 vom 30. 9. 1997, S. 81. Beschluß zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1126/98 (ABl. L 157 vom 30. 5. 1998, S. 82). (6) ABl. L 267 vom 30. 9. 1997, S. 1. Verordnung zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 772/98 (ABl. L 111 vom 9. 4. 1998, S. 10). (7) ABl. L 267 vom 30. 9. 1997, S. 19. Verordnung zuletzt ge(cid:132)n- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 772/98 (ABl. L 111 vom 9. 4. 1998, S. 10). L 263/4 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 9. 98 (8) Gemeinschaft get(cid:132)tigt hatten. Im Zuge der Nach- pr(cid:129)fung erkl(cid:132)rten einige dieser Unternehmen ferner, daß sie in dem Bezugszeitraum der urspr(cid:129)nglichen Untersuchungen, die zu den gegen- und Ausgleichsz(cid:148)llen w(cid:132)rtigen Antidumping- gef(cid:129)hrt hatten, Lachs nicht in die Gemeinschaft exportiert hatten und daß sie auch keine vertragli- chen Verpflichtungen f(cid:129)r k(cid:129)nftige Exporte einge- gangen sind. der Verpflichtungen Die Kommission unterrichtete die betroffenen Parteien (cid:129)ber diese Feststellungen und wies darauf hin, daß diese Unternehmen angesichts dieses im Sinne der Sachverhalts nicht als Ausf(cid:129)hrer Verordnung (EG) Nr. 384/96 (nachstehend „Anti- dumping-Grundverordnung“) und der Verordnung (EG) Nr. 2026/97 (nachstehend „Ausgleichszoll- Grundverordnung“) angesehen werden konnten. Diesen Parteien wurde ferner mitgeteilt, daß die Aufrechterhaltung unter diesen Umst(cid:132)nden hinsichtlich der (cid:154)berwachung ihrer Einhaltung einen (cid:129)berm(cid:132)ßigen Verwaltungs- aufwand von seiten der Kommission erfordert. Diese Parteien wurden ferner davon in Kenntnis gesetzt, daß sie erneut eine Verpflichtung als neue Ausf(cid:129)hrer im Sinne des Artikels 2 der Verordnung (EG) Nr. 1890/97 und des Artikels 2 der Verord- nung (EG) Nr. 1891/97 anbieten k(cid:148)nnten, wenn die Voraussetzungen daf(cid:129)r erf(cid:129)llt sind. Etwaige Antr(cid:132)ge dieser Parteien gem(cid:132)ß diesen Artikeln w(cid:129)rden bearbeitet. Daraufhin nahmen die folgenden Unternehmen ihre Ver- pflichtungen freiwillig zur(cid:129)ck: unverz(cid:129)glich Nummer Name des Unternehmens 002 004 012 025 029 037 040 054 069 081 097 118 131 133 150 152 163 169 173 179 181 A. B. A. AS Alamar AS Arctic Product AS Atlantis AS Brødrene Karlsen AS DM Direkte Markedsføringsbyr(cid:134) E. Slorer Jacobsen & Co. AS Frøya Fiskeindustri AS Imperial Salmon Co. AS Kurt F. Løseth & Co. AS Midtco AS Nornir Group AS NTC Norwegian Taste Company AS Oddvin Bjørge AS Sandanger AS Scan-Mar AS Sigerfjord-Fisk AS Sotra Fiskeindustri AS Stokfish Norway AS Thorleif E. Ellingsen AS Torget International AS (9) Gem(cid:132)ß Artikel 8 Absatz 9 der Antidumping- Grundverordnung und Artikel 13 Absatz 9 der Ausgleichszoll-Grundverordnung ist diesen Par- teien keine weitere Gelegenheit zur Stellungnahme zu geben, da sie ihre Verpflichtungen selbst zur(cid:129)cknahmen. C. ENDG(cid:154)LTIGE MASSNAHMEN UND ZOLL- SATZ (10) Nach der R(cid:129)cknahme ihrer Verpflichtungen sind die betreffenden Unternehmen nicht mehr berech- tigt, die Befreiung von den Antidumping- und Ausgleichsz(cid:148)llen f(cid:129)r sich in Anspruch zu nehmen. (11) Gem(cid:132)ß Artikel 8 Absatz 9 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 ist der Antidumpingzoll auf der Grundlage der Ergebnisse der Untersuchung festzusetzen, die zu den Verpflichtungen f(cid:129)hrte. In diesem Zusam- menhang wird es unter Ber(cid:129)cksichtigung von Randnummer 107 der Verordnung (EG) Nr. 1890/ 97 als angemessen angesehen, den endg(cid:129)ltigen Antidumpingzoll auf 0,32 ECU/kg Nettogewicht festzusetzen. (12) Gem(cid:132)ß Artikel 13 Absatz 9 der Verordnung (EG) Nr. 2026/97 ist der Ausgleichszoll auf der Grund- lage der Ergebnisse der Untersuchung festzusetzen, die zu den Verpflichtungen f(cid:129)hrte. Unter den gegenw(cid:132)rtigen Umst(cid:132)nden wird es unter Ber(cid:129)ck- sichtigung von Randnummer 149 der Verordnung (EG) Nr. 1891/97 als angemessen angesehen, den endg(cid:129)ltigen Ausgleichszoll auf 3,8 % festzusetzen. D. (cid:142)NDERUNG DER ANH(cid:142)NGE DER VERORD- NUNGEN (EG) Nr. 1890/97 und (EG) Nr. 1891/97 (13) Die Anh(cid:132)nge der Verordnungen (EG) Nr. 1890/97 und (EG) Nr. 1891/97 mit der Liste der Unter- nehmen, die von den Z(cid:148)llen befreit sind, ist zu (cid:132)ndern, um die in Anhang I aufgef(cid:129)hrten Unter- nehmen aus der Liste zu streichen. (14) Es wird darauf hingewiesen, daß die Kommission den Anhang zu dem Beschluß 97/634/EG (cid:129)ber die Annahme der Verpflichtungen der dort genannten Parteien entsprechend ge(cid:132)ndert hat (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang der Verordnung (EG) Nr. 1890/97 wird durch Anhang II der vorliegenden Verordnung ersetzt. Artikel 2 Der Anhang der Verordnung (EG) Nr. 1891/97 wird durch Anhang II dieser Verordnung ersetzt. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. 26. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 263/5 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 24. September 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident N. MICHALEK L 263/6 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 9. 