title: 1999/338/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä syyskuuta 1998, Italian Societá Italiana per Condotte d'Acqua SpA:lle myöntämän tuen ehdollisesta hyväksymisestä (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2858) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
capital increase
public works

text: L 129/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 22. 5. 1999 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, Italian Societa´ Italiana per Condotte d’Acqua SpA:lle my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n tuen ehdolli- sesta hyv(cid:132)ksymisest(cid:132) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2858) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/338/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asian- omaisia esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa (1), sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I Societ(cid:133) Italiana per Condotte d’Acqua SpA, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’Condotte’, on yritys, jonka toimialana on yhteiskunnan perusrakenteiden (maantiet, rautatiet jne. ) suunnittelu ja rakentaminen. Condotten omisti alunperin Iritecna SpA, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’Iritecna’, joka on IRI SpA:n, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’IRI’, kokonaan omistama holdingyhti(cid:148), IRI taas on kokonaan Italian valtiovarainministeri(cid:148)n omistuksessa. J(cid:132)rjest(cid:132)(cid:132)k- seen uudelleen suunnittelu- ja rakennustoimialansa IRI p(cid:132)(cid:132)tti vuonna 1993 toteuttaa seuraavat toimenpiteet: (cid:190) Iritecnan selvitystilamenettely, josta aiheutui 4 490 miljardin Italian liiran (2,3 miljardin ecun) kokonais- kustannukset (1) EYVL C 327, 29. 10. 1997, s. 4. (cid:190) uuden holdingyhti(cid:148)n Fintecna SpA:n, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’Fintecna’, perustaminen kannattavien toimialojen yksityist(cid:132)miseksi. bruttokate Kaudella 1991–1994 Condotte kirjasi yhteens(cid:132) 152 tappiot. miljardin Italian liiran (78 miljoonaa ecua) Yrityksen laski suhteessa 1991–1994 11 prosentista 4,5 prosenttiin ja se oli alim- millaan vuonna 1993, jolloin se oli 2 prosenttia. Osak- kaiden on t(cid:132)ytynyt tuona aikana toistuvasti kattaa tappi- oita, jotka olivat yhteens(cid:132) yli 118 miljardia Italian liiraa (61 miljoonaa ecua). liikevaihtoon Tappiollisuudestaan huolimatta Condotten arveltiin kiin- nostavan yksityisi(cid:132) sijoittajia, ennen kaikkea huomattavan tilauskantansa vuoksi. Tilauskanta oli p(cid:132)(cid:132)asiassa sen ansiota, ett(cid:132) Condotte oli osakkaana Iricav 1- ja Iricav 2 suurten -yhteenliittymiss(cid:132), ja Rooma–Napoli- nopeuksien Iritecnan Verona–Venetsia-osuuksilla. N(cid:132)in ollen hallussa ollut 91,7 prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysvalta siirrettiin Fintecnalle yksityist(cid:132)mist(cid:132) varten. jotka olivat urakoitsijoina rautatieverkon Yrityksen toteuttamien rakenneuudistustoimien (henki- l(cid:148)st(cid:148)n v(cid:132)hent(cid:132)minen 1 500:sta alle 1 000:een, k(cid:132)ynniss(cid:132) olevien t(cid:148)iden arvonalennukset jne. ) ja suurten nopeuk- sien rautatieverkkoon liittyvien t(cid:148)iden uudelleenaloitta- misen luomien mahdollisuuksien ansiosta Fintecna 22. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 129/31 saattoi pit(cid:132)(cid:132) Condotten yksityist(cid:132)mist(cid:132) mahdollisena jo vuonna 1995; kuten Iritecnan komissiolle esitt(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132) rakenneuudistussuunnitelmassa oli kaavailtu. T(cid:132)t(cid:132) varten er(cid:132)(cid:132)lle konsultille annettiin vuoden 1994 lopussa teht(cid:132)- v(cid:132)ksi valita mahdollisia ostajia. 95/524/EY (2) Iritecnalle ja Fintecnalle Iritecnan selvitystilamenettelyn yhteydess(cid:132) my(cid:148)nnetyt tuet on todettu komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)k- soveltuviksi. sess(cid:132) P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s Iritecnan osallistuminen Condotten tappioiden (110 miljardia Italian liiraa eli 56,4 miljardia ecua) kattamiseen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1994 asti. yhteismarkkinoille P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY 1 artiklassa kehotetaan noudatta- rakenneuudistussuunni- maan komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132) telmaa, johon sis(cid:132)ltyy muun muassa Fintecnan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ys- vallassa olevien yritysten, kuten Condotten, yksityist(cid:132)- minen kohtuullisen ajan kuluessa ja ilman lis(cid:132)tukea. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY tekemisen j(cid:132)lkeen Italian hallitus kuitenkin ilmoitti komissiolle, ett(cid:132) Condotten myyminen on keskeytetty, jotta IRIn suurten nopeuksien ratahank- keen yhteydess(cid:132) antamien sopimustakuiden oikeusvaiku- tukset voidaan arvioida. N(cid:132)iden oikeudellisten selvitysten p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) myynti aloitet- tiin uudelleen marraskuussa 1995. Tarkoituksena oli myyd(cid:132) vain v(cid:132)hemmist(cid:148)osuus. Koko osakep(cid:132)(cid:132)oma olisi myyty vasta sitten, kun IRI vapautuisi suurten nopeuksien rataverkkoon liittyvist(cid:132) takuista. Condotten toiminta oli edelleen selv(cid:132)sti tappiollista: vuonna 1995 tappiot kohosivat 71 miljardiin Italian liiraan (36 miljoonaan ecuun) ja laskivat vuonna 1996 21 miljardiin Italian liiraan (11 miljoonaan ecuun). p(cid:132)(cid:132)oman pienent(cid:132)m(cid:132)n Tappioiden korvaamiseksi Fintecnan oli sijoitettava Condotteen uutta p(cid:132)(cid:132)omaa 65 miljardia Italian liiraa (33 miljoonaa ecua) maaliskuussa 1996 ja viel(cid:132) 7 miljardia Italian liiraa (4 miljoonaa ecua) joulukuussa 1996. N(cid:132)iden toimenpiteiden seurauksena Fintecnan osuus Condotten p(cid:132)(cid:132)omasta kasvoi 95,8 prosenttiin. Vastauksena komission tiedusteluun Italian viranomaiset ilmoittivat 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 n(cid:132)ist(cid:132) Condotten hyv(cid:132)ksi ett(cid:132) aloitettu uudelleen. yrityksen myyntineuvottelut Italian viranomaisten mukaan Fintecnalla oli siviililain tehdyist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)omansiirroista siit(cid:132), sek(cid:132) oli (Codice Civile) nojalla velvollisuus