title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo relativa a la posición de la Comunidad en el seno del Consejo de Asociación relativa a la participación de Hungría en el programa comunitario en el sector de las pequeñas y medianas empresas (COM(98)0113 C4-0206/98 98/ 0081(CNS))(Procedimiento de consulta)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Hungary
Mexico
clock and watch industry
small and medium-sized enterprises

formats: html print


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1985/98 της Επιτροπής της 17ης Σεπτεμβρίου 1998 για καθορισμό των ελάχιστων τιμών πωλήσεως για το βόειο κρέας στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1831/98

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention agency
meat processing industry
meat product
sale

formats: html pdf print

text: L 256/16 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 18. 9. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1985/98 TGS EPITQOPGS tgr 17gr Septelbq(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym ek(cid:145)wistym til(cid:150)m pyk(cid:147)seyr cia to b(cid:149)eio jq(cid:146)ar sto pka(cid:148)sio tou diacymi- slo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1831/98 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 805/68 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 27gr Ioum(cid:148)ou 1968, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tou boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1633/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 7 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti oqisl(cid:146)mer pos(cid:149)tgter boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator pou jahoq(cid:148)fomtai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1831/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3) t(cid:146)hgjam se diacymisl(cid:149)· (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 9 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2173/79 tgr Epitqop(cid:147)r (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2417/95 (5), oi ek(cid:145)wister til(cid:146)r pyk(cid:147)seyr cia to jq(cid:146)ar pou t(cid:146)hgje se dglopqas(cid:148)a jahoq(cid:148)fomtai kalbamol(cid:146)mym up(cid:149)xg tym kgvheis(cid:150)m pqo- svoq(cid:150)m· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi ek(cid:145)wister til(cid:146)r pyk(cid:147)seyr boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator cia to diacy- misl(cid:149) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1831/98, tou opo(cid:148)ou g pqohesl(cid:148)a upobok(cid:147)r pqosvoq(cid:150)m (cid:146)wei k(cid:147)nei stir 7 Septelbq(cid:148)ou 1998, jahoq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 17 Septelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 148 tgr 28. 6. 1968, s. 24. (2) EE L 210 tgr 28. 7. 1998, s. 17. (3) EE L 238 tgr 26. 8. 1998, s. 3. (4) EE L 251 tgr 5. 10. 1979, s. 12. (5) EE L 248 tgr 14. 10. 1995, s. 39. 18. 9. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 256/17 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en ecus por tonelada Mindstepriser i ECU/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in ECU per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi minimi espressi in ecu per tonnellata Minimumpr¶zen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em ecus por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat ecuina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i ecu per ton Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt IRELAND (cid:190) Intervention flank (INT 18) (cid:190) Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM (cid:190) Intervention flank (INT 18) (cid:190) Intervention forequarter (INT 24) 860 1 202 977 1 503


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου επί των προτάσεων απόφασης του Συμβουλίου σχετικά με τη θέση της Κοινότητας στο Συμβούλιο Σύνδεσης όσον αφορά τη συμμετοχή της Ουγγαρίας σε κοινοτικά προγράμματα στον τομέα των μικρομεσαίων επιχειρήσεων (COM(98)0113 C4-0206/98 98/0081(CNS))(Διαδικασία διαβούλευσης)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2816/98 του Carmen DIEZ DE RIVERA ICAZA προς την Επ τροπή. Αντηλιακά καλλυντικά

eurovoc_concepts:
consumer protection
cosmetic product
medical specialisation
product safety
skin disease
wind energy


title: Règlement (CE) n° 1990/98 de la Commission du 17 septembre 1998 relatif aux offres communiquées pour l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1746/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye
third country

formats: pdf print

text: 18. 9. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 256/25 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1990/98 DE LA COMMISSION du 17 septembre 1998 relatif aux offres communiqu(cid:130)es pour l’exportation de seigle dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1746/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2052/97 (4), et notamment son article 7, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation de seigle vers tous les pays tiers a (CE) no 1746/98 de la (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement Commission (5); consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de ne pas donner suite (cid:133) l’adjudication; consid(cid:130)rant que, tenant compte notamment des crit(cid:138)res pr(cid:130)vus (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95, il n’est pas indiqu(cid:130) de proc(cid:130)der (cid:133) la fixation d’une restitution maximale ou d’une taxe minimale; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Il n’est pas donn(cid:130) suite aux offres communiqu(cid:130)es du 11 au 17 septembre 1998, dans le cadre de l’adjudication de la restitution ou de la taxe (cid:133) l’exportation de seigle vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1746/98. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 18 septembre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 17 septembre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 219 du 7. 8. 1998, p. 3


title: Un passo nel futuro multimediale europeo : da Impact a INFO2000 e verso il futuro.

eurovoc_concepts:
data processing
database
information system

formats: cdrom pdfx


title: Beslutning om dødsstraf i Filippinerne

eurovoc_concepts:
Philippines
death penalty


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2794/98 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Sistemi sanitari nell'UE

eurovoc_concepts:
Austria
EU programme
health care system
health policy
information
member country
public health

text: C 118/144 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 4. 1999 La sig. ra Mary Robinson, Alto Commissario delle Nazioni Unite per i diritti umani, ha protestato contro l(cid:146)esecuzione del sig. Rawhani ed ha sollecitato Teheran a non procedere con l(cid:146)esecuzione degli altri tre membri bahaisti. (1999/C 118/179) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2794/98 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (17 settembre 1998) Oggetto: Sistemi sanitari nell(cid:146)UE A Bad Tatzmannsdorf (Austria) si Ł svolto il 24 luglio scorso, su iniziativa della presidenza austriaca del Consiglio dell(cid:146)UE e alla presenza del Commissario europeo alla politica comunitaria, Padreig Flynn, una conferenza ministeriale sul tema «Qualit(cid:224) dei sistemi delle cure sanitarie». Il Commissario Flynn ha dichiarato che: «Il livello dei dati disponibili tra gli Stati dell(cid:146)UE non Ł ben coordinato e di ci(cid:242) bisogna rammaricarsi perchØ la qualit(cid:224) dei servizi dei sistemi sanitari Ł un tema di preoccupazione nella vita quotidiana di 380 milioni di europei». Condividendo quanto affermato, si chiede se non si ritenga opportuno avviare uno studio comparativo attuale fra i vari sistemi sanitari, ma soprattutto, se la Commissione europea non ritenga indispensabile elaborare un modello razionale di sistema sanitario al quale possono fare riferimento tutti gli Stati membri nell(cid:146)ottica dei grandi mutamenti demografici che si sono verificati e delle nuove tecnologie in campo sanitario. Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (23 ottobre 1998) Nella recente comunicazione sullo sviluppo della politica della sanit(cid:224) pubblica (1), la Commissione ha sottolineato la necessit(cid:224) di creare un sistema strutturato e globale per raccogliere, analizzare e diffondere le informazioni sulla situazione sanitaria, sugli elementi determinanti della salute e sui sistemi sanitari, il tutto a livello di Stati membri. Il programma d(cid:146)azione comunitario sul controllo sanitario dovrebbe contribuire in modo significativo al raggiungimento di questo obiettivo. Recentemente il Parlamento ha pubblicato uno studio sui «Sistemi sanitari nell(cid:146)Unione europea › studio comparativo» (SACO 101 EN). Lo studio comprende informazioni sui sistemi sanitari negli Stati membri. L(cid:146)organizzazione dei sistemi sanitari rientra nelle competenze degli Stati membri. (1) COM(98) 230 def. (1999/C 118/180) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2796/98 di Leonie van Bladel (UPE) alla Commissione (17 settembre 1998) Oggetto: Libert(cid:224) di movimento dei giornalisti nel Kosovo Le parti in conflitto nel Kosovo ostacolano sistematicamente il lavoro dei giornalisti. Alcuni sono stati percossi e altri sono stati bersaglio di colpi d(cid:146)arma da fuoco. Una troupe televisiva tedesca Ł stata espulsa di recente dalle autorit(cid:224). I giornalisti iugoslavi non hanno potuto fornire un resoconto della recente visita del Commissario Bonino nel territorio controllato dall(cid:146)esercito di liberazione del Kosovo, UCK, poichØ nessuno poteva garantire la loro sicurezza. Nel corso della visita, la stampa estera Ł stata allontanata dall(cid:146)UCK e le registrazioni di due troupes televisive sono state requisite. Due giorni dopo, nello stesso territorio, Djuro Slavuj, inviato di Radio Pristina, e il suo autista Ranko Perinic sono stati sequestrati e non se ne Ł trovata finora alcuna traccia. Djuro Slavuj, ex collaboratore di Radio Dvor na Uni in Croazia, a sua volta risiede dal 1995 nel Kosovo come rifugiato


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für einen Beschluß des Rates über den Standpunkt der Gemeinschaft im Assoziationsrat zur Teilnahme Estlands am Programm der Gemeinschaft für kleine und mittlere Unternehmen (KOM(98) 0113 C4-0205/98 98/0080(CNS))(Verfahren der Konsultation)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Estonia
Mexico
clock and watch industry
small and medium-sized enterprises


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2816/98 af Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA til Kommissionen. Solbeskyttelsesmidler


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä"

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
Structural Funds
economic and social cohesion
regional aid