98 ANHANG I Unternehmen, die ihre Verpflichtungen zur(cid:129)cknahmen Nummer Name des Unternehmens Taric- Zusatzcode 002 004 012 025 029 037 040 054 069 081 097 118 131 133 150 152 163 169 173 179 181 A. B. A. AS Alamar AS Arctic Product AS Atlantis AS Brødrene Karlsen AS DM Direkte Markedsføringsbyr(cid:134) E. Slorer Jacobsen & Co. AS Frøya Fiskeindustri AS Imperial Salmon Co. AS Kurt F. Løseth & Co. AS Midtco AS Nornir Group AS NTC Norwegian Taste Company AS Oddvin Bjørge AS Sandanger AS Scan-Mar AS Sigerfjord-Fisk AS Sotra Fiskeindustri AS Stokfish Norway AS Thorleif E. Ellingsen AS Torget International AS 8096 8097 8110 8123 8127 8135 8137 8151 8171 8183 8201 8231 8236 8238 8261 8263 8274 8280 8284 8293 8297 26. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 263/7 ANHANG II Unternehmen, deren Verpflichtungen in Kraft bleiben Nummer Name des Unternehmens Taric- Zusatzcode Nummer Name des Unternehmens Taric- Zusatzcode 001 003 005 007 008 011 013 014 015 016 017 019 020 021 022 023 024 026 027 028 030 031 032 033 035 036 039 041 042 043 044 045 046 047 048 049 050 051 052 053 055 058 059 060 061 062 A. Øvreskotnes AS Agnefest Seafood Alsv(cid:134)g Fiskeprodukter AS Aqua Export AS Aqua Partner AS Arctic Group International AS Arctic Superior AS Arne Mathiesen AS AS Aalesundfisk AS Austevoll Fiskeindustri AS Keco AS Nortraders Ltd AS Refsnes Fiskeindustri AS West Fish Ltd Astor AS Atlantic King Stranda AS Atlantic Seafood AS Borkowski & Røsnes AS Brødrene Aasjord AS Brødrene Eilertsen AS Brødrene Remø AS Christiansen Partner AS Clipper Seafood AS Coast Seafood AS D(cid:134)fjord Laks AS Delfa Norge AS Domstein Salmon AS Ecco Fisk & Delikatesse Edvard Johnsen AS Eurolaks AS Euronor AS Fader Martin AS Fiskeforsyningen AS Fjord Aqua Group AS Fjord Trading Ltd AS Fonn Egersund AS Fossen AS Fresh Atlantic AS Fresh Marine Company AS Fryseriet AS Gigante Fiskekroken AS Grieg Seafood AS Gunnar Klo AS Haafa fisk AS Hallvard Lerøy AS Herøy Filetfabrikk AS 8095 8325 8098 8100 8101 8109 8111 8112 8113 8114 8115 8117 8118 8119 8120 8121 8122 8124 8125 8126 8128 8129 8130 8131 8133 8134 8136 8138 8139 8140 8141 8142 8143 8144 8145 8146 8147 8148 8149 8150 8152 8300 8301 8302 8303 8304 064 065 066 067 068 070 071 072 075 076 077 079 080 082 083 084 085 086 087 088 089 090 092 093 095 096 098 099 100 101 104 105 106 107 108 109 111 112 113 114 115 116 117 119 120 121 Hirsholm Norge AS Hitramat & Delikatesse AS Hydro Seafood Sales AS Hydrotech-gruppen AS Icelandic Freezing Plants N. AS Incofood AS Inter Road AS Inter Sea AS Janas AS Joh. H. Pettersen AS Johan J. Helland AS Karsten J. Ellingsen AS Kr. Kleiven & Co. AS Labeyrie Norge AS Lafjord Group AS Langfjord Laks AS Leica Fiskeprodukter Leonhard Products AS Lofoten Seafood Export AS Lorentz A. Lossius AS Ma-vo Norge AS Marex AS Marine Seafood AS Marstein Seafood AS Melands Røkeri Eftf. AS Memo Food AS Midsundfisk AS Myre Sjømat AS Naco Trading AS Namdal Salmon AS Nerg(cid:134)rd AS Nils Williksen AS Niscan Corporation Nisja Trading AS Nor-Food AS Nor-Trade International Nordic Group ASA Nordreisa Laks AS Norexport AS Norfi Produkter AS Norfood Group AS Norfra Eksport AS NorMan Trading Ltd AS Norsk Akvakultur AS Norsk Sjømat AS Northern Seafood AS 8306 8154 8159 8428 8165 8172 8173 8174 8177 8178 8179 8181 8182 8184 8185 8186 8187 8423 8188 8189 8190 8326 8196 8197 8199 8200 8202 8203 8206 8207 8210 8211 8212 8213 8214 8215 8217 8218 8223 8227 8228 8229 8230 8232 8233 8307 L 263/8 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 9. 98 Nummer Name des Unternehmens Taric- Zusatzcode Nummer Name des Unternehmens Taric- Zusatzcode 122 123 124 125 126 128 129 130 134 136 137 138 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 151 153 154 155 156 Nortrade AS Norway Royal Salmon Sales AS Norway Royal Salmon AS Norway Seafarms AS Norway Seafoods ASA Norwell AS Notfisk Arctic AS Nova Sea AS Ok-Fish Kvalheim AS Oster Sea Products AS Pan Fish Sales AS Pero Food AS Polar Seafood Norway AS Prilam Norv(cid:138)ge AS Pundslett Fisk Roger AS Rolf Olsen Seafood AS Ryfisk AS Rørvik Fisk- og fiskematforretning AS Saga Lax Norge AS Sagalax Nord AS Salomega AS Sangoltgruppa AS Scanfood AS Sea Eagle Group AS Sea Star International AS Sea-Bell AS 8308 8309 8312 8313 8314 8316 8234 8235 8239 8241 8242 8243 8247 8248 8251 8253 8254 8256 8257 8258 8259 8260 8262 8264 8265 8266 8267 157 158 159 160 161 162 164 165 166 167 168 171 172 174 175 176 177 178 180 182 183 186 187 188 189 190 191 Seaco AS Seacom AS Seacom Nord AS Seafood Farmers of Norway Ltd AS Seanor AS Sekkingstad AS Sirena Norway AS Kinn Salmon AS Skarpsno Mat SL Fjordgruppen AS SMP Marine Produkter AS Stavanger Røkeri AS Stjernelaks AS Stolt Sea Farm AS Storm Company AS Superior AS Svenodak AS Terra Seafood AS Timar Seafood AS Torris Products Ltd AS Troll Salmon AS Vest Agentur AS Vie de France Norway AS Vikenco AS Wannebo International AS West Fish Norwegian Salmon AS Nor-Fa Food AS 8268 8269 8270 8271 8272 8273 8275 8276 8277 8278 8279 8282 8283 8285 8286 8287 8288 8289 8294 8298 8317 8320 8321 8322 8323 8324 8102


title: 98/560/EG: Empfehlung des Rates vom 24. September 1998 zur Steigerung der Wettbewerbsfähigkeit des europäischen Industriezweigs der audiovisuellen Dienste und Informationsdienste durch die Förderung nationaler Rahmenbedingungen für die Verwirklichung eines vergleichbaren Niveaus in bezug auf den Jugendschutz und den Schutz der Menschenwürde

eurovoc_concepts:
European audiovisual area
administrative cooperation
approximation of laws
competitiveness
infancy
information policy