rahoittaa Condottea, jotta yrityksen asettaminen selvitystilaan voitiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132). Fintecna myi lopulta maaliskuussa 1997 45,7 prosenttia Condotten osakep(cid:132)(cid:132)omasta yksityiselle sijoittajalle Ferro- cemento SpA:lle, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’Ferrocemento’. Myyntiso- pimus sis(cid:132)lsi seuraavat lausekkeet: a) Fintecna ja Ferrocemento my(cid:148)nt(cid:132)v(cid:132)t toisilleen j(cid:132)ljell(cid:132) olevien osakkeiden osto/myyntioption ennalta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t- tyyn hintaan. Optiot ovat voimassa kuusi kuukautta siit(cid:132), kun suurten nopeuksien rataverkkoon liittyvien IRIn antamien takuiden voimassaolo p(cid:132)(cid:132)ttyy tai 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1999, jos IRI vapautuu velvoitteis- taan ennenaikaisesti. b) Myyntihinta perustuu jonka mukaan Condotten arvo on 100 miljardia Italian liiraa (51 miljoonaa ecua). arvioon, c) Fintecna on velvollinen korottamaan Condotten p(cid:132)(cid:132)omaa myynnin yhteydess(cid:132) 40 miljardiin Italian liiraan asti. d) Kun 45,7 prosenttia osakkeista on vaihtanut omistajaa, Fintecna irrotetaan Condotten tuloksesta; t(cid:132)m(cid:132) toteute- taan tasausj(cid:132)rjestelm(cid:132)n v(cid:132)lityksell(cid:132), jota sovelletaan j(cid:132)ljell(cid:132) olevan 50,1 prosentin p(cid:132)(cid:132)omaosuuden myynti- hinnan m(cid:132)(cid:132)rittelyyn. Fintecna t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)kseen edell(cid:132) mainitun, p(cid:132)(cid:132)oman korotusta koskevan lausekkeen rahoitti kes(cid:132)kuussa 1997 Condottea j(cid:132)lleen 33 miljardilla Italian liiralla (17 miljoonalla eculla). p(cid:132)(cid:132)tti aloittaa perustamissopimuksen 93 Komissio artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska vuodesta 1995 vuoteen 1997 toteutetut p(cid:132)(cid:132)omankoro- tukset, toteutettujen rakenneuudistusten riitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)myys ja yrityksen yksityist(cid:132)misehdot n(cid:132)yttiv(cid:132)t olevan risti- 95/524/EY s(cid:132)(cid:132)dettyjen ehtojen riidassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) kanssa. Komissio ilmoitti kirjeell(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) elokuuta 1997 Italian hallitukselle p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132)(cid:132)n aloittaa menet- tely (3). Italian hallitus esitti huomautuksensa virallisesti kirjeess(cid:132) 20 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) lokakuuta 1997. j(cid:132)senvaltiot tai asianomaiset M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan kuluessa muut eiv(cid:132)t toimittaneet komissiolle huomautuksia. Komissio pyysi Italian viranomaisilta kirjeell(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 joitakin lis(cid:132)tietoja. Tietoja saatiin 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammi- kuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyss(cid:132) kirjeess(cid:132) sek(cid:132) Roomassa 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) (2) EYVL L 300, 13. 12. 1995, s. 23. (3) Ks. alaviite 1. L 129/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 22. 5. 1999 tammikuuta 1998 pidetyss(cid:132) kokouksessa. Italian viran- omaiset toimittivat lis(cid:132)tietoja arviointia varten kirjeiss(cid:132) 10 ja 12 p(cid:132)ivilt(cid:132) helmikuuta. Komissio sai lopulta 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta yrityksen tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)stiedot 31 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) joulu- kaudelle kuuta 1998–2000. toimintasuunnitelmasta 1997 ja Italian viranomaisten toimittamista tiedoista k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) Fintecna on korottanut Condotten p(cid:132)(cid:132)omaa edelleen 58 miljardilla Italian liiralla (30 miljoonalla eculla) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 tasauksena ostajalle, koska Condotten omaisuuserien arvo oli alentunut edelleen. T(cid:132)m(cid:132)n seurauksena Fintecna on my(cid:148)nt(cid:132)nyt Condottelle vuodesta 1994 l(cid:132)htien yhteens(cid:132) 163 miljardia Italian liiraa (84 miljoonaa ecua). II Italian hallitus esitt(cid:132)(cid:132) huomautuksissaan, ett(cid:132) i) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n mahdollisuudesta korottaa Condotten p(cid:132)(cid:132)omaa ii) Fintecna on toteuttanut toimenpiteet omin varoin yksityisen sijoittajan tavoin eik(cid:132) niiss(cid:132) ole kyse valtiontuesta iii) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) ehtoja ei ole rikottu. toimenpiteit(cid:132) Italian hallitus esitt(cid:132)(cid:132) k(cid:132)sityksen(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) jos edell(cid:132) kuvat- on ne tuja kuitenkin soveltuviksi perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan nojalla. pidet(cid:132)(cid:132)n valtiontukena, yhteismarkkinoille katsottava Italian hallitus toteaa i kohdan osalta, ett(cid:132) komissio tiesi jo p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 95/524/EY teht(cid:132)ess(cid:132), ett(cid:132) yrityksen on saatava lis(cid:132)rahoitusta, jotta se olisi mahdollista yksityist(cid:132)(cid:132). Lis(cid:132)ksi komissiolle oli Italian hallituksen mukaan tiedotettu ajoissa Condotten p(cid:132)(cid:132)omankorotuksista sek(cid:132) edistymisest(cid:132) sen myynniss(cid:132). tai P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY hyv(cid:132)ksytyn rakenneuudistussuun- tervehdytt(cid:132)miskelpoiset nitelman mukaan terveet yritykset siirret(cid:132)(cid:132)n Fintecnan omistukseen niiden yksi- tyist(cid:132)misen edist(cid:132)miseksi. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) on Italian halli- tuksen mukaan n(cid:132)in ollen todettu rakenneuudistussuun- nitelmien rahoittamisen v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)myys varsinkin raken- nusalalla, jolla Condotte toimii. tarvitsee 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn kohteena olevan asian arvioimiseksi. Italian hallitus toteaa ii kohdan osalta, ett(cid:132) Fintecnan Condotten hyv(cid:132)ksi toteuttamat toimenpiteet rahoitettiin omin varoin ilman valtion avustusta. Lis(cid:132)ksi Fintecnan toimenpiteet perustuivat yksityisen sijoittajan periaattee- seen, eik(cid:132) niit(cid:132) n(cid:132)in ollen voida pit(cid:132)(cid:132) valtiontukena. Italian hallituksen mukaan Fintecna oli verrannut Condotten selvitystilaan asettamisesta aiheutuvia kustan- nuksia p(cid:132)(cid:132)omankorotuksen ja yksityist(cid:132)misen kustannuk- siin. Koska selvitystilasta aiheutuvat kustannukset olisivat ylitt(cid:132)neet yrityksen p(cid:132)(cid:132)omankorotuksesta ja myynnist(cid:132) aiheutuvat kustannukset, kyseess(cid:132) ei ole 92 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. Fintecna oli Italian hallituksen mukaan arvioinut, ett(cid:132) sille aiheutuisi Condotten asettamisesta selvitystilaan 600 miljardin tai 2 700 miljardin Italian liiran kustannukset. Kustannusten suuruus siit(cid:132), miten hallitusti riippuisi selvitystila voitaisiin hoitaa. N(cid:132)in ollen Fintecna oli pit(cid:132)nyt edullisempana Condotten p(cid:132)(cid:132)oman korottamista ja sen pit(cid:132)mist(cid:132) hengiss(cid:132) yksityist(cid:132)miseen asti. Fintecna oli n(cid:132)in ollen toiminut yksityisen sijoittajan tavoin eik(cid:132) Condottelle my(cid:148)nnettyj(cid:132) varoja voida sen mielest(cid:132) pit(cid:132)(cid:132) valtiontukena. Italian hallitus toteaa iii kohdan osalta noudattaneensa kaikkia p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) ehtoja, erityi- sesti kokonaiskustannusten, konsernin rakenneuudistussitoumusten sek(cid:132) Condotten yksityist(cid:132)misen osalta. rakenneuudistuksen josta 1 090 miljardia on tukea, Komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)n suunnitelman kokonaiskustan- nuksista Italian hallitus toteaa, ett(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY hyv(cid:132)ksyttiin tuen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi 4 490 miljardia jota on jo Italian liiraa, joihin kaudella 1991–1993 my(cid:148)nnetty tyt(cid:132)ryhti(cid:148)ille, my(cid:148)s Condotte kuuluu ja 3 400 miljardia Italian liiraa Iritecnan selvitystilasta aiheutuvia kustannuksia (jossa on otettu huomioon 1 653 miljardin tulot Fintecnan myynti- toimista). Italian hallituksen arvioiden mukaan lopulliset kustan- nukset ovat pienemm(cid:132)t kuin mainittu enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) huolimatta siit(cid:132), ett(cid:132) Condotten myyntihinta oli arvioitua alhaisempi. N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 95/524/EY on noudatettu. Italian hallitus toteaa, ett(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY teke- misen j(cid:132)lkeen Fintecna ja sen emoyhti(cid:148) IRI ovat tiedotta- neet komissiolle s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisesti yksityist(cid:132)misen edistymi- sest(cid:132) ja ett(cid:132) Fintecna on antanut Roomassa kes(cid:132)kuussa 1997 pidetyss(cid:132) kokouksessa kaikki tiedot, joita komissio Italian hallitus toteaa, ett(cid:132) toteutetuissa rakenneuudistus- toimenpiteiss(cid:132) on noudatettu komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132) suunnitelmaa. Henkil(cid:148)st(cid:148)n v(cid:132)hennysten (ja siis v(cid:132)lillisesti tuotantokapasiteetin) osalta Italian hallitus huomauttaa, 22. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 129/33 tiedoissa, tiedonannossaan jotka komissio esitti ett(cid:132) menettelyn aloittamisesta, viitataan ”aktiiviseen” vakinai- seen henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:148)n, kun taas tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)stietoihin sis(cid:132)ltyv(cid:132)t my(cid:148)s m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaisessa ty(cid:148)suhteessa olevat ja ”Cassa integ- razione guadagnin” tuella lomautetut. toteaa, Italian hallitus ett(cid:132) Condotten suunniteltua tulos (19 miljardin Italian liiran nettovoitto heikompi vuonna 1995 ja 40 miljardin vuonna 1996) johtui markki- natilanteen huonontumisesta eik(cid:132) siit(cid:132), ett(cid:132) yrityksen rakenneuudistus olisi ep(cid:132)onnistunut. Italian hallitus katsoo, ett(cid:132) Condotten vuosina 1995 ja 1996 saavuttamaa tulosta ei voida suoraan verrata komis- sion p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n 95/524/EY hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132)n rakenneuu- distussuunnitelmaan. Italian hallituksen mukaan myynti- tulojen j(cid:132)(cid:132)minen suunnitelman mukaista pienemm(cid:132)ksi aiheutti noiden kahden vuoden aikana bruttokatteen pienentymisen 130 miljardilla Italian liiralla. Kun t(cid:132)h(cid:132)n lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n viel(cid:132) varsinaisen toiminnan ulkopuolella synty- neet 46 miljardin Italian liiran kustannukset, joita ei voitu ennakoida suunnitelmaa laadittaessa, k(cid:132)y Italian halli- tuksen mukaan selv(cid:132)ksi, ett(cid:132) rakenneuudistustoimia on toteutettu enemm(cid:132)n kuin suunnitelmassa edellytet(cid:132)(cid:132)n. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY s(cid:132)(cid:132)detyst(cid:132) yksityist(cid:132)misvelvoit- teesta Italian hallitus toteaa, ett(cid:132) (cid:190) asia on Euroopan yhteis(cid:148)jen ensimm(cid:132)isen oikeus- asteen tuomioistuimen k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) (cid:190) Fintecna on joka tapauksessa t(cid:132)ytt(cid:132)nyt yksityist(cid:132)mis- velvoitteen, kun se on luopunut Condotten omistuk- sesta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY s(cid:132)(cid:132)detyn ”kohtuullisen ajan” kuluessa. Komissio totesi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n menettelyn aloittamisesta, ett(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olleiden tietojen perusteella Condotten myynti(cid:132) ei voitu pit(cid:132)(cid:132) todellisena yksityist(cid:132)misen(cid:132), koska Fintecna oli myynyt omistamistaan osakkeista vain 45,7 prosenttia pit(cid:132)en itsell(cid:132)(cid:132)n 50,1 prosenttia (loput 4,2 prosenttia noteerataan Milanon p(cid:148)rssiss(cid:132)). T(cid:132)h(cid:132)n Italian hallitus vastaa, ett(cid:132) Condotten yksityist(cid:132)- mist(cid:132) on pidett(cid:132)v(cid:132) todellisena ja lopullisena, koska 45,7 prosentin myyntiin liittyy sopimusehtoja, joiden nojalla 50,1 prosentin myynti(cid:132) on pidett(cid:132)v(cid:132) v(cid:132)ist(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)n(cid:132). P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s toteuttaa myynti kahdessa osassa johtuu Italian hallituksen mukaan