text: 2. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 373/1 II (Valmistavat säädökset) ALUEIDEN KOMITEA Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä” ALUEIDEN KOMITEA, joka (98/C 373/01) ottaa huomioon 18. maaliskuuta 1998 annetun ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä [KOM(98) 131 lopull. – 98/0090 (AVC)] (1), ottaa huomioon neuvoston 19. toukokuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 d artiklan sekä 198 c artiklan ensimmäisen alakohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää tästä aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:n ”Aluepolitiikka – Rakennerahastot – Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 1:n heinäkuun 8. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 167/98 rev. , jonka esittelijät olivat Rembert Behrendt ja Manuel Fraga Iribarne, ottaa huomioon EU:n perustamissopimuksen B artiklan sekä EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan, joissa tasapainoinen ja kestävä taloudellinen ja sosiaalinen edistys sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen ja jäsenvaltioiden välinen yhteisvastuullisuus asetetaan Euroopan unionin ja Euroopan yhteisön päämääriksi ja tehtäviksi, ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 130 a artiklassa muotoillun yhteisöpolitiikan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi sekä tavoitteen vähentää eri alueiden välisiä kehityseroja ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden, maaseutu mukaan luettuna, jälkeenjääneisyyttä, ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 130 b artiklassa määritellyn yhteisön tehtävän tukea jäsenvaltioiden ponnistuksia taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisek- si rakennerahastojen, Euroopan investointipankin ja muiden olemassa olevien rahoitusvälinei- den kautta, ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 130 c artiklassa määritellyn Euroopan aluekehi- tysrahaston tehtävän auttaa yhteisön keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamisessa ja 123 artiklassa määritellyn Euroopan sosiaalirahaston tehtävän edistää työntekijöiden työnsaantia samoin kuin 40 artiklasta johtuvan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston tehtävän edistää yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista, (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. C 373/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 ottaa huomioon 130 d ja 130 e artikloissa sille säädetyt osallistumisoikeudet tehtävien, ensisijaisten tavoitteiden, organisaation, yleisten sääntöjen, toimeenpanopäätösten sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa saavutetusta edistyksestä raportoimisen määrittelyssä, ottaa huomioon komission tiedonannosta ”Agenda 2000 – Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia” sekä eurooppalaisen rakennepolitiikan tulevaisuudesta tähän mennessä antamansa lausunnot, erityisesti: – ”Alueiden ja kuntien näkemyksiä eurooppalaisesta rakennepolitiikasta vuoden 1999 jälkeen” CdR 131/97 fin (1); – ”Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta” CdR 76/97 fin (2); – ”Agenda 2000: Euroopan unionin rahoitus vuoden 1999 jälkeen laajentumisnäkymät ja 21. vuosisadan haasteet huomioon ottaen” CdR 303/97 fin (3); – ”Paikallisten ja alueellisten viranomaisten asema rakennerahastojen kumppanuusperiaat- teessa” CdR 234/95 (4); – ”Yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) ja itälaajentuminen” CdR 239/96 fin (5); – ”Unionin laajentuminen Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaihin ja sen vaikutukset unionin politiikan eri osa-alueisiin (vaikutustutkimus)” CdR 280/97 fin (6); – ”Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa” CdR 316/97 fin (7); hyväksyi 16. –17. syyskuuta 1998 pitämässään 25. täysistunnossa (syyskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Osa A: Yleisarvio 1. 1. Komission ehdotus rakennerahastojen uudeksi kehysasetukseksi on osa Agenda 2000:n lainsäädäntö- ehdotuksia. Näiden tavoitteena on parantaa yhteisön toimintakykyä tulevaisuudessa eräillä keskeisillä aloilla sekä luoda edellytykset Euroopan unionin itälaajentumi- selle. Alueiden komitea korostaa erityisesti Agen- da 2000:n eri osien, sen lakiehdotusten ja poliittisten päätösten läheistä yhteyttä toisiinsa. Itälaajentuminen edellyttää muutosvalmiutta myös nykyisessä Euroopan unionissa. Kansainvälinen muutos pakottaa maatalous- ja rakennepolitiikan uudelleensuuntaamiseen. Etusijalla rakennetuessa tulee olla kehityserojen poistamisen sekä rakenteiden mukauttamisen, jotka vähentävät työttö- myyttä ja vauhdittavat kestävää talouskasvua edistä- mällä alueellista kilpailukykyä. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityistä huomiota alueisiin, joilla on erityis- piirteitä, kuten vuoristoalueisiin, saariin ja syrjäisiin alueisiin. Kokonaisuutena katsoen yhteisö voi selviytyä 1. 2. tulevista tehtävistään vain yhteisvastuun avulla. Yhteis- (1) EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 5. (2) EYVL C 379, 15. 12. 1997, s. 34. (3) EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 40. (4) EYVL C 100, 2. 4. 1996, s. 72. (5) EYVL C 116, 14. 4. 1997, s. 39. (6) EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 48. (7) EYVL C 251, 10. 8. 1998, s. 11. vastuuperiaate kehitettiin, koska tasapainoinen kehitys on yksi unionin perustavoitteita. Unioni pyrkii taloudel- liseen ja sosiaaliseen edistykseen, ja tämän kannalta alueellisen epätasapainon vähentäminen on välttä- mätöntä. 1. 3. Näistä syistä rakennepolitiikan uudistus on avainasemassa Agenda 2000:een liittyvissä ratkaisuissa. Kehysasetusehdotus on rahastojen tulevan käytön kan- nalta keskeinen elementti, sillä se sisältää tiivistelmän- omaisesti kaikki rakennepolitiikan yleiset säännökset. Alueiden komitea pitää komission asetusehdotusta sopi- vana pohjana jatkokeskusteluille ja -neuvotteluille. Ko- mitea katsoo, että komission ehdotukset ovat suurim- maksi osaksi tavoitteiden sekä yhteisöaloitteiden vähent- ämistä ja kohdealueiden keskittämistä koskevien päämäärien mukaisia. 1. 4. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että komissio pitää päättäväisesti kiinni kehityserojen poistamisen, rakenteellisen työttömyyden ja rakenne- muutosongelmien torjunnan sekä uusien työpaikkojen luomisen keskeisestä asemasta eurooppalaisessa raken- nepolitiikassa. Tähän sisältyy myös tarve torjua Euroo- pan ydin- ja reuna-alueiden välisten kehityserojen kasvu, josta puhutaan koheesiokertomuksessa ja Euroopan aluekehityssuunnitelmaan liittyvissä selvityksissä. Ra- kennerahastojen temaattisen eriytymisvaaran vuoksi 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/3 on asetettava keskeiset painopistealueet, jotta taataan varojen keskittäminen yhteisiin päämääriin. Komission asettamat tavoitteet palvelevat myös Euroopan unionin tunnustettujen ensisijaisten poliittisten tavoitteiden, ta- loudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittami- sen ja työttömyyden torjunnan, saavuttamista. 1. 5. Alueiden komitean mielestä kaupunkialueet ym- päristöineen tulee ottaa komission ehdotuksissa huo- mioon. Eurooppa on maanosista kaupungistunein; 80 prosenttia sen asukkaista asuu taajamissa. Kaupunki- alueiden merkitys ei ilmene komission ehdotuksista. Kaupunki- ja maaseutualueiden suhde on muuttumassa. Tämä vaatii kaupunki-, maatalous- ja rakennepolitiikan entistä tiiviimpää yhdentämistä. 1. 6. Alueiden komitea suhtautuu positiivisesti uu- dessa tavoitteessa 2 esitettyyn yhtenäistettyyn lähesty- mistapaan. Kokonaisvaltaisten alueellisten strategioiden toteuttaminen näet tehostanee osaltaan rakennerahasto- jen toimintaa. Komitea korostaa kuitenkin, että yhte- näistäminen ei saa johtaa nykyistä monimutkaisempiin tai raskaampiin menettelyihin. Lisäksi komitea katsoo, että asetusehdotuksessa olisi pitänyt ottaa huomioon useampia tämän lausunnon johdanto-osassa mainituissa lausunnoissa esitettyjä ehdotuksia rakennepolitiikan yksinkertaistamisesta. Yleisesti ottaen alueiden komitea toivoo, että ensisijaisten painopistealojen lukumäärää vähennetään ja että rakennerahastojen yhteisötason menettelytapoja yksinkertaistetaan siten, että asia on selkeästi havaittavissa paitsi ohjelman toteuttamisesta vastaavien paikallisten kumppaneiden myös kansalais- ten näkökulmasta. 1. 7. Alueiden komitea on pahoillaan siitä, ettei ehdo- tetussa asetuksessa viitata kulttuuriin ja kehottaakin edellisten lausuntojensa tapaan mainitsemaan sen erityi- sesti. Tämä auttaisi vahvistamaan kulttuurin ja siihen liittyvien toimien vaikutusta sosiaaliseen yhtenäisyyteen. Kulttuurilla on myös myönteinen vaikutus monien alueiden ja kaupunkien kasvun, kilpailukyvyn ja työlli- syyden edistämiseen. Jotta helpotetaan hankkeiden rahoitusta ja var- 1. 8. mistetaan yksityisen sektorin osallistuminen niihin, alueiden komitea katsoo, että yksityinen rahoitus on seuraavan tukikauden aikana voitava ottaa yhteisrahoi- tuksessa huomioon (julkisen ja yksityisen sektorin kump- panuus). 1. 9. Alueiden komitea pitää tärkeänä uuden rakenne- rahastokauden aloittamista huolellisen ohjelmatyön jälkeen täysipainoisesti välittömästi vuoden 2000 alussa. Tämä edellyttää rakennerahastoja koskevien lopullisten päätösten tekemistä mahdollisimman nopeasti, vii- meistään vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla. Aluei- den komitea kehottaa komissiota tekemään kaikkensa asetetun aikataulun noudattamiseksi. Mikäli aikataulua ei voida noudattaa, olisi hyväksyttävä erityistoimia, ja kahden rahoituskauden väliin jäävä aukko olisi minimoitava. Lisäksi komitea kehottaa komissiota kii- reellisesti tarkistamaan SEM 2000 -asiakirjan. 1. 10. Alueiden komitea toistaa aiemmissa lausun- noissa esittämänsä näkemykset eurooppalaisesta raken- nepolitiikasta ja ottaa tässä lausunnossa kantaa vain niihin asetusehdotuksen kohtiin, joihin se haluaa ehdot- taa muutoksia tai täydennyksiä. 1. 11. Alueiden komitea katsoo, että komission ehdo- tuksia on syytä selventää. Se pyytää komissiota anta- maan lisätietoja mahdollisimman pian, jotta neuvottelu- ja voidaan jatkaa keskeytyksettä. 2. Osa B: Asetusehdotuksen muutos- ja täydennys- ehdotuksia 2. 1. I osasto: Yleiset periaatteet 2. 1. 1. l u k u : T a v o i t t e e t , j a I I I j a m a a n t i e t e e l l i s e t ( 1 – 6 a r t i k l a ) t e h t ä v ä t k o h d e a l u e e t Alueiden komitea kannattaa komission eh- 2. 1. 1. 1. dottamaa tuen keskittämistä kehityksessä jälkeenjäänei- den alueiden kehittämiseen ja rakenteelliseen mukautta- miseen (tavoite 1). Komitea kannattaa myös komission ehdotusta valita tavoite 1 -alueiksi tilastollisen alueluoki- joiden tuksen II-tasoa (NUTS II) vastaavia alueita, bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on kolmen viime vuoden laskelmien perusteella keskimäärin alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Koska alueille, jotka niillä tapahtuneen kehityksen johdosta eivät uudel- la ohjelmakaudella täytä näitä valintaperusteita, on varattu siirtymäkauden tukea, alueiden komitea kannat- taa komission lailla valintaperusteiden tiukkaa sovelta- mista. Näin varmistetaan tavoitteen 1 rakennetuen välttämätön keskittäminen tukikauden loppuun asti. Lisäksi on mahdollisuus, että siirtymäkauden toimiin otetaan mukaan myös ne alueet, jotka ovat jääneet tavoitteen 1 ulkopuolelle voimassa olevien asetusten soveltamisvaiheessa pääsemättä muiden yhteisön tavoit- teiden piiriin. Alueiden komitea kannattaa myös komis- sion ehdotusta lukea tavoite 1 -kohdealueisiin Amsterda- min sopimuksen uuden 299 artiklan 2 alakohdan mukai- sesti erityisen syrjäiset alueet ja nykyiset tavoite 6 -alueet. AK ehdottaa, että nykyisten tavoite 6 -alueiden mukaanotto automaattisesti määriteltäisiin väestön har- valukuisuuden perusteella. 2. 1. 1. 2. Alueiden komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen, jonka mukaan tavoitteesta 2 tuetaan tule- vaisuudessa teollisuus- ja palvelualan sosiaalistalou- C 373/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 dellisia muutosalueita, taantuvia maaseutualueita, vai- keuksissa olevia kaupunkialueita sekä kalastuksesta riippuvaisia kriisialueita. Komitea huomauttaa, että kysymyksessä on erittäin monitahoinen tavoite, joka on toisaalta jaettava kunkin alueen ongelmien mukaan alatavoitteisiin ja jota on toisaalta koordinoitava ohjel- matasolla. Alatavoitteiden rajaus- ja tukiperusteissa tulee ottaa huomioon sopivalla alueellisella tasolla kulloistenkin rakenneongelmien erityispiirteet sekä alueen syrjäinen sijainti. Lisäksi Euroopan komission tulisi täsmentää, miten esim. EMOTR:in tukiosasto osallistuu uusiin aluekehitysohjelmiin ja miten se nivel- tyy muihin rakennerahastoihin. Alueiden komitea myöntää, että tuen keskitt- 2. 1. 1. 3. ämiseksi pahimmissa vaikeuksissa oleville yhteisön alueille myös uuden tavoitteen 2 alueella asuvan väestön osuutta tulee pienentää asteittain. Siirtymäjärjestelyissä asianmukaisesti heijastuvan muutosten vähittäisyyden periaatteen nojalla alueiden komitea pitää oleellisena, että tavoite 2 -alueiden väestöosuus, joka nykyisin on 25 prosenttia yhteisön kokonaisväestöstä, lasketaan asteittain ja oikeudenmukaisesti 18 %:iin. 2. 1. 1. 4. Komission ehdottama menetelmä tukikelpoi- sen väestön enimmäismäärän jakamiseksi jäsenvaltioi- den kesken edellyttää kuitenkin lisäselvityksiä. Tämä koskee etenkin tavoitteeseen 2 kuuluvien alueiden raken- neongelmien – jotka tulee erottaa jäsenvaltiotason ra- kenneongelmista – vakavuuden huomioonottamista so- pivalla alueellisella tasolla. AK huomauttaa, että keskittäminen saattaa 2. 1. 1. 5. yksittäisissä tapauksissa merkitä myös eräiden jäsenval- tioiden tavoite 2 -tuen suhteetonta vähentämistä. Sen vuoksi alueiden komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen, jonka mukaan tavoitteen 2 kohdeväestön määrä saa vähentyä enintään kolmasosan tähänastisten tavoitteiden 2 ja 5b väestömäärästä laskematta mukaan tavoite 1 -alueen ”phasing out”-alueita, jotka voidaan lukea uuden tavoitteen 2 piiriin. Tämän ”turvaverkon” avulla vältetään liian rajut muutokset, jotka voisivat vaarantaa tähänastisen tuen saavutukset. 2. 1. 1. 