text: L 270/48 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 10. 98 II (Nicht ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) RAT EMPFEHLUNG DES RATES vom 24. September 1998 zur Steigerung der Wettbewerbsf(cid:132)higkeit des europ(cid:132)ischen Industriezweigs der audiovisuellen Dienste und Informationsdienste durch die F(cid:148)rderung nationaler Rahmenbedingungen f(cid:129)r die Verwirklichung eines vergleichbaren Niveaus in bezug auf den Jugendschutz und den Schutz der Menschenw(cid:129)rde (98/560/EG) DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 130, auf Vorschlag der Kommission, nach Stellungnahme des Europ(cid:132)ischen Parlaments (1), nach Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialaus- schusses (2), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (1) (2) (3) (4) Die Kommission hat das Gr(cid:129)nbuch „Jugendschutz und Schutz der Menschenw(cid:129)rde in den audio- am visuellen und den Informationsdiensten“ 16. Oktober 1996 angenommen. Der Rat hat das Gr(cid:129)nbuch auf seiner Tagung vom 16. Dezember 1996 begr(cid:129)ßt. Das Europ(cid:132)ische Parlament (3), der Wirtschafts- und Sozialausschuß (4) und der Ausschuß der Regionen (5) haben zu dem Gr(cid:129)nbuch Stellung genommen. Die Kommission hat dem Rat auf seiner Tagung vom 30. Juni 1997 die Ergebnisse der Konsulta- tionen vorgelegt, die vom Rat einhellig begr(cid:129)ßt wurden. Am 16. Oktober 1996 hat die Kommission die Mitteilung (cid:129)ber illegale und sch(cid:132)digende Inhalte im Internet angenommen; am 17. Februar 1997 (1) Stellungnahme vom 13. Mai 1998 (noch nicht im Amtsblatt ver(cid:148)ffentlicht). (2) ABl. C 214 vom 10. 7. 1998, S. 25. (3) ABl. C 339 vom 10. 11. 1997, S. 420. (4) ABl. C 287 vom 22. 9. 1997, S. 11. (5) ABl. C 215 vom 16. 7. 1997, S. 37. haben der Rat und die im Rat vereinigten Vertreter der Regierungen der Mitgliedstaaten die Entschlie- ßung zu illegalen und sch(cid:132)dlichen Inhalten im Internet (6) verabschiedet; am 24. April 1997 hat das Europ(cid:132)ische Parlament eine Stellungnahme zu der vorgenannten Mitteilung der Kommission abge- geben. Diese Arbeiten, die weiter fortgef(cid:129)hrt werden, erg(cid:132)nzen die vorliegende Empfehlung insofern, als sie s(cid:132)mtliche Formen rechtswidriger und sch(cid:132)dlicher Inhalte insbesondere im Internet zum Gegenstand haben. (5) (6) Die vorliegende Empfehlung befaßt sich insbeson- dere mit der Problematik des Jugendschutzes und des Schutzes der Menschenw(cid:129)rde in audiovisuellen Diensten und der (cid:153)ffentlichkeit zug(cid:132)nglich gemacht werden, unab- h(cid:132)ngig von der (cid:154)bertragungsart (z. B. Rundsende- dienste, anbieterspezifische Online-Dienste oder Internet-Dienste). Informationsdiensten, die Zur Erh(cid:148)hung der Wettbewerbsf(cid:132)higkeit der audio- visuellen Dienste und Informationsdienste und zu ihrer Anpassung an die technologische Entwick- lung und an Strukturver(cid:132)nderungen sind die Bereitstellung von Informationen, die Sensibilisie- rung und die Erziehung der Benutzer unbedingt notwendig. Dies ist auch eine Voraussetzung f(cid:129)r die uneingeschr(cid:132)nkte Teilhabe des europ(cid:132)ischen B(cid:129)rgers an der Informationsgesellschaft. Zus(cid:132)tzlich (6) ABl. C 70 vom 6. 3. 1997, S. 1. 7. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 270/49 zu den Maßnahmen zur Sicherstellung des Jugend- schutzes und zur Bek(cid:132)mpfung illegaler, die Menschenw(cid:129)rde verletzender Inhalte sollte daher — u. a. im Rahmen der elterlichen Aufsicht — die rechtm(cid:132)ßige und verantwortungsvolle Nutzung von Informations- Kommunikationsdiensten gef(cid:148)rdert werden. und Die Richtlinie 97/36/EG des Europ(cid:132)ischen Parla- ments und des Rates vom 30. Juni 1997 zur (cid:142)nde- rung der Richtlinie 89/552/EWG des Rates zur Koordinierung bestimmter Rechts- und Verwal- tungsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:129)ber die Aus(cid:129)bung der Fernseht(cid:132)tigkeit (1), insbesondere die Artikel 22, 22a und 22b der Richtlinie 89/ 552/EWG, sieht ein B(cid:129)ndel von Maßnahmen zum Schutz Jugendlicher vor bestimmten Fernsehsen- dungen vor. Mit diesen Maßnahmen soll der freie gew(cid:132)hrleistet Fernsehsendungen Verkehr werden. von Die Entwicklung von audiovisuellen Diensten und von Informationsdiensten ist ihres aufgrund den Bereichen in betr(cid:132)chtlichen Bildung, Zugang zu Informationen und zur Kultur, wirtschaftliche Entwicklung und Schaffung von Arbeitspl(cid:132)tzen f(cid:129)r Europa von gr(cid:148)ßter Bedeutung. Potentials Damit sich dieses Potential voll entfalten kann, bedarf es einer leistungsf(cid:132)higen und innovativen Industrie in der Gemeinschaft. Es ist in erster Linie Aufgabe der Unternehmen, ihre Wettbewerbsf(cid:132)hig- keit sicherzustellen und zu steigern, wobei sie gege- benenfalls von (cid:148)ffentlichen Stellen unterst(cid:129)tzt werden k(cid:148)nnen. (7) (8) (9) (10) Die Schaffung eines Klimas des Vertrauens, das ben(cid:148)tigt wird, um durch die Beseitigung der Faktoren, die die Entwicklung der audiovisuellen Dienste und der Informationsdienste und die volle Entfaltung ihrer Wettbewerbsf(cid:132)higkeit behindern, das Potential dieses Industriezweigs voll zu nutzen, wird durch den Schutz bestimmter wichtiger (cid:148)ffentlicher Interessen, insbesondere durch den Jugendschutz und den Schutz der Menschenw(cid:129)rde, gef(cid:148)rdert. (11) Die allgemeine Wettbewerbsf(cid:132)higkeit der europ(cid:132)- ischen Industrie f(cid:129)r audiovisuelle Dienste und Informationsdienste wird sich dadurch steigern, daß ein Umfeld geschaffen wird, das die Zusam- menarbeit zwischen den Unternehmen des Sektors in Fragen des Jugendschutzes und des Schutzes der Menschenw(cid:129)rde beg(cid:129)nstigt. (12) Die Festlegung bestimmter technischer Rahmen- bedingungen erm(cid:148)glicht ein hohes Niveau des Schutzes der vorstehend genannten wichtigen (cid:148)ffentlichen Interessen, insbesondere des Jugend- schutzes und des Schutzes der Menschenw(cid:129)rde, und f(cid:148)rdert somit die Akzeptanz dieser Dienste bei allen Benutzern. (1) ABl. L 202 vom 30. 