sopimusehdosta, joka sis(cid:132)ltyy TAV:n ja Iricav-yhteenliittym(cid:132)n (johon Condotte kuuluu) v(cid:132)li- seen sopimukseen. TAV on tilannut yhteenliittym(cid:132)lt(cid:132) suurten kuuluvan Rooma–Napoli-yhteyden. Sopimusehdon nojalla IRIn rataverkkoon nopeuksien on s(cid:132)ilytett(cid:132)v(cid:132) urakan p(cid:132)(cid:132)ttymiseen asti. enemmist(cid:148)osakkuus yhteenliittym(cid:132)ss(cid:132) Iricav-yhteenliittym(cid:132)n ja voitu Italian hallituksen mukaan sopimusehto olisi kumota tilaajan eli TAV:n yhteisell(cid:132) sopimuksella. N(cid:132)in ollen jo Condotten myynti- sopimuksessa annetaan Fintecnalle mahdollisuus luopua j(cid:132)ljell(cid:132) olevasta osuudestaan. Italian hallitus osoittaakseen, ett(cid:132) Condotten myynti(cid:132) on pidett(cid:132)v(cid:132) lopullisena, esitt(cid:132)(cid:132) seuraavat kaksi lis(cid:132)n(cid:132)k(cid:148)- kohtaa: (cid:190) Italian kilpailuviranomaiset ovat alustavan tutkimuk- sensa aikana todenneet, ett(cid:132) vaikka p(cid:132)(cid:132)omasta luovu- tettiin vain 45,7 prosenttia, liikkeenjohdollinen vastuu siirtyi kuitenkin v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti ostajalle, (cid:190) Fintecnan tilit tarkastava yritys halusi poistaa Condotten tuloksen Fintecnan vuoden 1997 konserni- tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132), koska Fintecnalla ei ollut todellista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysvaltaa Condotteen. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY edellytet(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s, ett(cid:132) Condotten yksityist(cid:132)minen tapahtuu ilman lis(cid:132)tukea. Italian halli- tuksen mukaan Fintecnan Condottelle vuoden 1994 j(cid:132)lkeen my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132) rahoituksessa, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n noin 163 miljardia Italian liiraa (noin 84 miljoonaa ecua), ei ole ii kohdassa esitetyn perusteella kyse 92 artiklassa tarkoite- tusta valtiontuesta. Jos kuitenkin katsotaan, ett(cid:132) kyse on valtiontuesta, Italian hallitus toteaa, ett(cid:132) sit(cid:132) on pidett(cid:132)v(cid:132) yhteismarkkinoille soveltuvana seuraavilla perusteilla: (cid:190) rahoituksen my(cid:148)nt(cid:132)minen perustui rakenneuudistus- suunnitelmaan, palauttaa yrityksen kannattavuus, mik(cid:132) onnistui, kuten yksityis- t(cid:132)minen osoittaa, tavoitteena jonka oli (cid:190) rahoitusta on my(cid:148)nnetty vain sen verran kun on elinkelpoisuus palauttamaan Condotten tarvittu markkinoilla. III Ensiksi on selvitett(cid:132)v(cid:132), ovatko kuvatut toimenpiteet risti- riidassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen 95/524/EY sis(cid:132)ltyvien ehtojen kanssa. Jos n(cid:132)in on, Condottelle vuoden 1994 loppuun menness(cid:132) my(cid:148)nnetyn, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) hyv(cid:132)ksytyn tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille on tutkittava uudelleen. Jotta voidaan arvioida, onko 1 artiklan 4 ja 5 kohdan ehtoja noudatettu, on lis(cid:132)ksi selvitett(cid:132)v(cid:132), onko Condottelle vuoden 1994 j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnetyiss(cid:132) varoissa kyse perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta ja, jos on, ovatko Condotten hyv(cid:132)ksi tukitoimenpiteet yhteis- markkinoille soveltuvia. toteutetut L 129/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 22. 5. 1999 Kuten edell(cid:132) selostetaan, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY todetaan Condottelle vuoden 1994 loppuun menness(cid:132) my(cid:148)nnetty tuki (110 miljardia Italian liiraa eli 56 miljoonaa ecua) yhteismarkkinoille jos muun muassa seuraavat ehdot t(cid:132)yttyv(cid:132)t: soveltuvaksi, i) Condotte toteuttaa komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132)n raken- toimenpiteet; neuudistussuunnitelmassa edellytetyt ii) Fintecna ja sen tyt(cid:132)ryhti(cid:148)t, joihin my(cid:148)s Condotte kuuluu, yksityistet(cid:132)(cid:132)n komissiolle esitetyss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- ajassa ja joka tapauksessa kohtuullisen ajan kuluessa; iii) Fintecnan toteuttamista yrityskaupoista saatuja tuloja ei k(cid:132)ytet(cid:132) viel(cid:132) myym(cid:132)tt(cid:132) olevien, vaikeuksissa olevien yritysten tukemiseen; iv) Uutta tukea ei yksityist(cid:132)misen yhteydess(cid:132) my(cid:148)nnet(cid:132). i) Velvollisuus toteuttaa komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132)n toi- sis(cid:132)ltyv(cid:132)t rakenneuudistussuunnitelmaan menpiteet Komissio totesi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n aloittaa 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, ett(cid:132) rakenneuudistussuun- nitelman mukaista Condotten talouden tervehdytt(cid:132)mist(cid:132) ei ole saatettu p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen. Komissio havaitsi, ett(cid:132): (cid:190) vakinaisten ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on lis(cid:132)(cid:132)ntynyt vuosina 1994–1996 383:sta 431:een (513:een, jos otetaan huomioon my(cid:148)s vuonna 1996 sulautetun Metroroman ty(cid:148)ntekij(cid:132)t), (cid:190) henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132) on lis(cid:132)tty samaan aikaan kun yrityksen taloudellinen tilanne on ollut eritt(cid:132)in heikko; vuonna 1995 tappiot olivat 71 miljardia Italian liiraa ja vuonna 1996 21 miljardia Italian liiraa. Italian hallitus totesi huomautuksissaan, ett(cid:132) komission k(cid:132)ytt(cid:132)miin lukuihin sis(cid:132)ltyy yrityksen henkil(cid:148)st(cid:148)rekiste- riin kirjattuja ty(cid:148)ntekij(cid:148)it(cid:132), jotka todellisuudessa eiv(cid:132)t ole ty(cid:148)ss(cid:132) (esimerkiksi Cassa integrazione guadagnin tuella lomautetut). Tasapuolinen vertailu olisi Italian hallituksen mukaan johtanut seuraaviin p(cid:132)(cid:132)telmiin: 1993 1994 1995 1996 1997 1 003 759 550. 