6. Alueiden komitea huomauttaa, että komis- sion ehdottamista tavoitteen 2 kohdealueiden valintape- rusteista on vielä syytä keskustella. On hyvä, että työmarkkinatekijät saavat kohdealueiden rajauksessa ja tukitoimissa erityisen painoarvon. Tässä yhteydessä on kuitenkin huomattava, että Eurostatin antamat työttömyysluvut kuvastavat yksittäisten Euroo- pan alueiden tilaa vain epätarkasti ja epätäydellisesti, ja yhdenmukaistamiseen on näin ollen pyrittävä. Syntyy vaara, ettei maaseutu- erityisongelmia oteta riittävästi huomioon. ja teollisuusalueiden AK uskoo, että huomattavista työpaikkojen menetyk- sistä kärsineitä taantuneita teollisuusalueita on edelleen tuettava. Jäsenvaltioiden tukialuekaton rajoissa teolli- suusalueisiin tulisi soveltaa myös lisäperusteita, kuten esimerkiksi köyhyyskriteereitä, kotitalouksien alueelli- siin elinkustannuksiin suhteutettuja tuloja ja riippuvuut- ta toimeentulotuista, sekä kilpailukykyä osoittavia indi- kaattoreita, kuten työvoiman heikkoa tuottavuutta ja pienten ja keskisuurten yritysten huonoa selviytymis- kykyä. Jäsenvaltioiden tukikelpoisen väestön enimmäisosuu- den puitteissa tavoitteen 2 teollisuuskohdealueiden tärkeimpiä rajausperusteita ei tule soveltaa tiukasti, vaan niiden on jätettävä varaa rajatapauksien mukaan ottamiselle. Näin otetaan huomioon vaikeudet eräiden tietojen vertailussa. Säännöksissä tulee mainita, että jäsenvaltioilla on liikkumavaraa määrittäessään talou- delliset ja sosiaaliset indikaattorit, joita käytetään lisäpe- rusteina eniten tuen tarpeessa olevien alueiden valin- nassa. Jäsenvaltioiden tulee määrittää nämä indikaatto- rit yhteistyössä paikallisten ja alueellisten kumppanien kanssa. Palvelusektori tulee mainita tukikelpoisia alueita rajattaessa, koska ala on määritelty yhdeksi tavoitteen 2 mukaiseksi toiminta-alaksi. Maaseutualueilla tulisi asukasta kohti mitatun alueen BKT:n lisäksi ottaa huomioon lisäperusteina tulotaso, asukastiheys, maatalouden piirissä työskentelevien määrä sekä väestön ikääntyminen. On arvioitava lähem- min, ovatko maaseutualueiden tukiperusteet riittävän kattavat ottamaan huomioon maaseutualueiden erityis- tilanteen. EMOTR:n ohjausosaston soveltamisen rajoittaminen tulevaisuudessa tavoitteen 1 alueisiin ja EMOTR:n tukiosaston käyttö tavoitteen 2 alueilla eivät myöskään saa aiheuttaa haittaa kyseisille maaseutualueille. Myös kalastuksesta riippuvaisilla tukikelpoisilla alueilla ja ottaa siinä tulee riippuvuutta arvioida kattavasti yhteydessä laajasti huomioon aluekehityksen edellytyk- set. Ratkaisevina perusteina tulisi tässä käyttää kalastus- laivaston kokoa ja ikää sekä alan työllisyystasoa. Myöskään odotettavissa oleva tuettavien kaupunki- alueiden tiukka rajaus – yhdistettynä myönnettyjen varojen vähäisyyteen – ei vielä ratkaise Euroopan kaupunkien ongelmia. Kaupunkialueiden tiukka rajaus osoittaa, että kaupunkikysymyksiä ei pidetä yhteisöta- solla poliittisesti ensisijaisen tärkeinä. Kaupunkialueita koskevat tavoitteen 2 kohdealueiden valintaperusteet ilmentävät ennemminkin halua tukea vaikeuksissa ole- via kaupunkialueita kuin pyrkimystä toteuttaa kaupun- kialueilla todellista rakennepolitiikkaa. 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/5 Useat tämän hetken yhteisöaloitteet – esimerkiksi Urban ja neljä teollisuusaloitetta – ovat osoittaneet riittävästi hyödyllisyytensä. Nykyisissä ehdotuksissa on vielä liian vähän merkkejä näiden kokemusten hyödyntämisestä tulevassa politiikassa. riittävä. Alueiden komitea pelkää, että alueiden itsenäi- selle aluepolitiikalle välttämätön pelivara kaventuu lii- kaa komission tavoitteleman tukialueiden yhtenäisyy- den vuoksi. Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että jonkin alueen rajoittuminen tavoite 1 -alueeseen voi olla perusteena sen luokittelulle tavoite 2 -alueeksi, koska muutoin syntyy liian suuri tukiero. Lisäksi komi- tea huomauttaa, että olisi ristiriitaista, jos tämä ei koskisi myös alueita, jotka ovat jäsenyyttä hakeneiden maiden rajanaapureita. Jäsenyyttä hakeneet maat saavat jo nyt liittymistä valmistelevaa tukea, niillä tulee tulevai- suudessa olemaan tavoite 1 -alueen asema ja niiden palkka-, sosiaali- ja ympäristönsuojelutaso on selvästi EU-maita alhaisempi. Tämän vuoksi komitea toivoo, että kyseisten alueiden tilannetta tutkitaan erityisesti tulevaisuudessa tapahtuvien uusien jäsenmaiden liitty- misten valossa. 2. 1. 1. 7. Uuden tavoitteen 2 piiriin kuuluvat alueet voitaisiin valita samankaltaisten periaatteiden mukaan, joita sovelletaan jäsenvaltiokohtaisten kohdealueiden enimmäismäärien jakoon EY-sopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan aluetukia koskevien suuntaviivo- jen mukaisesti. Näin ollen kehysasetuksessa tulisi säätää tukialueen väestön enimmäismäärästä unionin tasolla sekä kunkin jäsenvaltion tasolla uutta tavoitetta 2 varten. Jäsenvaltioiden tulisi asettaa yhdessä alueiden ja paikallisyhteisöjen kanssa uuden tavoitteen 2 kohde- alueiden rajausperusteet. Tässä yhteydessä komission jäsenvaltion kansallisen tuen kohdealueelle antaman hyväksynnän tulisi joka tapauksessa riittää edellytyksek- si tavoitteen 2 kohdealueeksi pääsemiselle. Jos komissio toivoo rakennerahastosta tuettavien ja aluetukia saavien kohdealueiden yhdenmukaistamista, on tärkeää, ettei yhteisön kilpailupolitiikan (perustamis- sopimuksen 92 artikla 3 c alakohta) perusteella rakenne- rahastojen uuteen ohjelmaan vaadita vyöhykejakoa. Samoin on tärkeää, että alueyhteisöt osallistuvat kiin- teästi rakennerahaston tukikelpoisista alueista laaditta- van kartan valmisteluun kuten myös kartan laatimiseen niistä alueista, joita aluetuki koskee. Tämän artiklan perusteella annetulla tuella on tarkem- mat kohteet kuin rakennerahastoista annettavalla tuella, etenkin uuden tavoitteen 2 kohdealueita silmällä pitäen. Herää myös kysymys, voidaanko tällaisessa lähestymis- tavassa ottaa riittävästi huomioon nopeat muutokset Euroopan alueiden taloudellisissa voimasuhteissa. Siksi on varattava mahdollisuus myöntää tukea alueita pie- nempien yksiköiden talouspolitiikan kehittämisen yh- teydessä myös jäsenvaltioiden kohdealueiden ulkopuoli- sille alueille. Niitä alueita varten, joiden tukimuodot ovat tähän asti vaihdelleet keskimääräistä enemmän, on laadittava poikkeussäännökset. Alueiden komitea epäilee, onko komission ehdottama 2 prosentin osuus väestön enimmäismäärästä tätä varten tavoitellulta 2. 1. 1. 8. Tavoite 3 vastaa alueiden komitean mielestä oleellisilta osin komitean ehdotusta erityisen henkilöre- surssien kehittämistä koskevan tavoitteen perustamises- ta. Tukimahdollisuuksien väljä määrittely voi lisätä paikallis- ja alueviranomaisten toimintavapautta työttö- myyden torjunnassa ja työllistämisjärjestelmien uuden- aikaistamisessa, mutta siinä piilee myös tuen hajanaistu- misen vaara. Tämä veisi pohjaa työttömyyden vastaisen tehostamiselta Euroopassa. taistelun Tämän vuoksi alueiden komitea muistuttaa, että Euroo- pan sosiaalirahaston käyttö täytyy tulevaisuudessakin keskittää Amsterdamin sopimuksen mukaisesti sosiaali- rahaston koko toiminta-alaan. Lisäksi huomio on koh- sosiaaliseen syrjäytymiseen ja Agenda distettava 2000:ssa suunniteltuihin toimiin, joita ei ole sisällytetty asetusta koskeviin uusiin ehdotuksiin. Erityisesti on annettava paikallis- ja alueyhteisöjen itse valita tavoit- teen 3 ja Euroopan sosiaalirahaston tukimahdollisuuk- sista ne toimintalinjat ja toimenpiteet, jotka vastaavat parhaiten niiden henkilöresurssien kehittämisen liittyviä erityistarpeita. Tämän lisäksi osa tavoitteeseen 3 suunna- tuista määrärahoista voitaisiin käyttää alueellisten työl- lisyyssopimusten vaatimiin liitännäistoimiin. 2. 1. 1. 9. Lisäksi alueiden komitea ehdottaa, että Eu- roopan sosiaalirahastoa tavoitteeseen 3 kuuluvine toimi- neen voitaisiin tulevaisuudessakin käyttää tavoitteen 2 kohdealueilla. Tavoitteen 2 puitteissa toteutettavat toimet hyödyntävät Euroopan sosiaalirahaston tarjo- amia henkilöresurssien kehitysmahdollisuuksia vain osittain. Tavoitteen 3 kohderyhmäkohtainen soveltami- nen vaarantaisi sen riittävän huomioonottamisen tavoit- teen 2 ohjelmissa. Näin ei taattaisi tavoitteen 3 johdon- mukaista ja laaja-alaista käyttöä jäsenvaltioissa. 2. 1. 1. 10. Kaikkien tavoitteen 3 henkilöresursseja ke- hittävien toimien viitekehykseksi ei tulisi määritellä ainoastaan jäsenvaltiotasoa. Jäsenvaltioiden suunnitel- mien lisäksi tarvitaan ehdottomasti alueellista ja paikal- lista lähestymistapaa, jotta henkilöresursseja kehitet- täessä eivät unohdu alueelliset ja paikalliset erityispiir- teet eikä myöskään se, että alueyhteisöt ovat erittäin usein Euroopan sosiaalirahaston tukitoimien tärkeimpiä innovaatiostrategioiden osarahoittajia. Alueellisten tulee voida tarjota siihen yhtymäkohtia, kuten hiljattain julkaistussa komission päätöksessä todetaan. Tämän vuoksi tavoitteen 3 ohjelmien kehittämis- ja toteuttamis- taso tulisi sopia komission ja kulloisenkin jäsenvaltion välisissä neuvotteluissa kumppaneiden lausunnot huo- mioon ottaen. C 373/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 2. 1. 1. 11. Alueiden komitea ehdottaa, että 5 artiklassa esitettyä tavoitteen 3 määritelmää tarkennetaan siten, että siinä mainitaan suoraan Euroopan sosiaalirahaston kaikki Amsterdamin sopimuksen mukaiset tehtävät sekä jäsenvaltioiden toimintavapaus ottaa paikallis- ja alueyhteisöt huomioon valittaessa tukikelpoisia toimia jäsenvaltioiden työllisyyspoliittisten toimintasuunnitel- mien yhteydessä. On aiheellista muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjen läheisen yhteistyön tarpeesta jäsen- valtioiden työllisyyssuunnitelmia laadittaessa. Nämä suunnitelmat ovat tärkeä malli tavoite 3:n uusille ohjel- mille. 2. 1. 2. 2. Alueiden komitea pyytää komissiota sel- ventämään asetusehdotuksen 7 artiklan 3 kohdassa esitettyä määrärahojen jäsenvaltioiden välistä jakome- nettelyä. Tämä koskee etenkin siinä mainittujen objektii- visten perusteiden (väestö, alueen ja valtion varallisuus, rakenteellisten ongelmien suhteellinen vaikeus ja työttö- myysaste) painotusta. Alueiden tasapuolinen kohtelu voidaan taata vain puolueettomalla ja avoimella menet- telyllä, jossa etusijalla on syrjäisten alueiden määri- telmän yhdenmukaistaminen yhteisön tasolla sekä ra- kenteellisten ongelmien vakavuus. 2. 1. 1. 12. Alueiden komitea panee merkille, että ke- hysasetusehdotuksen 6 artiklassa komissio on ottanut huomioon komitean vaatimukset siirtymäkauden tuesta aiemmille tavoite 1-, 2- ja 5b-alueille, jotka eivät myöntei- sen kehityksensä ansiosta enää täytä tukiehtoja. Siir- tymäjärjestelyjä tarvitaan rakennetuen päättymisen vai- kutusten pehmentämiseksi, jotta tuen saavutukset eivät vaarantuisi. Komission ehdotukset vastaavat pääosin tätä tavoitetta. Alueiden komitea ehdottaa kuitenkin, että tasapainoisen kokonaisratkaisun aikaansaamiseksi komissio täsmentää käsityksiään siirtymäkausien pi- tuuksista ja siirtymäjärjestelyistä, ennen kuin neuvosto päättää asiasta. 2. 1. 2. I I I l u k u : ( 7 a r t i k l a ) R a h o i t u s s ä ä n n ö k s e t 2. 1. 2. 1. Alueiden komitea toistaa Agenda 2000:sta ja eurooppalaisen rakennepolitiikan tulevaisuudesta 19. ja 20. marraskuuta 1997 antamissaan lausunnoissa (1) esittämänsä näkemykset, joiden mukaan EU:n tuleva rakennepolitiikka tulee niin nykyisissä kuin uusissakin jäsenvaltioissa rahoittaa nykyinen omarahoitusyläraja säilyttäen ja pitäen rakennemenojen osuus unionin bruttokansantuotteesta edelleen 0,46 prosentissa. Ko- mission ehdottama vuoden 1999 hintoihin perustuva 218,4 miljardin euron määräraha nykyisten jäsenvaltioi- den kohdealueille vuosiksi 2000–2006 takaa, että kes- kittämällä tulevien kohdealueiden tukea se voidaan säilyttää myös vuosina 2000–2006 nykyisellä ohjelma- kaudella saavutetulla korkealla tasolla. Jotta tuki saa- daan keskitettyä sitä kipeimmin tarvitseville alueille, alueiden komitea edellyttää, että kaksi kolmasosaa myönnetyistä varoista keskitetään tavoitteen 1 piiriin kuuluville alueille. Alueiden komitea ehdottaa, että asetuksessa mainitaan varattujen määrärahojen tarkka määrä, kuten nykyisessäkin kehys- asetuksessa on tehty. tavoitteeseen 1 Alueiden komitea vahvistaa jo 19. ja 20. mar- 2. 1. 2. 3. raskuuta 1997 annetuissa lausunnoissa esittämänsä kan- nan mukaisesti suhtautuvansa edelleen varauksellisesti komission ehdottamaan ”suoritusvaraukseen”, jonka suuruus on 10 prosenttia kokonaisvaroista. Asetusehdo- ilmi, että nämä varat tuksestakaan ei käy selvästi käytetään ohjelmakauden puolivälissä tavalla, joka to- della kohentaisi ohjelmantoteutuksen laatua. Sitä vas- toin on pelättävissä, että varojen nopeaa käyttöä suosi- taan laadukkaiden ja siten mahdollisesti pitkäkestoisten hankkeiden kustannuksella. On parempi ensin tutkia, etteivät toisaalta Euroopan tilintarkastustuomioistui- men käyttämättä jääneitä varoja ilmaisevat luvut ole liikaa jäljessä alueilla vallitsevasta käytännöstä. Toisaal- ta on myös mietittävä, onko varojen käyttämättä jäämi- nen ennen kaikkea seurausta siitä, että ohjelmat on aloitettu liian myöhään, ja siitä, että potentiaaliset toimijat eivät ole saaneet riittävästi tietoa. 2. 1. 2. 4. Alueiden komitea katsoo, että ”suoritusva- rauksen” tavoitteet, projektien laadun parantaminen ja tehokas varainhoito koko pitkän ohjelmakauden ajan, ovat sinänsä kannatettavia. Tästä huolimatta suoritus- varaus, joka on määrältään 10 prosenttia kokonaismää- rärahoista, on pitkälti ristiriidassa suunnittelun, ohjel- moinnin ja asianmukaisen toteutuksen periaatteiden kanssa, sillä se merkitsee käytännössä lähes koko vuoden määrärahan suuruisen summan maksamisen lykkää- mistä, kunnes väliarvio on tehty. Lisäksi varaus luo huomattavaa epävarmuutta, sillä ei ole takuita siitä, että sen käytöllä saavutettaisiin tukitoimien luotettavan valvonnan ja seurannan tuomia etuja täydentäviä myön- teisiä vaikutuksia. Tämän vuoksi alueiden komitea torjuu ko. varauksen käytön. (1) CdR 131/97 fin – EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 5. CdR 303/97 fin – EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 40. 2. 1. 2. 5. Alueiden komitea kannattaa sitä, että 5 pro- senttia rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahois- ta varataan yhteisöaloitteiden rahoittamiseen, samoin kuin sitä, että yhdellä prosentilla varoista rahoitetaan uutta luovia toimia ja teknistä apua. Tässä yhteydessä on varmistettava, että näin taataan tähän mennessä 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/7 luotujen myös alueellisten toimeenpanorakenteiden sekä ohjelmien tarpeellisen seurannan ja arvioinnin jatkami- nen täydessä mitassaan. Komitea huomauttaa kuitenkin, että komission tulisi kiinnittää erityisesti kahdella vii- meksimainitulla alalla enemmän huomiota varojen jako- menettelyn avoimuuteen ja toteutettujen toimien tehok- kuuden arviointiin. 2. 1. 3. I V l u k u : J ä r j e s t e l y t ( 8 – 1 1 a r t i k l a ) 2. 1. 3. 1. Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että asetusehdotuksen useassa kohdassa mainitaan aikomukset vahvistaa kumppanuuden merkitystä ja vaikutusta. Komitea muistuttaa, että alueja paikallisvi- ranomaisten osallistumista rakennerahastojen ohjelma- työhön ja toimintaan on vahvistettava. Lisäksi se koros- taa, että täydentävyyttä ja kumppanuutta koskevissa asetusehdotuksen säännöksissä on jätettävä valtakun- nallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille kun- kin jäsenvaltion institutionaalista, oikeudellista ja vara- inhoidollista järjestelmää vastaava toimintavapaus vali- ta edustavimmat kumppanit sekä näiden rakennerahas- totoimiin osallistumisen tapa, laajuus ja taso. Tämä edistää tehokkaan aluepolitiikan harjoittamista jäsen- maissa ja aluetason roolia ohjelmoinnin perustana eri jäsenvaltioiden sisäisen toimivaltarakenteen mukaisesti. 2. 1. 3. 2. Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että toimien tulee perustua laajaan kumppa- nuuteen, jolloin myös asiaankuuluvat talous- ja yhteis- kuntaelämän toimijat saadaan mukaan toimien valmis- teluihin, seurantaan ja arviointiin. Paikallis- ja alueviran- omaisten tulee kuitenkin poliittisen vastuunsa, paikallis- tuntemuksensa, suuren rahoitusosuutensa ja demokraat- tisen olemuksensa vuoksi edelleen olla avainasemassa myös päätettäessä muiden kumppanien osallistumisesta. Asetustekstissä tulee esittää puitesäädökset eikä kump- panuuden toteuttamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Ne tulee sen sijaan määritellä eri ohjelma- asiakirjoissa yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, jolloin on mahdollista ottaa huomioon yksittäi- sen alueen tai jäsenvaltion erityispiirteet. 2. 1. 3. 4. Komissio ehdottaa, että se voisi itse tulevai- suudessa asettaa yhteisön ensisijaiset suuntaviivat raken- nerahastoille. Myöntäen täysin komission suunnan- näyttäjäaseman yhteisössä ja kyseisten suuntaviivojen hyödyllisyyden komission, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten ohjelmista käymien keskustelu- jen tukena alueiden komitea korostaa, ettei tähän tarvita uutta oikeusperustaa. Se tähdentää, että prosessin suunta ”alhaalta ylöspäin” sekä ohjelma-asiakirjojen säilymi- nen rakennerahastojen tukitoimien toteuttamisen sito- vana ja luotettavana perustana kohdealueilla tulee var- mistaa. Näitä suuntalinjoja ei tulisi missään tapauksessa katsoa komission yksipuoliseksi oikeudeksi tulkita neu- voston antamia asetuksia. 2. 1. 3. 5. Ohjelmakauden puolivälissä tilanne on kui- tenkin toinen. Olosuhteiden muuttumisen ja ohjelman hallinnoinnista kauden puoliväliin mennessä kertyneen kokemuksen perusteella on suositeltavaa julkaista alue- politiikan muuttamista koskevia suuntaviivoja ja ensisi- jaisia tavoitteita. Tätä varten ei kuitenkaan tarvita yleisasetusta muuttavaa lainsäädäntötyötä. Alueiden komitean tulisi olla se Euroopan unionin toimielin, joka arvioi komission uudelleen määrittämät hallinnon ensisijaiset tavoitteet ja suuntaviivat. Koska yleisin tukitoimimuoto on ohjelma, 2. 1. 3. 6. alueiden komitea huomauttaa lisäksi, että tällä tasolla tarvittavat tiedot on määriteltävä lähemmin. Tässä yhteydessä tulisi määrätä, kuinka paljon yksityiskohtais- ta tietoa ohjelman tulee sisältää. Ehdotetussa asetuksessa puhutaan toimenpiteistä ja toimista. Alueiden komitea pitää ongelmallisena, että toimenpiteitä ja toimia koske- vat yksityiskohtaiset tiedot kuuluvat komission ja jäsen- valtion välisen kumppanuuden piiriin, sillä tämä voi aiheuttaa ohjelmanmuutoksissa huomattavia viiväs- tyksiä. Komissio puhuu tässä artiklassa jälleen tu- 2. 1. 3. 7. kien ja lainojen yhdistelyn puolesta rakennerahastojen käytössä. Alueiden komitean mielestä on tarpeen muis- taa, että EIP:n osallistumisesta ei saa tehdä välttämätöntä ehtoa, kuten muiden yhteisövälineiden kohdalla on käynyt. Kulloinkin parhaiten sopivien tukimuotojen valinnan tulisi tapahtua ohjelmien sisällön ja alueellisten erityisolojen perusteella. 2. 1. 3. 3. Alueiden komitea pahoittelee, ettei komissio ole määritellyt tarkemmin eikä laajentanut omaa kump- panuuteen liittyvää rooliaan, vaikka rakennerahastot ovat jäsenvaltioiden ja alueiden ponnisteluja täydentävä väline, jäsenvaltioiden sekä alueiden ja kuntien julkisia varoja käytetään koordinoidusti. Komitea muistuttaa ehdotuksistaan kehittää todella tasa-arvoinen kumppanuus, joka voisi toteutua tukisopi- muksen muodossa. jossa yhteisön, 2. 1. 3. 8. Alueiden komitea muistuttaa, että rakennera- hastojen varojen täydentävyyttä määriteltäessä on edelli- sen ohjelmakauden tapaan otettava huomioon koko- naistaloudelliset olosuhteet sekä kulloinenkin taloudelli- nen tilanne samoin kuin alueellinen ja paikallinen taloudellinen osallistuminen. Muutoin ei oteta riittävästi huomioon jonkin jäsenvaltion epätavallisen korkeita rakennemenoja, yksittäisten kansantalouksien suhdan- nekehitystä eikä jäsenvaltioiden ja alueiden taloussuun- nittelun oikeusperustaa. Tämän vuoksi alueiden komi- C 373/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 tea ehdottaa, että täydentävyyden määrittelyn yksityis- kohdat sovitaan ohjelma-asiakirjoissa kumppanuuden puitteissa. Jäsenvaltioiden budjettioikeuden ja välttä- mättömän parlamentaarisen myötävaikuttamisen vuok- si jäsenvaltioiden työmarkkinapolitiikan menoja ei ole mahdollista määritellä etukäteen kuuden vuoden tuki- ajalle, kuten komissio ehdottaa. 2. 2. II osasto: Ohjelmatyö 2. 2. 1. I l u k u : Y l e i s e t s ä ä n n ö k s e t ( 1 2 – 1 4 a r t i k l a ) Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti 2. 2. 1. 1. vaatimukseen, että kumppanuussopimuksen osapuolten tulee osana komissiolle annettavaa selvitystä antaa lausuntonsa suunnitelmista ja että komission tulee ottaa nämä lausunnot huomioon. Suunnitelmat on toimitetta- va kumppaneille riittävän ajoissa ja kohtuulliseen määräaikaan mennessä, jotta nämä voivat antaa asiasta lausuntonsa. Komitea edellyttää, että nämä määräykset otetaan vakavasti, jotta alue- ja paikallisviranomaisilla todella olisi suuremmat mahdollisuudet vaikuttaa toi- mien järjestelyihin. Alueiden komitea pitää valitettava- na, että paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuutta osallistua jäsenvaltioiden ja komission välisiin neuvotte- luihin suunnitelmien hyväksymisestä ei ole edelleenkään varmistettu – ei edes niiden mahdollisuutta saada tietoa neuvotteluista. Alueiden komitea kiinnittää komission huomion taakkaan, jonka suunnittelun valmisteluun liittyvien velvollisuuksien täyttäminen – varsinkin suun- nitelmien hyväksymismääräaikojen suhteen – voi aiheut- taa paikallis- ja alueviranomaisille ja jäsenvaltioille. 2. 2. 1. 2. Kun jäsenvaltioille ja alueille annetaan kolme kuukautta alueellisten suunnitelmien laatimiseen, varaa komissio itselleen kuusi kuukautta yhteisön tukikehyk- sen, yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tai toimenpideoh- jelmien hyväksymiseen. Näiden määräaikojen tulisi jo asiasyistä olla päinvastaiset. Suunnitelmien ja ohjelmien laatimiseen, joka on sisällöllisesti vaativampi työ, tulisi olla käytettävissä kuusi kuukautta, kun taas päätöksen- tekoon, jos se on hyvin koordinoitua, pitäisi riittää kolme kuukautta. AK kehottaa komissiota varmistamaan, että rakennerahastojen toimintaperiaatteita sovelletaan kaikkiin rahastoihin ja erityisesti EMOTR:n tukiosas- tosta rahoitettaviin maaseudun kehitystoimiin. Jos komission ehdottama ”ohjelma-asia- 2. 2. 1. 3. kirjan täydennys” otetaan käyttöön, syntyy ohjelma- suunnitteluun yksi vaihe lisää. Alueiden komitea torjuu tämän tarpeettomana ja perusteettomana. Jo 14 artiklan 1 kohdassa säädetään kumppanien antamasta, alueellis- ta kehityssuunnitelmaa koskevasta lausunnosta. Siten kumppanien osallistuminen suunnitteluprosessiin on taattu. Lisäksi seurantakomiteat voitaisiin perustaa välittömästi kohdealueiden määrittämisen jälkeen, jol- loin ne voisivat antaa lausunnon myös toimenpideohjel- maehdotuksesta. 2. 2. 1. 4. Toimenpideohjelmassa tulee, kuten tähänkin asti, esittää yksittäisten toimintalinjojen rahoitussuunni- telmat sekä laadullinen kuvaus eri toimintalinjojen toimenpiteistä. Täydennysasiakirjalla rahoitussuunnit- telu ulotetaan nyt myös yksittäisiin toimenpiteisiin. Seitsenvuotisen ohjelmakauden näin yksityiskohtaisella rahoitussuunnittelulla ei voi olla vakavasti otettavaa ennustavuutta, vaan se ainoastaan monimutkaistaa oh- jelmamenettelyä ja lisää ohjelmanmuutosten aiheutta- maa työtä. Koska komissio ei ole aikaisemmin vaatinut näitä tietoja, ei se, että asiakirja toimitetaan komissiolle tee menettelyä vain tiedoksi eikä hyväksyttäväksi, yhtään helpommaksi. Lisäksi asetusehdotuksen 31 artik- lassa säädetään, että ohjelma-asiakirjan täydennyksen toimittaminen komissiolle on välimaksujen maksamisen ehto. Näin ollen ohjelma-asiakirjan täydennys saattaisi myös hidastaa tukirahojen kulkua. 2. 2. 2. l u k u : O h j e l m a t y ö n I I ( 1 5 – 1 8 a r t i k l a ) s i s ä l t ö 2. 2. 2. 1. Alueiden komitean mielestä kutakin aluetta kohti tulisi olla yksi yhtenäinen ohjelma. Myös tässä kysymyksessä tulisi kulloisenkin jäsenvaltion hallintora- kenteeseen ja -käytäntöön parhaiten sopivista ohjelmien tasosta ja lukumäärästä sopia kumppanuusmenettelyä noudattaen. Alueiden komitea katsoo, että tavoitteen 2 2. 2. 2. 2. perusteella esitetyt alueelliset uudistamissuunnitelmat voisivat kattaa soveltuvalla aluetasolla sekä kaikki samalla alueella sijaitsevat NUTS II -tason alueet että yhden tai useampia NUTS III -tason tai sitä alempia alueita kuten nykyiselläkin ohjelmakaudella, kunkin jäsenvaltion sisäisen rakenteen mukaisesti sekä alueiden komitean 14. toukokuuta hyväksymän lausunnon (1) kohdassa 5. 1. 4 korostamat seikat huomioon ottaen. 2. 2. 2. 3. Alueiden komitean mielestä toimenpideoh- jelmien ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tarkistusta ei tarvitsisi tehdä pakollisesti väliarvion jälkeen, vaan se pitäisi voida tehdä vapaaehtoisesti, jos yhteiskunnallis- taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi. Lisäk- si tarkistus tulisi tehdä kumppanuutta noudattaen. 2. 2. 3. l u k u : Y h t e i s ö a l o i t t e e t I I I a r t i k l a ) ( 1 9 – 2 0 2. 2. 3. 1. Alueiden komitea panee merkille, että sen vaatimus yhteisöaloitteiden vähentämisestä ja aiheittai- sesta keskittämisestä on otettu huomioon. On tärkeää, että – kuten edellisellä kaudella – yhteisön aloitteita (1) CdR 316/97 fin – EYVL C 251, 10. 8. 1998, s. 11. 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/9 voidaan hyödyntää koko yhteisössä riippumatta siitä, kuuluuko tietty alue kohdealueisiin vai ei. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen tulevien yhteisö- aloitteiden aloista. Se muistuttaa kuitenkin henkilöre- sursseja koskevan yhteisöaloitteen ja yhtäläisten mah- dollisuuksien osalta, että kaikenlaisen, erityisesti syrjäy- tymisestä tai syrjäytymisen uhasta kaupunkialueilla johtuvan syrjinnän ja epätasa-arvon vastaista taistelua on vahvistettava työmarkkinoilla. Se muistuttaa myös, että tarvitaan lisäväline, jolla tuetaan myös teollista ja alakohtaista rakennemuutosta sekä puolustuksen uudistamista. telussa ja toteutuksessa. Nämä kokemukset ovat mm. osoittaneet, että tavoitteiden ja sisällön osalta ohjelmat ovat arvokas osa paikallisja alueviranomaisten koke- musten vaihtoa aluekehityksen kannalta tärkeistä tee- moista. Tukimekanismit ja maksumenettelyt eivät sitä vastoin ole aina olleet avoimia. Komitea on samalla tyytyväinen, että uusi aloite voi yleisesti ottaen tarjota yhden ainoan järjestelmän puitteissa rahoitustukea alueiden väliselle yhteistyölle, jota aiemmin on tuettu joko satunnaisesti, toisin sanoen hankekohtaisesti tietyn ohjelman puitteissa, tai jätetty täysin tuetta. Interreg-yhteisöaloitteen jatkossa tulisi kaik- 2. 2. 3. 2. ki rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön välineet niputtaa yhteen, jotta niistä muodos- tuu lisäväline useilla aloilla kansainvälistymisen kanssa kasvokkain joutuville alueille. Alueiden komitea kannat- taa alueiden välisen yhteistyön vahvistamista. Alueiden komitea katsoo, että Interreg-yhteisöaloitteen painopis- te tulee – kuten tähänkin asti – asettaa selkeästi rajanylittävään yhteistyöhön. Tähän sisältyy mahdolli- suus soveltaa edelleen laajalti erilaisia yhteistyömuotoja, toisin sanoen sekä rajanylittävää, valtioiden välistä että alueiden välistä yhteistyötä. Tällaista yhteistyötä tulee soveltaa myös johdonmukaisiin alueryhmittymiin, vaik- ka alueet eivät olisikaan vierekkäisiä, ja kannustettava alueita tasapainoiseen ja yhdenmukaiseen maan- käyttöön. Esimerkiksi sellaiset alueet, joilla on mer- kittävä taajamarypäs, voisivat tehdä keskenään yhteis- työtä. Komitea muistuttaa unionin sisä- ja ulkorajoilla tehdystä rajanylittävästä yhteistyöstä saaduista hyvistä kokemuksista. Erityisesti tulee hyödyntää niitä hyviä kokemuksia, joita on saatu nykyisistä Interreg II A – ja Interreg II C -aloitteista, joissa vastuuta on siirretty suuressa määrin alueille. 2. 2. 3. 3. Alueiden komitea korostaa, että Interreg- aloitteen, liittymistä valmistelevan tuen (Ispa) ja toisaal- ta jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Kyproksen ja toisaalta yhteisön ulkopuolisten Välimeren maiden sekä Venäjän, Norjan ja Sveitsin kanssa toteutettavien yhteistyöhankkeiden on oltava keskenään entistä yhteenkuuluvampia ja ne on sovitetta- va paremmin yhteen. Samoin komitea ehdottaa, että paikallis- ja alueyhteistyölle annetaan sille kuuluva rooli sekä hyödynnetään Ecos/Ouverture-, Recite- ja muista niiden kaltaisista ohjelmista saatuja kokemuksia uuden, paikallis- ja alueyhteistyötä koskevan aloitteen suunnit- 2. 2. 3. 4. Lopuksi alueiden komitea muistuttaa ehdo- tuksestaan, joka koskee yhteisöaloitteiden hankkeiden sovittamista yhteen tavoitetuen ohjelmien kanssa. Yh- teisöaloitteiden toteuttaminen tulisi voida kytkeä alueel- lisiin toimenpideohjelmiin. Yhteisöaloitteiden toteutta- minen tulisi voida liittää alueellisiin toimenpideohjel- miin, jos asianomaiset paikallis- ja alueviranomaiset itse toivovat sitä. 2. 2. 3. 5. Tässä yhteydessä on kuitenkin huomautetta- va, että tähän asti menestyksekäs maaseudun kehittämi- sen Leader-aloite ei suunnitellun horisontaalisen suun- taamisen vuoksi saa tulevaisuudessa menettää myön- teistä alueellista virikevaikutustaan. Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota vahvistamaan säädettä- vässä yhteisöaloitteessa paikallisten toimintaryhmien asemaa ohjelmien suunnittelussa ja toimeenpanossa entisestään ja siten tunnustamaan näkyvästi näiden ryhmien merkityksen itsenäisessä aluekehityksessä. Näin ollen tavoitteena ei tule olla ryhmien hallintotekni- nen liittäminen horisontaaliseen maaseudun kehittämis- ohjelmaan vaan yhteistyö ja yhteensovittaminen. Maa- seudun kehittämistä koskevan uuden yhteisöaloitteen toteuttamisen tulee perustua ohjelmatyön ja kumppa- nuuden periaatteille. Mikäli paikalliset toimintaryhmät hyväksytään, niiden tulee toimia läheisessä yhteistyössä paikallisesti ja alueellisesti johdettujen kumppanuuk- sien kanssa sekä vastuun ja avoimuuden periaatteiden mukaisesti. Komitea on erityisesti yhteisön maaseudun kehitysaloitteen osalta tyytyväinen kyseiselle alalle annettuun merkitykseen. Alaa on vielä tarpeen vahvis- taa myös Leader-aloitteesta saatujen myönteisten että kokemusten perusteella. Lisäksi korostetaan, alhaalta ylös päin suuntautuva ja maaseudun tehokkaan kehittämistoiminnan kannalta keskeinen ohjelmointi- periaate on säilytettävä ja sitä on vahvistettava. Lisäksi on yhdenmukaisuuden ja yhteensopivuuden vuoksi paikallaan varmistaa aloitteen liittäminen kaikkiin ohjelma-asiakirjoihin. C 373/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 2. 