7. 1997, S. 60. (13) Daher ist es wichtig, die Unternehmen zu veran- lassen, in Zusammenarbeit untereinander und mit den anderen Beteiligten ein System der Selbstkon- trolle auf einzelstaatlicher Ebene zu entwickeln. Die Selbstkontrolle k(cid:148)nnte den Unternehmen das Instrumentarium an die Hand geben, um sich rasch an die fortschreitende technische Entwick- lung und die Globalisierung der M(cid:132)rkte anzu- passen. (14) Der auf diese Weise angestrebte Schutz des (cid:148)ffent- lichen Interesses muß sich in den Rahmen der Grunds(cid:132)tze der Achtung der Privatsph(cid:132)re und der Meinungsfreiheit einf(cid:129)gen, die in den Artikeln 8 und 10 der Europ(cid:132)ischen Konvention zum Schutze der Menschenrechte und Grundfreiheiten nieder- gelegt sind und in Artikel F Absatz 2 des Vertrags (cid:129)ber die Europ(cid:132)ische Union sowie in der Recht- sprechung des Gerichtshofs als allgemeine Grund- s(cid:132)tze des Gemeinschaftsrechts anerkannt werden. (15) Maßnahmen zur Einschr(cid:132)nkung dieser Rechte und Freiheiten m(cid:129)ssen nichtdiskriminierend und zur Erreichung des angestrebten Ziels erforderlich sein und den Grundsatz der Verh(cid:132)ltnism(cid:132)ßigkeit strikt einhalten. (16) Die weltumspannend angelegten Kommunikati- onsnetze erfordern in der Frage des Jugendschutzes und des Schutzes der Menschenw(cid:129)rde in den audiovisuellen Diensten und den Informations- diensten ein Vorgehen auf internationaler Ebene. In diesem Zusammenhang macht es die Entwick- lung eines gemeinsamen Orientierungsrahmens auf europ(cid:132)ischer Ebene m(cid:148)glich, sowohl europ(cid:132)ische Werte zu vertreten als auch einen entscheidenden Beitrag zur internationalen Diskussion zu leisten. (17) Es muß unterschieden werden zwischen illegalen Inhalten, die die Menschenw(cid:129)rde verletzen, und Inhalten, die zwar legal sind, aber der k(cid:148)rperlichen, geistigen oder charakterlichen Entwicklung von Jugendlichen schaden k(cid:148)nnen. F(cid:129)r diese beiden Problemkreise k(cid:148)nnen unterschiedliche Ans(cid:132)tze und unterschiedliche L(cid:148)sungen erforderlich sein. (18) Die Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten, in denen die Regeln und Grunds(cid:132)tze des Jugend- schutzes und des Schutzes der Menschenw(cid:129)rde festgelegt sind, spiegeln die kulturelle Vielfalt und die national und lokal unterschiedlichen Einstel- lungen wider. In diesem Zusammenhang ist der Anwendung des Subsidiarit(cid:132)tsprinzips besondere Aufmerksamkeit zu schenken. (19) Da die Kommunikationsnetze grenz(cid:129)berschreitend angelegt sind, w(cid:129)rde die Effizienz einzelstaatlicher Maßnahmen auf Gemeinschaftsebene dadurch erh(cid:148)ht, daß die einzelstaatlichen Maßnahmen und die mit ihrer Durchf(cid:129)hrung beauftragten Stellen entsprechend den jeweiligen Verantwortlichkeiten und Funktionen der Beteiligten koordiniert werden und die Zusammenarbeit und der Austausch bew(cid:132)hrter Verfahren in den f(cid:129)r diese Frage wich- tigen Bereichen ausgebaut werden. L 270/50 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 10. 98 eine (20) Erg(cid:132)nzend hierzu und unter uneingeschr(cid:132)nkter Wahrung des entsprechenden Regelungsrahmens auf einzelstaatlicher und gemeinschaftlicher Ebene sollte st(cid:132)rkere Selbstkontrolle durch die Betreiber und Anbieter im Hinblick auf die rasche Verwirklichung konkreter L(cid:148)sungen zur Gew(cid:132)hr- leistung des Jugendschutzes und des Schutzes der Menschenw(cid:129)rde beitragen und gleichzeitig die erforderliche Flexibilit(cid:132)t gew(cid:132)hrleisten, um der raschen Entwicklung der audiovisuellen Dienste und Informationsdienste Rechnung zu tragen. zur Gew(cid:132)hrleistung (21) Der Beitrag der Gemeinschaft, der die Maßnahmen der Mitgliedstaaten des Jugendschutzes und des Schutzes der Menschen- w(cid:129)rde in den audiovisuellen Diensten und den Informationsdiensten erg(cid:132)nzen soll, sollte auf der gr(cid:148)ßtm(cid:148)glichen Nutzung der bestehenden Instru- mente beruhen. (22) Die verschiedenen einschl(cid:132)gigen Initiativen, die parallel zu den Folgemaßnahmen zum Gr(cid:129)nbuch durchgef(cid:129)hrt werden, sollten eng koordiniert werden, so insbesondere die Folgearbeiten zur Mitteilung „Illegale und sch(cid:132)digende Inhalte im Internet“, also auch die Entschließung des Rates und der im Rat vereinigten Vertreter der Regie- rungen der Mitgliedstaaten vom 17. Februar 1997, die Entschließung des Europ(cid:132)ischen Parlaments von 1997 und die zwei Berichte der Arbeits- gruppen, die dem Rat am 28. November 1996 und 27. Juni 1997 vorgelegt wurden, sowie die Arbeit aufgrund des Artikels 22b der Richtlinie 89/ 552/EWG des Rates vom 3. Oktober 1989 zur Koordinierung bestimmter Rechts- und Verwal- tungsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:129)ber die Aus(cid:129)bung der Fernseht(cid:132)tigkeit (1) und die Arbeit im Rahmen der Zusammenarbeit in den Bereichen Justiz und Inneres. (23) Die Umsetzung dieser Empfehlung erfolgt in enger Abstimmung mit etwaigen neuen Maßnahmen, die sich aus den Folgearbeiten zu der Kommissions- mitteilung „Illegale und sch(cid:132)digende Inhalte im Internet“ ergeben — I. EMPFIEHLT den Mitgliedstaaten, ein der Entwicklung der audiovisuellen Dienste und Informationsdienste f(cid:148)rderliches Klima des Vertrauens dadurch zu beg(cid:129)n- stigen, daß sie 1. darauf hinwirken, daß auf freiwilliger Basis erg(cid:132)n- zend zu den geltenden Rechtsvorschriften einzel- staatliche Systeme f(cid:129)r den Jugendschutz und den Schutz der Menschenw(cid:129)rde in den audiovisuellen Diensten und Informationsdiensten geschaffen werden, und zwar durch — F(cid:148)rderung der Mitwirkung der Beteiligten (wie etwa Benutzer, Verbraucher, Unternehmen und Beh(cid:148)rden) an der Festlegung, Umsetzung und Bewertung einzelstaatlicher Maßnahmen in den von dieser Empfehlung erfaßten Berei- (1) ABl. L 298 vom 17. 