609 854 645 680 642 543 Rakenneuudistussuun- mukainen nitelman henkil(cid:148)st(cid:148) (keski- m(cid:132)(cid:132)rin) Henkil(cid:148)st(cid:148)rekisteriin kirjattu vuoden lopussa henkil(cid:148)st(cid:148) Huom: Luvut koskevat koko rakennustoimialaa (Condottea ja Italstradea). Italian hallituksen mukaan edell(cid:132) esitetyt luvut osoittavat, ett(cid:132) suunnitelman tavoitteena ollut tehokkuus on saavu- tettu. Tietojen asianmukainen vertailu edellytt(cid:132)(cid:132) kuitenkin vertaamista henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vuotuiseen keskiarvoon (joka on laskettu kahden per(cid:132)kk(cid:132)isen vuoden lopun lukujen aritmeettisen keskiarvon perusteella): 1993 1994 1995 1996 1997 Henkil(cid:148)st(cid:148)n vuotuinen keskiarvo (komission arvio) Ei saata- villa 750 663 661 592 Voidaan helposti havaita, ett(cid:132) ainoastaan vuonna 1994 henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132) oli keskim(cid:132)(cid:132)rin sen verran kuin rakenneuu- distussuunnitelmassa edellytettiin. Sek(cid:132) vuonna 1995 ett(cid:132) 1996 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ylitti huomattavasti suunnitelmassa arvioidut luvut. Samaan aikaan ja osittain juuri t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Condotten tulos oli selv(cid:132)sti negatiivinen, toisin kuin rakenneuudis- tussuunnitelmassa, jossa vuodelle 1995 oli kaavailtu 19 miljardin ja vuodelle 1996 40 miljardin Italian liiran nettovoittoa. Condotten tulos oli kuitenkin tappiollinen: vuonna 1995 nettotappio oli 71 miljardia ja vuonna 1996 21 miljardia Italian liiraa. Vuonna 1997 odotettiin suunni- telman mukaan 37 miljardin nettovoittoa, mutta yritys kirjasi 78 miljardin Italian liiran tappion. Ei ole riitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) todeta, kuten Italian hallitus tekee, ett(cid:132) tuloksen heikentyminen johtui markkinoiden ep(cid:132)suotui- sasta kehityksest(cid:132), jota ei voitu ennakoida. Suunnitelman mukaan Condotten olisi sis(cid:132)isten rakenneuudistustoimen- piteiden ansiosta pit(cid:132)nyt jo vuodesta 1995 saavuttaa ennen rakenteellisia kustannuksia bruttokate, joka olisi 7 prosenttia liikevaihdosta. T(cid:132)m(cid:132)nsuuruinen kate olisi teoriassa mahdollistanut noin 20 miljardin tappion katta- misen vuonna 1995 tulojen pienentymisest(cid:132) huolimatta. Komissio katsoo, ett(cid:132) 7 prosentin katteella yrityksen olisi ollut, my(cid:148)s huonommassa markkinatilanteessa, mahdol- lista yll(cid:132)pit(cid:132)(cid:132) talouden tasapaino ilman uusia p(cid:132)(cid:132)omanko- rotuksia. Todellisuudessa Condotten kate oli vuonna 1995 negatiivinen ja nettotappio oli suurempi kuin osake- p(cid:132)(cid:132)oma. On kuitenkin huomattava, ett(cid:132) vuonna 1996 ja ennen kaikkea vuonna 1997 yritys on toteuttanut tehokkaampia rakenneuudistustoimenpiteit(cid:132) kuin hyv(cid:132)ksyttyyn suunni- telmaan sis(cid:132)ltyv(cid:132)t, jotta se voisi vastata markkinatilanteen ilmeiseen heikkenemiseen. (jossa Condotte hankkii yli 70 prosenttia tuloistaan) rakennusalalla oli yksi vaikeimmista kausistaan 1995–1997. Italiassa 22. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 129/35 Negatiivisesta suhdanteesta huolimatta Condotten liike- toiminnan kate oli tyydytt(cid:132)v(cid:132) ja yritys v(cid:132)hensi rakenteel- lisia kustannuksiaan viel(cid:132) enemm(cid:132)n kuin komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)ss(cid:132) rakenneuudistussuunnitelmassa suunnitel- tiin. Kuten taulukosta 1 ilmenee, Condotten bruttokate oli vuonna 1996 12 prosenttia liikevaihdosta, kun se suunnitelmassa oli 7 prosenttia. Vuonna 1997 rakenteel- liset kustannukset olivat yrityksen rationalisointitoimen- piteiden seurauksena noin 20 prosenttia pienemm(cid:132)t kuin suunnitelmassa arvioitiin. Taulukko 1 Condotten tulos (miljardia Italian liiraa) 1996 suunni- telma 1996 toteutunut 1997 suunni- telma 1997 toteutunut Nettoliikevaihto 1,425 496 1 366 603 Bruttokate 126 61 120 41 Rakenteelliset nukset kustan- (35) (37) (31) Nettovoitto (-tappio) 38 (21) 37 (78) L(cid:132)hde: Condotten tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset 1996 ja 1997 Metroroman tietoja lukuun ottamatta. Suuri osa yrityksen nettotappioista johtuu omaisuuserien arvonalennuksesta, joka on seurausta k(cid:132)ynniss(cid:132) olevista ja jo toteutetuista urakoista saatavien katteiden pienentymi- sest(cid:132). Lis(cid:132)ksi on syyt(cid:132) todeta, ett(cid:132) rationalisointitoimia on toteu- tettu my(cid:148)s vuoden 1998 alkupuolella: p(cid:132)(cid:132)konttorin henki- l(cid:148)st(cid:148)(cid:132) on v(cid:132)hennetty edelleen 31 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) joulukuuta 1997 27 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta 1998 menness(cid:132) 110:st(cid:132) 105:een (31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1996 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 185). Johtotason henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132) (jonka henkil(cid:148)(cid:132) kohti lasketut palkkauskus- tannukset ovat huomattavasti suuremmat) on v(cid:132)hennetty samaan aikaan 25:st(cid:132) l9:(cid:132)(cid:132)n. N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY 1 artiklan 2 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) ehtoa voidaan katsoa noudatetun varsinkin, kun otetaan huomioon toimet, joita yritys on toteuttanut vasta- takseen ennakoitua heikompaan markkinatilanteeseen. rakenneuudistussuunnitelmassa ii) Sitoumus yksityist(cid:132)(cid:132) Condotte m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa ja joka tapauksessa kohtuullisen ajan kuluessa kuin rakenneuudistussuunnitelmassa on esitetty. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)k- sess(cid:132) yksityist(cid:132)mist(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n esitettyjen tietojen perus- teella mahdollisena toteuttaa huomattavan lyhyess(cid:132) ajassa (4). Komissio piti Condotten nopeaa myynti(cid:132) yhten(cid:132) t(cid:132)rkeimmist(cid:132) tekij(cid:148)ist(cid:132) arvioidessaan Iritecnalle my(cid:148)nnet- tyjen tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille ottaen huomioon muun muassa sen, ett(cid:132) yrityksen rakennustoi- miala oli siihen asti saanut huomattavan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n tukea. Komissio tunnustaa, ett(cid:132) mainitulla sektorilla oli viel(cid:132) k(cid:132)ynniss(cid:132) joitakin rakenneuudistuksia p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 95/524/EY teht(cid:132)ess(cid:132). Iritecnan suunnitelman perusteella komissio kuitenkin arvioi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) uudistukset pit(cid:132)isi ”saada p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen vuoden 1995 loppuun