2. 4. I V l u k u : U u t t a l u o v a t t e k n i n e n a p u ( 2 1 – 2 3 a r t i k l a ) t o i m e t j a 2. 2. 4. 1. Alueiden komitea ehdottaa, että innovatiivis- ten toimien läheinen yhteys tavoitetukiohjelmiin ja muihin alueellisiin strategianmuodostusprosesseihin il- maistaan selväsanaisesti asetustekstissä. Uutta luovien toimien hakemus- ja valintamenettelyssä on säilytettävä voimakas yhteisöllinen ulottuvuus, ja paikallistoimijoil- la ja kansalaisyhteiskunnalla on oltava mahdollisuus osallistua rakennerahastotoimiin. Menettely tulee muo- joita ei kata sellaiseksi, ettei se herätä odotuksia, todellisen tuen rajallisuuden vuoksi voidakaan täyttää. Tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla toteuttavien innovatii- visten toimien ja kokeiluhankkeiden osalta komission tulisi ennen varojen myöntämistä kuulla ohjelmien hallinnosta vastaavia elimiä, jotta taataan toimien yhte- näisyys. 2. 2. 4. 2. Alueiden komitea huomauttaa, että kaikilla alueilla tulee olla mahdollisuus osallistua innovatiivisiin toimiin ja kokeiluhankkeisiin mahdollisesti tavoitteiden mukaiseen tukeen oikeutettujen alueiden kumppaneina. Näiden välineiden yksinkertaistamisen ja tehostamisen yhteydessä on lisäksi taattava selkeät kriteerit, epäbyro- kraattinen johto, hajautettu hallinto ja mahdollisuus edelleen saada tukea pienille kokeiluhankkeille. 2. 2. 5. V l u k u : S u u r h a n k k e e t ( 2 4 – 2 5 a r t i k l a ) Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että 2. 2. 5. 1. komissio aikoo nostaa suurhankkeiden huomioon otet- tavien kokonaiskustannuksien enimmäismäärän 50 mil- joonaan euroon. Toisaalta suurhankkeet tulisi hyväksyä, kuten tähänkin asti, hyväksyttyjen tukitoimien osana eikä erilliseltä komission määrittelemältä pohjalta. Muutoin komission ehdotukseen liittyvä suunnittelun epävarmuus sekä hyväksymis- ja hallintotyöhön kuluva aika antavat aihetta pelätä, että tulevaisuudessa unionin rahastoista voidaan rahoittaa suurhankkeita vain vähän jos lainkaan. 2. 2. 5. 2. Ei tunnu myöskään tarkoituksenmukaiselta, että komissio voi jälkikäteen vahvistaa yhteisön tukio- suuden tai muuttaa sitä, jos hanke on sellaisen toiminta- linjan osa, jonka rahoitusosuus on neuvoteltu yhteisön tukikehyksen rajoissa. 2. 2. 6. V I l u k u : Y l e i s k a t t a v a t u k i ( 2 6 a r t i k l a ) 2. 2. 6. 1. Alueiden komitea katsoo, että yleiskattava tuki on säilytettävä itsenäisenä tukimuotona ja pidettävä erillään toimenpideohjelmista, sillä kyseinen tuki luotiin toimenpideohjelmia joustavammaksi ja taloudellista to- dellisuutta paremmin vastaavaksi välineeksi. Nyt ehdo- tettu menettely tekee yleiskattavan tuen käytöstä vielä ohjelmiakin hitaampaa ja vaivalloisempaa. Alueiden komitea kannattaa puiteasetuksen ehdotusta, jonka mukaan välittäjänä toimiva elin voi yhteisöaloitteissa sopia komission kanssa yleiskattavan tuen käytöstä alueiden, paikallisyhteisöjen ja jäsenvaltioiden välisen kumppanuuden puitteissa. 2. 3. III osasto: Rahastojen tuki ja varainhoito 2. 3. 1. l u k u : R a h a s t o j e n t u k i I a r t i k l a ) ( 2 7 – 2 9 2. 3. 1. 1. Alueiden komitea katsoo, että toimintaohjel- mien täytäntöönpanon joustavoittamiseksi tulisi päättää yhdessä hallintoviranomaisten kanssa, rahoitetaanko ohjelmat yhdestä vai useasta rahastosta. 2. 3. 1. 2. Alueiden komitean näkemyksen mukaan ra- hastojen osuus rahoituksesta tulee tulevaisuudessakin maksaa perinteisten tukien tavoin. Muita asetusehdo- tuksessa ensi kertaa esitettyjä rahoitusmuotoja (takaisin- maksettava tuki, korkotuki, takuu jne. ) voidaan harkita viime kädessä täydentävinä, muttei missään tapauksessa korvaavina tukimuotoina. 2. 3. 1. 3. Alueiden komitea kannattaa nykyisellä ohjel- makaudella sovellettujen, rahastojen tukiosuutta tuki- kelpoisista kokonaiskustannuksista ja julkisista menois- ta koskevien enimmäismäärien säilyttämistä ennallaan. Tuen määrän enempää muuttamista ei pidetä asetuksen puitteissa tarpeellisena. Tarpeen vaatiessa rahastojen tukiosuutta tulisi suurentaa etenkin syrjäisillä ja ulko- alueilla, jotta voitaisiin ottaa huomioon niiden erityisti- lanne ja -esteet. Tästä voidaan sopia kumppanuutta noudattaen yhteisön tukikehyksien tai ohjelma- asiakirjojen rajoissa ottaen huomioon tukien valvontaa koskevat yhteisön säädökset. 2. 3. 1. 4. Alueiden komitea suosittaa, että toimenpitei- den ja innovatiivisten toimien yhteydessä syntyneiden menojen tukikelpoisuus määritellään selvästi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, ennen kuin uudet ohjelmat alkavat. Menettelyn yksinkertaistamiseksi puiteasetuk- sessa tulisi tältä osin viitata SEM-asiakirjoihin (kustan- nusten rakennerahastotukikelpoisuutta koskevat asia- kirjat). 2. 3. 2. l u k u : V a r a i n h o i t o ( 3 0 – 3 2 a r - I I t i k l a ) Komissio ehdottaa, 2. 3. 2. 1. että tulevaisuudessa maksusitoumukset, joista ei ole esitetty hyväksyttävää maksupyyntöä kahden vuoden kuluessa, peruutetaan 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/11 automaattisesti ja rahastojen tukea kyseiselle tukitoimel- le vähennetään vastaavalla määrällä. Alueiden komitea myöntää yhteisön määrärahojen tiukan hallinnoinnin olevan tarpeen, mutta on huolissaan sellaisen ehdotuk- sen seurauksista, joka uhkaa lisätä suunnittelun epävar- muutta tukialueilla ja haittaisi pyrkimystä laadukkaisiin ja siten mahdollisesti myös pitkäkestoisiin hankkeisiin. Paikallis- ja alueviranomaisten tulee antaa ohjelmakau- den aikana lopullisille tuensaajille sitovia maksusitou- muksia. Jos varoja ei sitten ulkoisten ongelmien vuoksi myönnetäkään, voi alueiden ja kuntien talous joutua ratkaisemattomiin vaikeuksiin. Tästä syystä rakennera- hastojen varainhoitovuodet ylittävästä joustavuudesta olisi ehdottomasti pidettävä kiinni. Tämä koskee myös Euroopan parlamentin velvoitetta budjetoida uudelleen rakennerahastojen varat. 2. 3. 2. 2. Alueiden komitea katsoo, että asetusehdo- tuksessa säädetty neljän kuukauden määräaika (30. huh- tikuuta mennessä), jossa komission tulee hyväksyä tukitoimia koskevat maksusitoumukset, on liian pitkä ja sitä tulisi lyhentää. 2. 3. 2. 3. Maksujen suhteen alueiden komitea toivoo, että komission maksusuorituksia koskevaa määräaikaa, joka ei saa ylittää ”kahta kuukautta hyväksyttävän pyynnön vastaanottamisesta”, pidettäisiin ohjeellisena eikä yleissääntönä. 2. 3. 2. 4. Alueiden komitea panee kiinnostuneena mer- kille, että komissio aikoo muuttaa rahastojen varainhoi- don tulevalla ohjelmakaudella korvausjärjestelmäksi, jossa komissio suorittaa kertaluonteisen ennakkomak- sun jälkeen, joka voi olla enintään 10 prosenttia koko- naiskustannuksista, kaikki maksut maksuviranomaisel- le korvauksena suoritetuista ja todennetuista menoista. Komitea pelkää kuitenkin tämän rasittavan viimeistään ohjelmakauden jälkipuoliskolla liiaksi alue- ja paikallis- yhteisöjen budjetteja, joista kyseiset kulut olisi ensin maksettava. Ottaen huomioon nykyiset budjettirajoi- tukset tämä on liiallinen vaatimus, joka vain vaikeuttaa rakennerahastojen käyttöä. 2. 3. 2. 5. Jäsenvaltioiden velvollisuus toimittaa vii- meistään kunkin vuoden huhtikuun 30. päivänä komis- siolle kuluvan ja seuraavan varainhoitovuoden ajanta- saistetut maksupyyntöjä koskevat ennusteet merkitsee hallinnolle huomattavaa työtaakkaa. Alueiden komitean mielestä olisi parempi, että komissiolle tulisi lähettää mahdollisen uudelleenohjelmoinnin seurauksena ennen kunkin vuoden toukokuun 31. päivää kuluvan ja seuraa- van varainhoitovuoden koko vuotta koskevat maksuen- nusteet. 2. 4. IV osasto: Rahastojen tukitoimien tehokkuus 2. 4. 1. I l u k u : S e u r a n t a ( 3 3 – 3 6 a r t i k l a ) 2. 4. 1. 1. Komission ja hallintoviranomaisten suoritta- man edellisen vuoden pääasiallisten tulosten arvioinnin suhteen asetusehdotuksessa jää epäselväksi, mitä arvoa komission arviossa esittämillä huomautuksilla tai suosi- tuksilla voi olla samoin kuin se, mitä merkitystä niillä on siinä tapauksessa, että jokin hallintoviranomainen torjuu ne. Alueiden komitea katsoo, että huomautukset ja suositukset tulee tehdä yhteisesti eikä yksinomaan komission toimesta. 2. 4. 1. 2. Alueiden komitea odotti, että seurantakomi- teoille olisi komission ilmoituksen mukaisesti annettu enemmän toimivaltaa. Valitettavasti asetusehdotuk- sessa ei ole tästä selkeää määritelmää. Alueiden komitean mielestä etenkin seurantakomiteoiden oikeutta päättää lopullisesti pienistä ja keskikokoisista ohjelmanmuutok- sista – mukaanlukien varojen rajallinen uudelleenjako toimenpideohjelman eri toimintalinjojen välillä – tulisi vahvistaa. Tämä lisäisi rakennerahastojen joustavuutta ja käytännönläheisyyttä ja vahvistaisi tässä yhteydessä huomattavasti alueyhteisöjen ja muiden kumppanien roolia. Alueiden komitea kehottaa komissiota osallistu- maan yhteistyön puitteissa aktiivisesti ja vastuullisesti seurantakomiteoiden työhön. 2. 4. 1. 3. Muutoin alueiden komitea on tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan komiteassa edustettuina olevat kumppanit erotellaan sen mukaan, osallistuvatko ne tukitoimien rahoitukseen. Tätä mallia tulisi soveltaa myös henkilöresurssien kehittämisessä. 2. 4. 1. 4. Perustettavien seurantakomiteoiden määrä, taso ja laajuus tulisi sopia yhteisön tukikehyksessä tai ohjelma-asiakirjassa ottaen huomioon jäsenvaltiokoh- taiset erityispiirteet. 2. 4. 1. 5. Alueiden komitea palauttaa mieliin ehdotuk- sensa, jonka mukaan tukitoimien seurannan fyysiset ja taloudelliset indikaattorit määritetään ohjelmapäätök- sissä kumppanuutta noudattaen. Indikaattorit tulee asettaa yhteisesti sopien ja ohjelmien käytännön toteu- tuksen tuntevien alueiden erityispiirteiden ja -tarpeiden mukaan. 2. 4. 2. l u k u : V a r a i n h o i d o n v a l v o n t a I I ( 3 7 j a 3 8 a r t i k l a ) 2. 4. 2. 1. Alueiden komitea suosittaa yhteisötason eri valvontaelinten kuten pääosasto XVI:n ja XX:n varain- hoidon valvonnasta vastaavien yksiköiden, tilintarkas- C 373/12 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 tustuomioistuimen sekä petosten vastaisen yksikön UCLAFin valvontatoimien tehostamista. Valvontatoi- met tulisi yhtenäistää suurimman mahdollisen tehok- kuuden saavuttamiseksi. Yhteisön valvontaelinten toi- minta olisi syytä sovittaa yhteen jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallishallinnon toimivaltaisten elinten kanssa. On epäselvää, millaista menettelyä noudattaen jäsenval- tioiden tulee toteuttaa komission suosituksiin ja keho- tuksiin perustuvat korjaavat toimenpiteet sekä missä tapauksissa ja millä tavoin komissio voi sääntöjenvastai- suuksien ilmetessä peruuttaa maksut kokonaan tai osittain. Myös tällaisia tapauksia varten kumppanuus- menettely tulisi järjestää tehokkaammin. Valintaperus- teissa olisi voitava joustaa silloin, kun yhteisön rakenne- toimien talousarvio on vaatimaton, kuten innovatiivis- ten toimien laita on, ja niiden rahoitusta tulisi voida valvoa jälkikäteen ottamalla käyttöön mekanismeja, joiden avulla riskit jaetaan osapuolten kesken. 2. 4. 2. 2. Alueiden komitea katsoo, että rahoituskor- jaukset tulisi tehdä kumppanuuteen perustuvalla menet- telyllä, joka sisältää kaikki tarvittavat menettelylliset varmistusmekanismit. 2. 4. 3. I I I l u k u : A r v i o i n t i ( 3 9 – 4 2 a r t i k l a ) 2. 4. 3. 1. Komission esittämässä asetusehdotuksessa korostetaan arviointien merkitystä, joka alueiden komi- tean mielestä on kiistämätön. Arvioinnit lisäävät rahas- tojen toiminnan avoimuutta ja tehokkuutta. 2. 4. 3. 2. Aluepolitiikkaa on toteutettu pääasiassa ”toi- menpideohjelmien” avulla, ja näin on tarkoitus jatkaa uudella ohjelmakaudellakin. Alueiden komitea toteaa kuitenkin, ettei toimenpideohjelmien arvioimiseksi ole yhtä ainoaa hyväksyttyä ja käyttökelpoista menettelyä. Yksittäisten hankkeiden arvioimiseksi on olemassa me- nettelyjä, mutta lukuisista toimista mahdollisesti koostu- van toimenpideohjelman arvioimiseksi ei. Siksi olisi suotavaa – arviointiperiaatteisiin tässä puuttumatta Bryssel 17. syyskuuta 1998. – että kehitettäisiin kumppanuuteen perustuva yleinen ja yhteinen toimenpideohjelmien arviointimenettely. Kumppanuuden tulee olla kaiken arvioinnin 2. 4. 3. 3. perustana, ja tämän vuoksi AK katsoo, että tulisi perustaa sovitteluelin, joka sovittelee riitatapauksissa yhtäältä jäsenvaltioiden ja alueiden sekä toisaalta komis- sion yksiköiden väliset mahdolliset arviointierot. 2. 4. 3. 4. Alueiden komitea toteaa huolestuneena, että suunnitelmiin sisältyvään ennakkoarviointiin liittyvät vaatimukset ovat hyvin laajat ja vaikeasti määritellyt, varsinkin kun otetaan huomioon suunnitelmien laatimi- seen käytettävissä olevan ajan vähyys ja kaikki muut niihin liittyvät vaatimukset. 2. 4. 3. 5. Alueiden komitean mielestä väliarvioinnin käynnistämisen ja koordinoimisen tulisi olla hallintovi- ranomaisen vastuulla, ja seurantakomitea, jossa – mikäli tässä lausunnossa esitetty ehdotus toteutetaan – komis- siolla olisi puhe- ja äänioikeus, vastaisi väliarvioinnin hyväksymisestä. Siten myös komission lausunto arvioin- nin asianmukaisuudesta ja laadusta olisi tarpeeton. 2. 5. VI osasto: Valiokunnat ja komiteat 2. 5. 1. Alueiden komitea ehdottaa, että alue- ja paikal- lisviranomaisille taataan paikka niissä valiokunnissa ja hallintokomiteoissa, jotka toimivat komission neuvo- nantajina alueiden kehitystä ja sopeutumista koskevissa asioissa ja perustamissopimuksen 124 artiklaan, maaseu- dun kehitykseen, kalastukseen ja kalanviljelyyn sekä yhteisötoimiin liittyvissä asioissa. Luonnollinen jatke komission pyrkimyksille vahvistaa kumppanuutta on, että myös muille kuin vain jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus olla jäseninä näissä elimissä. Komitea ehdottaa myös, että Euroopan parlamentin lisäksi myös alueiden komitealle tiedotetaan säännöllisesti valiokun- tien ja komiteoiden työstä. 3. Alueiden komitea pyytää komissiota tarkistamaan ehdotuksen neuvoston asetukseksi rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä ottaen huomioon aluei- den komitean tekemät ehdotukset. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2823/98 del Umberto BOSSI a la Comisión. Medidas para hacer frente a la crisis de Rusia