10. 1989, S. 23. Richtlinie ge(cid:132)ndert durch die Richtlinie 97/36/EG des Europ(cid:132)ischen Parlaments und des Rates (ABl. L 202 vom 30. 7. 1997, S. 60). chen, nach Maßgabe der einzelstaatlichen Gepflogenheiten; — Schaffung eines einzelstaatlichen Systems der und Selbstkontrolle Anbieter von Online-Diensten unter Ber(cid:129)ck- sichtigung der im Anhang dargelegten Leit- s(cid:132)tze und Verfahren; durch die Betreiber — Zusammenarbeit auf Gemeinschaftsebene bei der Entwicklung vergleichbarer Bewertungs- methoden; 2. darauf hinwirken, daß die ihrer Rechtshoheit unterstehenden Sendestellen — erg(cid:132)nzend zu den einzelstaatlichen und gemeinschaftlichen Rechts- vorschriften f(cid:129)r die Sendet(cid:132)tigkeit — Forschung betreiben und auf freiwilliger Basis neue Instru- mente f(cid:129)r den Jugendschutz und zur Unterrich- tung der Benutzer erproben; 3. geboten und m(cid:148)glich, soweit wirksame Maßnahmen zum Abbau potentieller Hindernisse f(cid:129)r die Entwicklung der Online-Dienste ergreifen und zugleich die Bek(cid:132)mpfung illegaler, die Menschenw(cid:129)rde verletzender Inhalte in Online- Diensten unterst(cid:129)tzen durch — Bearbeitung von Beschwerden und Weiterlei- tung der erforderlichen Informationen (cid:129)ber beanstandete illegale Inhalte an die auf einzel- staatlicher Ebene zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rden; — grenz(cid:129)berschreitende Zusammenarbeit zwi- schen den Beschwerdestellen, um so die Wirk- samkeit der einzelstaatlichen Maßnahmen zu verbessern; 4. im Hinblick auf die F(cid:148)rderung einer (cid:154)bernahme technologischer Entwicklungen erg(cid:132)nzend zu und im Einklang mit den schon bestehenden gesetzli- chen und sonstigen Maßnahmen f(cid:129)r Rundfunk- dienste und in enger Zusammenarbeit mit den Beteiligten auf Maßnahmen hinwirken, — mit denen Jugendliche in die Lage versetzt werden, die online angebotenen audiovisuellen Dienste und Informationsdienste verantwor- tungsvoll zu nutzen, und zwar insbesondere durch eine bessere Aufkl(cid:132)rung von Eltern, Erziehern und Lehrern (cid:129)ber die M(cid:148)glichkeiten der neuen Dienste und die Instrumente zur Sicherstellung des Schutzes von Jugendlichen; — durch die, soweit dies zweckm(cid:132)ßig und notwendig ist, die Identifizierung von quali- tativ hochwertigen Inhalten und Diensten f(cid:129)r Jugendliche und der Zugang hierzu erleichtert werden, unter anderem (cid:129)ber die Bereitstellung von Zugangsm(cid:148)glichkeiten in Bildungsein- richtungen und in (cid:148)ffentlich zug(cid:132)nglichen R(cid:132)umen. 7. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 270/51 II. EMPFIEHLT den Unternehmen und den anderen Beteiligten, 1. im Einklang mit den einzelstaatlichen Gepflogen- heiten mit den zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rden bei der Errichtung von Strukturen, in denen alle Betei- ligten auf einzelstaatlicher Ebene vertreten sind, zusammenzuarbeiten, um unter anderem die Mitwirkung an der Koordinierung auf europ(cid:132)- ischer und internationaler Ebene in den von dieser Empfehlung erfaßten Bereichen zu erleichtern; 2. an der Erstellung von f(cid:129)r Online-Dienste geltenden Verhaltenskodizes f(cid:129)r den Jugendschutz und den Schutz der Menschenw(cid:129)rde unter anderem im Hinblick auf die Schaffung eines f(cid:129)r die Entwicklung neuer Dienste g(cid:129)nstigen Umfelds mitzuarbeiten, und zwar unter Ber(cid:129)cksichtigung der im Anhang dargelegten Grunds(cid:132)tze und Verfahren; 3. hinsichtlich der Rundsendedienste auf freiwilliger Basis neue Instrumente zum Schutz von Jugendli- chen und zur Aufkl(cid:132)rung der Benutzer zu entwickeln und zu erproben, um so Innovationen zu f(cid:148)rdern und gleichzeitig diesen Schutz zu verbessern; 4. F(cid:148)rdermaßnahmen f(cid:129)r Jugendliche zu entwickeln, einschließlich Maßnahmen, die darauf abzielen, ihnen den breiteren Zugang zu audiovisuellen Diensten und Informationsdiensten zu erleichtern und gleichzeitig potentiell sch(cid:132)dliche Inhalte auszugrenzen; 5. an der regelm(cid:132)ßigen Begleitung und Bewertung der gem(cid:132)ß dieser Empfehlung auf einzelstaatlicher Ebene durchgef(cid:129)hrten Maßnahmen mitzuwirken. III. ERSUCHT die Kommission, Finanzinstrumente 1. gegebenenfalls mit Hilfe der bereits bestehenden gemeinschaftlichen die Vernetzung der f(cid:129)r die Einrichtung und Umset- zung der einzelstaatlichen Selbstkontrollsysteme zust(cid:132)ndigen Stellen sowie den Austausch von Erfahrungen und bew(cid:132)hrten Praktiken — insbe- innovative Konzepte — sondere in bezug auf zwischen den Mitgliedstaaten und den Beteiligten, die in den verschiedenen von dieser Empfehlung erfaßten Bereichen t(cid:132)tig