menness(cid:132)” (5) yritysten myymisen mahdollistamiseksi. N(cid:132)ist(cid:132) syist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY 1 artiklan 3 ja 5 kohdassa todetaan Fintecnan sitoutuvan yksityist(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysvallassaan olevat yritykset komissiolle esitetyss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa ja joka tapauksessa kohtuullisen ajan kuluessa ilman valtion lis(cid:132)- tukea. Myyntitoimet kuitenkin keskeytettiin v(cid:132)h(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY tekemisen j(cid:132)lkeen ja aloitettiin uudelleen vasta marraskuussa 1995. T(cid:132)m(cid:132) Italian hallituksen mukaan siit(cid:132), ett(cid:132) suurten nopeuksien rataverkkoa koske- vien IRIn antamien sopimustakuiden oikeudelliset vaiku- tukset oli tutkittavana. johtui 45,7 prosenttia Fintecnan jonka Vasta maaliskuussa 1997 allekirjoitettiin sopimus, mukaan omistamasta Condotten p(cid:132)(cid:132)omasta siirtyy Ferrocementolle. Aloittaes- saan t(cid:132)m(cid:132)n menettelyn komissiolla ei ollut riitt(cid:132)vi(cid:132) tietoja voidakseen arvioida, oliko omistuksen siirtyminen ”todel- linen” ja peruuttamaton, kuten p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY edellytet(cid:132)(cid:132)n. Komissio on esitt(cid:132)nyt ep(cid:132)ilyksi(cid:132) seuraavien asioiden suhteen: (cid:190) liikkeenjohdollisen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)svallan (johdon nimitt(cid:132)- minen) siirtyminen Fintecnalta ostajalle, (cid:190) Condotten mahdollisten lis(cid:132)tappioiden rahoituksel- liset vaikutukset Fintecnaan, (cid:190) j(cid:132)ljell(cid:132) olevan 50,1 prosentin p(cid:132)(cid:132)omaosuuden siirty- misen ehdot, (cid:190) mahdollisuus, ett(cid:132) IRI joutuu vastaamaan suurten nopeuksien rataverkkoa koskevista sopimustakuista. Italian hallitus on toimittanut vastauksessaan tietoja, jotka poistavat komission ep(cid:132)ilykset. Liikkeenjohdollisen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)svallan siirtymisest(cid:132) voidaan todeta, ett(cid:132) ostajalle siirtyy oikeus nimitt(cid:132)(cid:132) toimitusjohtaja (amministratore delegato), joka vastaa yrityksen johtami- sesta hallintoneuvoston (consiglio di amministrazione) P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY perustana oli muun muassa Italian hallituksen sitoumus yksityist(cid:132)(cid:132) Condotte nopeasti niin (4) Ks. III osan 6 kohta. (5) Ks. IV osan 3 kohta. L 129/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 22. 5. 1999 valtuuttamana. Toimitusjohtajan valtaa on rajoitettu aino- astaan sellaisten toimien suhteen, jotka voivat olla vahin- gollisia Fintecnalle tai IRIlle suurten nopeuksien rata- verkkoa koskevien t(cid:148)iden osalta. Hallintoneuvostoon joista Ferrocemento nimitt(cid:132)(cid:132) kuuluu seitsem(cid:132)n j(cid:132)sent(cid:132), kolme, ja Fintecna kolme. Puheenjohtajan nimitt(cid:132)(cid:132) Ferrocemento Fintecnan kanssa yhteisymm(cid:132)rryksess(cid:132). toimitusjohtaja mukaan luettuna, N(cid:132)iden tietojen perusteella voidaan todeta, ett(cid:132) Fintecna on luovuttanut Condotten liikkeenjohdollisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ys- vallan kokonaan ostajalle. joita Fintecnalla Mit(cid:132) tulee rahoituksellisiin vastuisiin, olisi Condetten tappioista, niin sopimukseen sis(cid:132)ltyy monimutkainen j(cid:132)rjestelm(cid:132), jolla Fintecnan omistuksessa viel(cid:132) olevan 50,1 prosentin osuuden myyntihintaa voidaan joudu taloudelliseen tarkistaa siten, ett(cid:132) Fintecna ei vastuuseen Condotten liiketoiminnan tulevista tappioista. Kyseisen 50,1 prosentin osuuden myyntihinnaksi asetet- tiin 50,1 miljardia Italian liiraa, mutta sit(cid:132) tarkistetaan seuraavat seikat huomioon ottaen: (cid:190) Fintecnan osallistuminen mahdollisiin p(cid:132)(cid:132)omankoro- tuksiin, my(cid:148)s siin(cid:132) tapauksessa, ett(cid:132) niill(cid:132) katetaan osakkeiden siirron j(cid:132)lkeen syntyneit(cid:132) tappioita (hinta nousee), (cid:190) Fintecnan osuus Condotten mahdollisista osakkeiden siirron j(cid:132)lkeen syntyvist(cid:132) voitoista, jotka jaetaan osak- kaille (hinta laskee), (cid:190) Fintecnan osallistuminen Condotten tappioiden katta- miseen sopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n j(cid:132)lkeen (hinta nousee). Kaikki mainitut tekij(cid:132)t, myyntihinta mukaan luettuna, on sidottu indeksill(cid:132) sopimuksessa ennalta asetettuun korko- kantaan yksitt(cid:132)isten liiketoimien toteuttamishetkest(cid:132) j(cid:132)ljell(cid:132) olevan 50,1 prosentin p(cid:132)(cid:132)omaosuuden siirtoon asti. voidaan vahvistaa, ett(cid:132) N(cid:132)iden tietojen perusteella Condotten mahdolliset tappiot eiv(cid:132)t vaikuta tulevat taloudellisesti Fintecnaan. On selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) Fintecna ei ole en(cid:132)(cid:132) taloudellisessa vastuussa yrityksen liiketoiminnan tappioista. Taloudellisen vastuun osalta Condotten yksi- tyist(cid:132)mist(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) loppuun saatettuna, vaikka Fintecna onkin edelleen enemmist(cid:148)osakas. Fintecnan j(cid:132)ljell(cid:132) olevan 50,1 prosentin p(cid:132)(cid:132)omaosuuden siirt(cid:132)misest(cid:132) Ferrocementolle m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n sopimuksessa seuraavaa: (cid:190) Fintecnalla on oikeus ennalta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyyn luovuttaa 50,1 prosenttiaan 1 Ferrocementolle p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1999 tai kuuden kuukauden kuluessa siit(cid:132) kun IRI on vapau- tunut suurten nopeuksien rataverkkoa koskevista takuistaan, hintaan (cid:190) Ferrocementolla on oikeus ostaa Fintecnalta 50,1 prosentin osuus ennalta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyyn hintaan milloin tahansa sen j(cid:132)lkeen kun IRI on vapautunut edell(cid:132) mainituista takuistaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1999 asti tai kuuden kuukauden kuluessa siit(cid:132) kun IRI on vapautunut kyseisist(cid:132) takuista. N(cid:132)iden tietojen perusteella on ilmeist(cid:132), ett(cid:132) osapuolilla ei ole oikeudellista velvoitetta saattaa Condotten luovutus p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen. Toisella osapuolella on oikeus luovuttaa ja toisella oikeus hankkia j(cid:132)ljell(cid:132) oleva