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
Russia
bank
cooperation policy
economic aid
international finance
investment abroad
monetary crisis
public finance

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/151 (1999/C 118/188) PREGUNTA ESCRITA E-2823/98 de Umberto Bossi (NI) a la Comisi(cid:243)n (17 de septiembre de 1998) Asunto: Medidas para hacer frente a la crisis de Rusia Entre las v(cid:237)ctimas de la reciente crisis econ(cid:243)mica rusa se encuentran tambiØn los bancos italianos. Por lo que se desprende de las œltimas informaciones recabadas por el Banco de Pagos Internacionales, los bancos italianos tienen compromisos en Rusia por valor de 4,3 millardos de d(cid:243)lares, o sea, mÆs de 8. 000 millardos de liras. En particular la SACE posee compromisos que ascienden a 10. 600 millardos de liras. El posible agravamiento de la crisis rusa podr(cid:237)a suponer el denominado «efecto contagio» que aumentar(cid:237)a el clima general de desconfianza de los mercados. ¿Piensa la Comisi(cid:243)n adoptar medidas de protecci(cid:243)n para las inversiones europeas en Rusia, considerando que, a travØs de programas comunitarios espec(cid:237)ficos, como por ejemplo TACIS, ha alentado las inversiones en la antigua URSS? A la luz de la situaci(cid:243)n pol(cid:237)tica y econ(cid:243)mica rusa, ¿piensa la Comisi(cid:243)n modificar los programas comunitarios en favor de la antigua Uni(cid:243)n SoviØtica? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de octubre de 1998) Rusia se encuentra inmersa en una crisis econ(cid:243)mica y financiera muy grave, en el marco de una crisis pol(cid:237)tica continuada y de un creciente malestar social. De la evaluaci(cid:243)n preliminar de la Comisi(cid:243)n en esta fase se desprende que la crisis rusa tendrÆ posiblemente una incidencia limitada en la Comunidad. Su repercusi(cid:243)n en el comercio serÆ escasa, excepto en algunos sectores como la agricultura, ya que Rusia representa solamente cerca del 4 % del comercio comunitario. En cuanto al sector bancario, los efectos no son considerables, porque aunque el riesgo sea grande en comparaci(cid:243)n con los bancos estadounidenses o japoneses, sigue siendo relativamente limitado si lo comparamos con los riesgos de otros pa(cid:237)ses. Bajo las circunstancias actuales, los esfuerzos de la Comisi(cid:243)n se concentrarÆn en: › Aprovechar al mÆximo la flexibilidad del programa TACIS para centrarse en las Æreas que requieran medidas de acci(cid:243)n inmediata, como las finanzas pœblicas, la reforma del sector financiero y la creaci(cid:243)n de instituciones. › Insistir sobre la cooperaci(cid:243)n, a travØs del Acuerdo de Asociaci(cid:243)n y de Cooperaci(cid:243)n (AAC) para reforzar las estructuras institucionales y econ(cid:243)micas rusas. › Fomentar una mayor implicaci(cid:243)n del sector privado para contribuir a resolver la crisis. › Trabajar por una mejor coordinaci(cid:243)n, tanto dentro como fuera de la propia Comunidad, especialmente con las instituciones financieras internacionales. (1999/C 118/189) PREGUNTA ESCRITA P-2825/98 de Robert Evans (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de septiembre de 1998) Asunto: La crisis del orangutÆn en Indonesia ¿EstÆ informada la Comisi(cid:243)n del llamamiento en favor de la conservaci(cid:243)n de los orangutanes realizado por la Environmental Investigation Agency Limited? ¿Reconoce la Comisi(cid:243)n la necesidad de los elementos enunciados en ese documento y estÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a contribuir a su aplicaci(cid:243)n sometiendo la ayuda al cumplimiento de determinadas condiciones?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2815/98 van Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN aan de Commissie. Overstromingen in China