sind, auf Gemeinschafts- ebene zu erleichtern; 2. im Hinblick auf die F(cid:148)rderung eines Klimas des Vertrauens durch die Bek(cid:132)mpfung der Verbreitung von illegalen, die Menschenw(cid:129)rde verletzenden Inhalten in den online angebotenen audiovi- suellen Diensten und Informationsdiensten, die Zusammenarbeit und den Austausch von Erfah- rungen und bew(cid:132)hrten Praktiken zwischen den Selbstkontrollstellen und Beschwerdestellen zu f(cid:148)rdern; 3. zusammen mit den Mitgliedstaaten die internatio- nale Zusammenarbeit in den verschiedenen von dieser Empfehlung erfaßten Bereichen zu f(cid:148)rdern, insbesondere durch den Austausch von Erfah- rungen und bew(cid:132)hrten Praktiken zwischen den Betreibern bzw. Anbietern und anderen Betei- ligten in der Gemeinschaft und ihren Partnern in anderen Teilen der Welt; 4. in Zusammenarbeit mit den zust(cid:132)ndigen einzel- staatlichen Beh(cid:148)rden eine Methode zur Bewertung der aufgrund dieser Empfehlung getroffenen Maßnahmen zu erarbeiten, wobei der Bewertung des zus(cid:132)tzlichen Nutzens, der durch die Zusam- menarbeit auf Gemeinschaftsebene bewirkt wird, besondere Beachtung zu schenken ist, und zwei Jahre nach Annahme dieser Empfehlung dem Europ(cid:132)ischen Parlament und dem Rat einen Bericht mit einer Evaluierung ihrer Auswirkungen vorzulegen. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 24. September 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident J. FARNLEITNER L 270/52 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 10. 98 ANHANG LEITS(cid:142)TZE F(cid:154)R DIE SCHAFFUNG VON SELBSTKONTROLLSYSTEMEN DER MITGLIED- STAATEN F(cid:154)R DEN JUGENDSCHUTZ UND DEN SCHUTZ DER MENSCHENW(cid:154)RDE IN DEN ONLINE ANGEBOTENEN AUDIOVISUELLEN DIENSTEN UND INFORMATIONS- DIENSTEN Ziel Mit diesen Leitlinien soll ein Klima des Vertrauens in die online erbrachten audiovisuellen Dienste und Informationsdienste beg(cid:129)nstigt werden, indem sichergestellt wird, daß nationale Selbstkontrollsysteme, die von den Unternehmen und anderen Beteiligten im Interesse des Jugendschutzes und des Schutzes der Menschenw(cid:129)rde geschaffen werden sollen, auf Gemeinschaftsebene weitgehend (cid:129)bereinstimmen. Diese Leitli- nien beziehen sich auf elektronisch erbrachte Teledienste. Sie erstrecken sich nicht auf die unter die Richtlinie 89/552/EWG fallenden Rundfunkdienste oder auf die H(cid:148)rfunkdienste. Sie gelten nur f(cid:129)r die Inhalte, die der (cid:153)ffentlichkeit zug(cid:132)nglich gemacht werden, d. h. nicht f(cid:129)r Privatmitteilungen. Die genannte Koh(cid:132)renz wird die Effizienz der Selbstkontrolle erh(cid:148)hen und als Grundlage f(cid:129)r die erforderliche grenz(cid:129)berschreitende Zusammenarbeit zwischen den Beteiligten dienen. Unter Ber(cid:129)cksichtigung der Freiwilligkeit der Selbstkontrolle, deren Hauptzweck in der Erg(cid:132)nzung der bestehenden Rechtsvorschriften liegt, und unter Wahrung der konzeptuellen Unterschiede und unterschiedli- chen Einstellungen in den Mitgliedstaaten der Gemeinschaft betreffen diese Leits(cid:132)tze vier Kernelemente eines nationalen Selbstkontrollsystems: — Konsultation und Repr(cid:132)sentativit(cid:132)t der Beteiligten; — Verhaltenskodizes; — Zentralstellen in den Mitgliedstaaten, die die Zusammenarbeit auf Gemeinschaftsebene erleichtern; — Bewertung des Selbstkontrollsystems durch den jeweiligen Mitgliedstaat selbst. 1. KONSULTATION UND REPR(cid:142)SENTATIVIT(cid:142)T DER BETEILIGTEN Es soll sichergestellt werden, daß alle Beteiligten, wie z. B. Beh(cid:148)rden, Benutzer, Verbraucher und Unternehmen, die eine direkte oder indirekte Verbindung zum Sektor der audiovisuellen Dienste und Online-Informationsdienste haben, uneingeschr(cid:132)nkt an der Festlegung, Umsetzung und Bewertung des nationalen Selbstkontrollsystems mitwirken. Die jeweiligen Verantwortlichkeiten und Funktionen der Beteiligten des (cid:148)ffentlichen und privaten Sektors sollten eindeutig festgelegt werden. Angesichts der Freiwilligkeit der Selbstkontrolle h(cid:132)ngen die Akzeptanz und die Effizienz eines natio- nalen Selbstkontrollsystems davon ab, inwieweit die Beteiligten an dessen Festlegung, Umsetzung und Bewertung aktiv mitarbeiten. Alle Beteiligten sollten auch an l(cid:132)ngerfristigen Aufgaben mitwirken, wie z. B. der Entwicklung gemein- samer Mechanismen oder Konzepte (z. B. zur Kennzeichnung von Inhalten) oder der Konzipierung von Begleitmaßnahmen (z. B. Information, Sensibilisierung und Erziehung). 2. VERHALTENSKODIZES 2. 1. Allgemeines Das Ziel besteht darin, innerhalb des nationalen Selbstkontrollsystems Grundregeln aufzustellen, die in einem angemessenen Verh(cid:132)ltnis zu den angestrebten Zielen stehen. Diese Regeln sollten in einem oder mehreren Verhaltenskodizes niedergelegt werden, die sich mindestens auf die unter Nummer 2. 2 genannten Kategorien erstrecken, die von den Betreffenden (d. h. in erster Linie den Unternehmen) freiwillig festgelegt und angewendet werden sollten. Bei der Ausarbeitung dieser Regeln sollten folgende Aspekte ber(cid:129)cksichtigt werden: — die Vielfalt der von den verschiedenen Kategorien von Betreibern und Anbietern (Netzbetreiber, Zugangsvermittler, Diensteanbieter, Inhalteanbieter) erbrachten Dienste und Funktionen und deren jeweilige Zust(cid:132)ndigkeiten; — die unterschiedlichen Betriebsumgebungen und Anwendungen bei Online-Diensten (offene und geschlossene Netze, Anwendungen mit einem unterschiedlichen Grad der Interaktivit(cid:132)t). 7. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 270/53 Angesichts dieser Faktoren m(cid:129)ssen die Betreiber m(cid:148)glicherweise mehrere Verhaltenskodizes erstellen. Die Verh(cid:132)ltnism(cid:132)ßigkeit der festgelegten Grundregeln sollte angesichts dieser Vielfalt unter Ber(cid:129)ck- sichtigung folgender Aspekte bewertet werden: — Grunds(cid:132)tze der Meinungsfreiheit, des Schutzes der Privatsph(cid:132)re sowie des freien Dienstleistungsver- kehrs; — Grundsatz der technischen und wirtschaftlichen Machbarkeit mit Blick auf das (cid:129)bergeordnete Ziel der Entwicklung der Informationsgesellschaft in Europa. 2. 2. Inhalt der Verhaltenskodizes Die Verhaltenskodizes sollten sich auf folgende Punkte erstrecken: 2. 2. 1. Jugendschutz Ziel: Jugendliche sollen in die Lage versetzt werden, Online-Dienste verantwortungsvoll zu nutzen; ferner soll verhindert werden, daß sie ohne Einverst(cid:132)ndnis ihrer Eltern oder Lehrer Zugang zu Inhalten erhalten, die zwar legal sind, aber ihrer k(cid:148)rperlichen, geistigen oder charakterlichen Entwicklung schaden k(cid:148)nnen. Dabei sollten neben koordinierten Maßnahmen zur Erziehung und Sensibilisierung der Jugendlichen auch bestimmte Regeln f(cid:129)r folgende Teilbereiche festgelegt werden: a) I n f o r m a t i o n d e r B e n u t z e r Ziel: Im Rahmen der Maßnahmen zur F(cid:148)rderung der verantwortungsvollen Nutzung der Netze sollten die Anbieter von Online-Diensten die Benutzer, soweit dies m(cid:148)glich ist, (cid:129)ber die Gefahren, die vom Inhalt bestimmter Online-Dienste ausgehen k(cid:148)nnen, und (cid:129)ber die verf(cid:129)gbaren Schutz- m(cid:148)glichkeiten informieren. Die Verhaltenskodizes sollten beispielsweise die Frage von Grundregeln f(cid:129)r die Art der den Benutzern zur Verf(cid:129)gung gestellten Informationen, den Zeitpunkt der Verbreitung und die Art der (cid:154)bertragung behandeln. F(cid:129)r die Weitergabe dieser Informationen sollte der g(cid:129)nstigste Zeitpunkt gew(cid:132)hlt werden (Verkauf der Hardware, Vertragsabschluß mit dem Benutzer, Web-Sites usw. ). b) D a r s t e l l u n g v o n I n h a l t e n , d i e z w a r l e g a l , a b e r j u g e n d g e f (cid:132) h r d e n d s i n d Ziel: Inhalte, die zwar legal, aber jugendgef(cid:132)hrdend sind oder die k(cid:148)rperliche, geistige oder charak- terliche Entwicklung von Jugendlichen beeintr(cid:132)chtigen k(cid:148)nnten, sollten — soweit m(cid:148)glich — so dargestellt werden, daß die Benutzer grundlegende Informationen (cid:129)ber ihre potentiell jugendgef(cid:132)hr- dende Wirkung erhalten. Die Verhaltenskodizes sollten daher beispielsweise die Frage von Grundregeln f(cid:129)r die betreffenden Anbieter von Online-Diensten, Benutzer und Inhalteanbieter behandeln. In den Regeln sollte festgelegt werden, unter welchen Bedingungen bei der Bereitstellung und Verbreitung jugendge- f(cid:132)hrdender Inhalte — soweit dies m(cid:148)glich ist — Schutzmaßnahmen getroffen werden sollten, wie z. B. : — eine Begr(cid:129)ßungsseite mit einem Warnhinweis, ein Ton- oder Bildsignal; — eine beschreibende Kennzeichnung und/oder Einstufung der Inhalte; — Systeme zur Kontrolle des Alters der Benutzer. Vorrang sollten dabei Schutzsysteme haben, die bei der Ank(cid:129)ndigung von Inhalten zur Anwendung kommen, die zwar legal sind, aber eindeutig jugendgef(cid:132)hrdend sein k(cid:148)nnen, wie z. B. Pornographie oder Gewaltdarstellungen. c) U n t e r s t (cid:129) t z u n g b e i d e r A u s (cid:129) b u n g d e r e l t e r l i c h e n K o n t r o l l e Ziel: Eltern, Lehrer und sonstige Erziehungsberechtigte sollten, soweit m(cid:148)glich, durch benutzer- freundliche und flexible Einrichtungen unterst(cid:129)tzt werden, damit die ihnen anvertrauten Jugendli- chen auch unbeaufsichtigt Zugang zu den Diensten erhalten k(cid:148)nnen, ohne daß ihre erzieherischen Entscheidungen unterlaufen werden. Die Verhaltenskodizes sollten beispielsweise die Frage von Grundregeln daf(cid:129)r behandeln, unter welchen Bedingungen den Benutzern, soweit dies m(cid:148)glich ist, zus(cid:132)tzliche Einrichtungen oder Funktionen zur Verf(cid:129)gung gestellt werden, die die Aus(cid:129)bung der elterlichen Kontrolle erleichtern. Hierzu z(cid:132)hlen u. a. : — Filtersoftware, die vom Benutzer installiert und aktiviert wird; — Filteroptionen, die auf Anforderung des Endbenutzers von den Diensteanbietern auf einer h(cid:148)heren Ebene aktiviert werden (z. B. Zugangsbeschr(cid:132)nkungen bei vorab bezeichneten Ange- boten oder uneingeschr(cid:132)nkter Zugang zu allen Diensten). L 270/54 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 10. 98 d) B e a r b e i t u n g v o n B e s c h w e r d e n ( M e l d e s t e l l e n ) Ziel: F(cid:148)rderung der effizienten Bearbeitung von Beschwerden (cid:129)ber Inhalte, die gegen die Jugend- schutzvorschriften und/oder Verhaltenskodizes verstoßen. Die Verhaltenskodizes sollten beispielsweise die Frage von Grundregeln f(cid:129)r die Bearbeitung von Beschwerden behandeln und die Betreiber dazu veranlassen, die erforderlichen Bearbeitungsinstru- mente und -strukturen bereitzustellen, damit Beschwerden problemlos vorgebracht und entgegenge- nommen werden k(cid:148)nnen (Telefon, E-Mail, Fax), und Verfahren f(cid:129)r die Bearbeitung von Beschwerden einzuf(cid:129)hren (Unterrichtung der Inhalteanbieter, Informationsaustausch der Betreiber und Anbieter untereinander, Beantwortung von Beschwerden usw. ). 2. 2. 