p(cid:132)(cid:132)oma; ainoastaan silloin kun jompikumpi osapuoli k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) oikeuttaan toisella osapuolella on velvollisuus luovutus p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen. On mahdollista olettaa, ettei kumpikaan osapuolista k(cid:132)yt(cid:132) oikeuttaan. Siin(cid:132) tapauksessa Condotten luovutusta ei ole saatettu p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen 95/524/EY eik(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen sis(cid:132)ltyv(cid:132)(cid:132) ehtoa ole t(cid:132)ytetty. saattaa Italian hallitus on kuitenkin sitoutunut siihen, ett(cid:132) Fintecna luovuttaa loput Condotten osakkeet sopimuksen ehtojen mukaisesti, ja erityisesti noudattaen optioiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa. Sitoumuksen huomioon ottaen Fintecnan j(cid:132)ljell(cid:132) olevaa osuutta Condottesta voidaan pit(cid:132)(cid:132) vain v(cid:132)liaikaisena ja tarpeellisena IRIn suojaamiseksi suurten nopeuksien rataverkkoa koskevien takuiden osalta silt(cid:132) varalta, ett(cid:132) tilaaja ei t(cid:132)ytt(cid:132)isi velvoitteita. N(cid:132)in ollen, vaikka Fintecna omistaa edelleen 50,1 prosenttia Condottesta, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY 1 artiklan 3 kohdan ehto t(cid:132)yttyy. Myynnin viiv(cid:132)styminen johtuu Fintecnasta riippumattomista seikoista (suurten nopeuk- sien rataverkkot(cid:148)it(cid:132) koskevasta sopimuslausekkeesta). Fintecna on mahdollisuuksiensa mukaan pyrkinyt yksi- tyist(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n Condotten mahdollisimman nopeasti. Tavoi- tetta saavutettuna myyntisopimuksen lausekkeiden perusteella ja sen vuoksi, ett(cid:132) Italian viran- omaiset ovat sitoutuneet saattamaan j(cid:132)ljell(cid:132) olevien osuuk- sien luovutuksen mahdollisimman pian p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen. voidaan pit(cid:132)(cid:132) Komissio toteaa, ett(cid:132) IRI ja suurten nopeuksien rata- verkkoa koskevien t(cid:148)iden tilaaja TAV neuvottelevat pois- jonka mukaan Condotten taakseen sopimuslausekkeen, p(cid:132)(cid:132)oman ehdottoman enemmist(cid:148)n on s(cid:132)ilytt(cid:132)v(cid:132) IRIll(cid:132). Komissio katsoo, ett(cid:132) n(cid:132)iden neuvottelujen my(cid:148)nteinen lopputulos voisi nopeuttaa Condotten koko p(cid:132)(cid:132)oman virallista siirtymist(cid:132) Ferrocementolle. iii) Kielto k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) Fintecnan toteuttamista yritys- kaupoista saatuja tuloja vaikeuksissa olevien yritysten tukemiseen ja iv) kielto my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) uutta tukea yksityist(cid:132)misen yhteydess(cid:132) Fintecna ratkaisemiseksi, Sen noudattanut onko p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY 1 artiklan 4 ja 5 kohdan ehtoja, ja erityisesti lis(cid:132)tukien my(cid:148)nt(cid:132)miskieltoa, on tutkittava, voidaanko Condottelle vuoden 1994 j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnettyj(cid:132) varoja pit(cid:132)(cid:132) perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan nojalla markkinaehdoin tehtyn(cid:132) sijoituksena vai valtiontu- kena. 22. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 129/37 Selvitt(cid:132)(cid:132)kseen, onko j(cid:132)senvaltion ja julkisten yritysten taloudellisissa yhteyksiss(cid:132) kyse perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetusta tuesta, komissio tarkastelee rahavir- toja niin kutsutun markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen kannalta. Tarkastelun kohteena olevassa tapauksessa on selvitett(cid:132)v(cid:132), onko Condottelle vuoden 1995 j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnetyiss(cid:132) varoissa kyse julkisista varoista ja onko varat my(cid:148)nnetty kyseisen periaatteen mukaisesti. linen tilanne ja etenkin velkarakenne ja velan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ovat sellaiset, ett(cid:132) sijoitetulle p(cid:132)(cid:132)omalle ei ole perusteltua odottaa tavanomaista tuottoa (osinkoina tai arvonnousuna) kohtuullisessa ajassa (8). On siis tarkasteltava Condotten taloudellista tilannetta p(cid:132)(cid:132)omankorotusta vuosina. Tarkastelu on esitetty taulukossa 2. edelt(cid:132)vin(cid:132) jonka IRI omistaa kokonaan. Iritecnan suunnitelman mukaan Condotten omistus siirtyi Fintecnalle, IRI joka on kokonaan Italian puolestaan on holdingyhti(cid:148), Italian hallitus valtiovarainministeri(cid:148)n omistuksessa. nimitt(cid:132)(cid:132) IRIn hallintoneuvoston, joka puolestaan nimitt(cid:132)(cid:132) Fintecnan hallintoneuvoston. M(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)ess(cid:132), onko tuki perustamissopimuksen 92 artik- lassa tarkoitettua valtiontukea, ei Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaan (erityisesti asia C-305/89, tuomio 21. 3. 1991) tarvitse tehd(cid:132) eroa suoraan valtiolta tulevan tuen ja valtion perustamien tai teht(cid:132)v(cid:132)(cid:132)ns(cid:132) nimitt(cid:132)mien julkisten tai yksityisten laitosten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n tuen v(cid:132)lill(cid:132) (6). N(cid:132)in ollen, vaikka Condottelle my(cid:148)nnetyt varat eiv(cid:132)t tule suoraan valtiolta, niit(cid:132) on pidett(cid:132)v(cid:132) julkisina varoina. Italia v. komissio, Ei siis voida v(cid:132)itt(cid:132)(cid:132), kuten Italian hallitus huomautuksis- saan, ett(cid:132) Fintecnan my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) tuki on per(cid:132)isin yritystoi- minnasta eik(cid:132) valtiolta. Jos kassavirtaa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kannatta- mattomaan tarkoitukseen, kuten Condotten tapauksessa, se v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) yrityksen (t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa IRIn) osakkeen- omistajille ja viime k(cid:132)dess(cid:132) valtiolle kertyv(cid:132)(cid:132) tuottoa. Fintecna olisi voinut sijoittaa varansa tuottoisammin, jolloin IRI, ja n(cid:132)in ollen my(cid:148)s valtio, olisivat saaneet paremman tuoton sijoitukselleen. varat viime k(cid:132)dess(cid:132) Koska IRIn Fintecnaan tekem(cid:132)n sijoituksen heikompi tuotto johtaa v(cid:132)h(cid:132)isemp(cid:132)(cid:132)n tuottoon valtiolle, voidaan v(cid:132)itt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) vaikka Condottelle