eurovoc_concepts:
China
EU aid
Red Cross
aid to disaster victims
disaster area
emergency aid
flood
humanitarian aid
natural disaster
watercourse

text: C 135/122 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 14. 5. 1999 (1999/C 135/145) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2811/98 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Salaris ECB-president Volgens persberichten weten noch de president van de ECB, de heer Duisenberg, noch de overige ECB- leden welk salaris zij zullen ontvangen. 1. Kan de Commissie aangeven hoe hoog de salarissen van de ECB-leden precies zullen zijn? Zo nee, om welke redenen wordt deze informatie niet meegedeeld aan de burgers van de EU en het 2. transparantiebeginsel geschonden? Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (14 oktober 1998) Overeenkomstig protocol nr. 3 betreffende de statuten van het Europees stelsel van centrale banken (ESCB) en van de Europese Centrale Bank (ECB) worden de arbeidsvoorwaarden van de leden van de directie, in het bijzonder hun salarissen, pensioenen en overige socialezekerheidsvoorzieningen, geregeld in overeenkomsten met de ECB. Zij worden door de Raad van Bestuur vastgesteld op voorstel van een commissie bestaande uit drie door de Raad van Bestuur benoemde leden en drie door de Raad benoemde leden. De leden van de directie hebben geen stemrecht ten aanzien van deze aangelegenheden (artikel 11. 3 van de statuten van het ESCB). Wat het personeel van de ECB betreft, worden de arbeidsvoorwaarden, inclusief hun salarissen, pensioenen en overige socialezekerheidsvoorzieningen door de Raad van Bestuur vastgesteld op voorstel van de directie van de ECB (artikel 36. 1). Het is niet aan de Commissie om zich over de salarissen van het personeel en de leden van de directie van de ECB uit te spreken omdat zij niet bevoegd is voor de vaststelling van hun arbeidsvoorwaarden. (1999/C 135/146) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2815/98 van Fernando Fernández Martín (PPE) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Overstromingen in China Door de recente overstromingen in China als gevolg van het buiten zijn oevers treden van de Yangtze hebben meer dan 3. 000 mensen het leven verloren en zijn vijf miljoen huizen verwoest. Meer dan 230 miljoen mensen zijn hierdoor getroffen. De totale schade, waaronder de verwoesting van akkerland, infrastructuur, schoolgebouwen en -materiaal, industriële installaties, huizen, enz. , wordt geschat op ongeveer 18 biljoen ecu. Welke bijdrage heeft de Commissie geleverd aan de internationale hulpverlening in de vorm van levensmiddelen, medicijnen, schoolmateriaal en noodhulp? Zal de Commissie haar hulpverlening de komende maanden voortzetten? Wat is de eerste en voorlopige schatting van de schade, met name op milieugebied? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (21 oktober 1998) De overvloedige aanhoudende regenbuien van de laatste vijf maanden in China hebben geleid tot grote overstromingen met ernstige gevolgen voor naar schatting 223 miljoen mensen in 29 provincies in Midden-, Zuidoost- en Noord-China. De rivier de Yangtze heeft recordhoogten bereikt; in vele streken worden de overstromingen de ergste sinds mensenheugenis genoemd