2. Schutz der Menschenw(cid:129)rde Ziel: Unterst(cid:129)tzung wirksamer Maßnahmen zur Bek(cid:132)mpfung von illegalen, die Menschenw(cid:129)rde verlet- zenden Inhalten. a) I n f o r m a t i o n d e r B e n u t z e r Ziel: Die Benutzer sollten, soweit m(cid:148)glich, eindeutig (cid:129)ber die Gefahren informiert werden, die mit der Benutzung von Online-Diensten als Lieferanten von Informationsinhalten verbunden sind, um so die rechtm(cid:132)ßige und verantwortungsvolle Nutzung der Netze zu f(cid:148)rdern. Die Verhaltenskodizes sollten beispielsweise die Frage von Grundregeln zur Art der angebotenen Informationen sowie zum Zeitpunkt und zur Form der Verbreitung behandeln. b) B e a r b e i t u n g v o n B e s c h w e r d e n ( M e l d e s t e l l e n ) Ziel: F(cid:148)rderung der wirksamen Bearbeitung von Beschwerden (cid:129)ber illegale, die Menschenw(cid:129)rde verletzende Inhalte in audiovisuellen Diensten und Online-Diensten entsprechend den jeweiligen Verantwortlichkeiten und Funktionen der Beteiligten, um so illegale Inhalte und den Mißbrauch der Netze zur(cid:129)ckzudr(cid:132)ngen. Die Verhaltenskodizes sollten beispielsweise die Frage von Grundregeln f(cid:129)r die Bearbeitung von Beschwerden behandeln und die Betreiber dazu veranlassen, die erforderlichen Bearbeitungsinstru- mente und -strukturen bereitzustellen, damit Beschwerden problemlos vorgebracht und entgegenge- nommen werden k(cid:148)nnen (Telefon, E-Mail, Fax), und Verfahren f(cid:129)r die Bearbeitung von Beschwerden einzuf(cid:129)hren (Unterrichtung der Inhalteanbieter, Informationsaustausch zwischen Betreibern bzw. Anbietern, Beantwortung von Beschwerden usw. ). c) Z u s a m m e n a r b e i t d e r B e t r e i b e r u n d A n b i e t e r m i t d e n J u s t i z - u n d P o l i z e i b e - h (cid:148) r d e n Ziel: Sicherstellen, daß die Betreiber und Anbieter und die Justiz- und Polizeibeh(cid:148)rden in den Mitgliedstaaten entsprechend ihren jeweiligen Verantwortlichkeiten und Funktionen bei der Bek(cid:132)mpfung der Produktion und Verbreitung illegaler, die Menschenw(cid:129)rde verletzender Inhalte in audiovisuellen Diensten und Online-Informationsdiensten wirksam zusammenarbeiten. Die Verhaltenskodizes sollten beispielsweise die Frage von Grundregeln f(cid:129)r die Verfahren der Zusammenarbeit zwischen den Betreibern und Anbietern und den zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rden behan- deln, wobei den Grunds(cid:132)tzen der Verh(cid:132)ltnism(cid:132)ßigkeit und der Meinungsfreiheit sowie einschl(cid:132)- gigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften Rechnung zu tragen ist. 2. 2. 3. Verst(cid:148)ße gegen die Verhaltenskodizes Ziel: Unter Ber(cid:129)cksichtigung der Freiwilligkeit der Selbstkontrolle soll die Glaubw(cid:129)rdigkeit der Verhaltenskodizes dadurch gef(cid:148)rdert werden, daß abschreckende, der Art der Verst(cid:148)ße angemessene Maßnahmen vorgesehen werden. In diesem Zusammenhang sollten, soweit dies angebracht ist, Rechts- mittel- und Schlichtungsverfahren vorgesehen werden. Die Verhaltenskodizes sollten geeignete Regeln f(cid:129)r diesen Bereich enthalten. 3. NATIONALE STELLEN, DIE DIE ZUSAMMENARBEIT AUF GEMEINSCHAFTSEBENE ERLEICHTERN Ziel: Die Zusammenarbeit auf Gemeinschaftsebene (Austausch von Erfahrungen und bew(cid:132)hrten Prak- tiken, gemeinsame Arbeiten) sollte durch die Vernetzung der zust(cid:132)ndigen Einrichtungen in den Mitgliedstaaten im Einklang mit ihren innerstaatlichen Funktionen und Verantwortlichkeiten erleich- tert werden. (cid:154)ber diese Einrichtungen k(cid:148)nnte auch die internationale Zusammenarbeit ausgebaut werden. 7. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 270/55 Die Zusammenarbeit auf europ(cid:132)ischer Ebene bedeutet folgendes: — Zusammenarbeit der Beteiligten: Um den Austausch von Erfahrungen und von bew(cid:132)hrten Praktiken sowie gemeinsame Arbeiten auf Gemeinschaftsebene und auf internationaler Ebene zu erleichtern, werden alle an der Entwicklung des nationalen Selbstkontrollsystems Beteiligten aufgefordert, eine repr(cid:132)sentative Zentralstelle auf nationaler Ebene einzurichten. — Zusammenarbeit zwischen den nationalen Beschwerdestellen: Zur Erleichterung und zum Ausbau der Zusammenarbeit auf europ(cid:132)ischer und internationaler Ebene werden die Mitwirkenden eines effizienten Beschwerdeabwicklungssystems aufgefordert, eine nationale Kontaktstelle einzurichten, mit dem Ziel, die Zusammenarbeit bei der Bek(cid:132)mpfung illegaler Inhalte zu verst(cid:132)rken, den Austausch von Erfahrungen und von bew(cid:132)hrten Praktiken zu erleichtern und die legale und verantwortungsvolle Nutzung von Netzen voranzubringen. 4. BEWERTUNG VON SELBSTKONTROLLSYSTEMEN Das Ziel besteht darin, f(cid:129)r eine regelm(cid:132)ßige Bewertung des Selbstkontrollsystems auf einzelstaatlicher Ebene zu sorgen; diese Bewertung soll dazu dienen, die Wirksamkeit des Systems in bezug auf den Schutz der in Frage stehenden allgemeinen Belange zu beurteilen, die Ergebnisse an seinen Zielen zu messen und das System schrittweise an die Ver(cid:132)nderungen des Marktes, der Technologie und der Nutzungsarten anzupassen. Die Beteiligten werden aufgefordert, auf einzelstaatlicher Ebene ein Bewertungssystem einzurichten, mit dem sie die Fortschritte bei der Umsetzung des Selbstkontrollsystems verfolgen k(cid:148)nnen. Hierbei sollte einer angemessenen europ(cid:132)ischen Zusammenarbeit, unter anderem bei der Entwicklung von vergleichbaren Bewertungsverfahren, Rechnung getragen werden