title: Νομοθετικό ψήφισμα που περιέχει τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με πρόταση οδηγίας του Συμβουλίου για την τροποποίηση της οδηγίας 92/12/ΕΟΚ σχετικά με το γενικό καθεστώς, την κατοχή, την κυκλοφορία και τους ελέγχους των προϊόντων που υπόκεινται σε ειδικούς φόρους κατανάλωσης (COM(97)0326 C4-0394/97 97/0181(CNS))(Διαδικασία διαβούλευσης)

eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
excise duty
free movement of capital


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2791/98 del Claude DESAMA a la Comisión. Hermanamiento de ciudades 1998

eurovoc_concepts:
Belgium
EU financing
twinning

text: 28. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 182/23 (1999/C 182/028) PREGUNTA ESCRITA E-2779/98 de Johanna Maij-Weggen (PPE) a la Comisión (14 de septiembre de 1998) Asunto: Actividad del CEVMA relacionada con la búsqueda de métodos alternativos para los experimentos con animales Recientemente el contrato del profesor Balls, director del CEVMA, ha sido prorrogado por sólo dos años, mientras que normalmente las prórrogas para este tipo de nombramientos son de cinco años. Los miembros del comité consultivo científico del CEVMA están sumamente preocupados ante la brevedad de esta prórroga, dado que temen que ello pueda poner en peligro la importante labor del CEVMA y porque la industria cosmética podría interpretar erróneamente esta circunstancia. 1. ¿Puede comunicar la Comisión cuáles son los progresos del CEVMA en cuanto a la ejecución de la Directiva 76/768/CEE y cuáles son las expectativas en la búsqueda de suficientes métodos alternativos para los experimentos con animales en favor de la industria cosmética? ¿Puede la Comisión comunicar qué importes han sido destinados a esta labor para los próximos cinco 2. años? ¿Está dispuesta la Comisión a dotar al CEVMA de amplios recursos financieros y a otorgarle un mandato 3. sustancial, así como a prorrogar el nombramiento del profesor Balls por cinco años en lugar de dos? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisión (9 de noviembre de 1998) Su Señoría puede remitirse a las respuestas proporcionadas por la Comisión a las preguntas escritas conjuntas E-1979/98 del Sr. Vandemeulebroucke y otros (1), E-2428/98 del Sr. Fayot (2) y E-2517/98 de la Sra. van Putten (3). (1) DO C 135 de 14. 5. 1999. (2) Ver página 6. (3) Ver página 11. (1999/C 182/029) PREGUNTA ESCRITA E-2791/98 de Claude Desama (PSE) a la Comisión (17 de septiembre de 1998) Asunto: Hermanamiento de ciudades 1998 Numerosos ayuntamientos belgas han recibido recientemente los documentos con la información relativa al programa «Hermanamiento de ciudades 1998». Lamentablemente, de su lectura se desprende claramente que si se retiran las posibilidades culturales, deportivas, turísticas o folclóricas, es casi imposible que estos ayuntamientos resulten elegidos. Todas los ayuntamientos de que se trata se quejan por las diferencias que existen entre las prioridades del programa y los deseos de sus ciudadanos. ¿Puede decir la Comisión si el objetivo de este programa consiste en acercar a todos los ciudadanos europeos o sólo a una parte de ellos través de la selección de temas concretos?


title: Reglamento (CE) n° 1979/98 de la Comisión de 17 de septiembre de 1998 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 18. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 256/1 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 1979/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 17 de septiembre de 1998 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apar- tado 1 de su art(cid:146)culo 4, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversi(cid:155)n aplicables en el marco de la Pol(cid:146)- tica Agr(cid:146)cola Com(cid:156)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (4), y, en parti- cular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su Anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes indicados, los valores globales de importaci(cid:155)n deben fijarse en los niveles que figuran en el Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del Anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 18 de septiembre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de septiembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 256/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 9. 98 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 17 de septiembre de 1998, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determi- nadas frutas y hortalizas C(cid:155)digo NC 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n (ecus/100 kg) 060 999 052 999 388 512 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 508 512 524 528 800 999 052 064 388 528 999 052 999 052 060 064 066 068 400 624 999 107,8 107,8 102,7 102,7 76,0 81,0 89,5 69,6 79,0 96,5 55,3 192,9 101,9 111,6 53,0 64,5 42,5 82,9 27,7 86,6 207,5 80,7 91,6 57,4 90,6 81,6 80,3 126,0 126,0 54,7 53,3 59,6 53,3 50,8 109,0 180,7 80,2 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: Resolution on the executions carried out in Gaza

eurovoc_concepts:
Palestine
death penalty