my(cid:148)n- suoraan valtiolta, ne ovat netyt kuitenkin valtion varoja. Jotta voitaisiin todeta, kuulu- vatko ne perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan kiellon soveltamisalaan, niit(cid:132) on arvioitava yksityisen markkinataloussijoittajan periaatteen valossa (7). tulleet eiv(cid:132)t T(cid:132)m(cid:132)n periaatteen mukaan valtion ja julkisen yrityksen v(cid:132)linen rahoitustoimi tavanomaisin markkinaehdoin toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi rahoitustoimea toteuttanut. Valtiontuen voidaan olettaa olevan kyseess(cid:132) varsinkin silloin, kun yrityksen taloudel- sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) tukea, jos (6) Kok. 1991, s. I-1603, 13 kohta. (7) Komission tiedonanto j(cid:132)senvaltioille EY:n perustamissopi- muksen 92 ja 93 artiklan sek(cid:132) komission direktiivin 80/ 723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin, EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3, III jakso. Taulukko 2 Condotten taloudellinen tulos (miljardia Italian liiraa) 1992 1993 1994 1995 1996 Nettoliikevaihto 672,1 660,3 445,3 352,9 495,7 Bruttokate 33,8 14,8 19,5 (19,0) 60,9 Toimintatulos (9,1) (34,9) (9,0) (74,8) 0,1 Nettovoitto (40,7) (87,7) (23,9) (70,9) (20,4) Nettovarallisuus 39,9 63,9 46,9 (23,9) 28,1 L(cid:132)hde: Condotten tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)stiedot. Edell(cid:132) esitetyist(cid:132) luvuista ilmenee, ett(cid:132) Condotte ei tuot- tanut voittoa Fintecnan sijoittaessa yritykseen varoja. Fintecna sijoitti kuitenkin lis(cid:132)(cid:132) varoja vuonna 1996, vaikka yrityksen taloudellisen tuloksen perusteella sijoi- tukselle ei voitu odottaa merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) taloudellista tuottoa. toteutetut p(cid:132)(cid:132)omankorotukset. Kun Ei siis ole mielek(cid:132)st(cid:132) vedota siihen, ett(cid:132) yrityksen selvitys- tilasta aiheutuvat kustannukset olisivat olleet suuremmat kuin otetaan huomioon markkinan(cid:132)kymien heikentyminen ja yri- tyksen tervehdytt(cid:132)misen mahdottomuus, yksityinen osak- keenomistaja olisi asettanut yrityksen selvitystilaan paljon ennen vuotta 1996, ja jopa ennen vuotta 1994, v(cid:132)ltt(cid:132)en siten kalliit p(cid:132)(cid:132)omankorotukset ja v(cid:132)hent(cid:132)en huomatta- vasti selvitystilasta aiheutuvia kustannuksia. Osakkeenomistaja, johon ei sovelleta Italian siviililain 2362 artiklassa tarkoitettua rajoittamatonta vastuuta, olisi lis(cid:132)ksi vastannut Condotten velvoitteista ainoastaan osake- p(cid:132)(cid:132)oman m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n saakka, mahdollisesti konkurssimenet- telyss(cid:132), ja siis paljon pienemm(cid:132)ll(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) kuin Condot- teen todellisuudessa sijoitettiin p(cid:132)(cid:132)omaa. (8) Kok. 1991, s. I-1603, 16 kohta. L 129/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 22. 5. 1999 N(cid:132)iden seikkojen perusteella Fintecnan Condottelle vuosina 1996 ja 1997 my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t varat ovat perustamisso- pimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion- tukea. T(cid:132)st(cid:132) seuraa, ett(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY 1 artiklan 5 kohdan ehtoja ei ole noudatettu. Samalla kun tutkitaan uusien tukien soveltuvuus yhteismarkkinoille on n(cid:132)in ollen tutkittava uudelleen my(cid:148)s Condotten saamien, mainitun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen nojalla hyv(cid:132)ksyttyjen tukien (110 miljardia Italian liiraa) soveltuvuus yhteismarkkinoille. Arvioitaessa, onko p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 95/524/EY noudatettu, ei riit(cid:132), ett(cid:132) todetaan, ett(cid:132) hyv(cid:132)ksyttyjen tukien kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ei ylitet(cid:132). P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) nimenomaan s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) yksityist(cid:132)- mist(cid:132) ei saa rahoittaa lis(cid:132)tuella. S(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)s perustuu siihen, ett(cid:132) my(cid:148)nnettyjen tukien kilpailua v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t vaikutukset on rajoitettava mahdollisimman v(cid:132)h(cid:132)isiksi ja ett(cid:132) myynti- tulot on suunnattava Iritecna/Fintecna-konsernin selvitys- tilasta aiheutuvien kustannusten v(cid:132)hent(cid:132)miseen. Koska yksityisten sijoittajien kannalta kiinnostavimmat yritykset oli siirretty Fintecnan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysvaltaan myynti(cid:132) varten ja vain tietyilt(cid:132) osin rakenneuudistuksia varten, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/524/EY nimenomaan kiellet(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)nt(cid:132)- m(cid:132)st(cid:132) lis(cid:132)tukia n(cid:132)ille yrityksille. Julkisten yritysten yksityist(cid:132)misess(cid:132) voi periaatteessa olla (jos myyd(cid:132)(cid:132)n kyse valtiontuesta joko ostajan hyv(cid:132)ksi markkinahintaa tai myyt(cid:132)v(cid:132)n yrityksen hyv(cid:132)ksi, (jos myyntisopimuksessa asetetaan osta- jalle ehdoksi jonka markkinasijoittaja olisi muuten lopettanut). jatkaa kannattamatonta toimintaa, alemmalla hinnalla) Condotte myytiin yksityiselle sijoittajalle yhteis(cid:148)n s(cid:132)(cid:132)n- josta t(cid:148)jen mukaisesti. Sek(cid:132) vuoden 1994 menettely, sittemmin luovuttiin, ett(cid:132) vuoden 1995 menettely, joka p(cid:132)(cid:132)ttyi yrityksen myyntiin Ferrocementolle, toteutettiin tarjouskilpailun kautta. Noin 20 sijoittajaa osoitti alustavaa kiinnostusta osakkeita kohtaan. N(cid:132)ist(cid:132) 13 vahvisti kiinnostuksensa ja he saivat taustamuistion. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen kaksi yrityksist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)si jatkoon. Lopulta ainoastaan Ferrocemento teki sitovan tarjouksen ja siirtyi n(cid:132)in ollen due diligence -vaiheeseen. rakennustoimialan Fintecnan Fintecnan noudattamalla menettelyll(cid:132) varmistettiin, ett(cid:132) kaikki sijoittajat olivat samanarvoisessa asemassa ja ett(cid:132) paras tarjous lopulta valittiin. Komissio voi todeta, ett(cid:132) yritys myytiin markkinahintaan ja ett(cid:132) Ferrocemento ei siis saanut mink(cid:132)(cid:132)nlaista tukea ostaessaan Condotten. Myyntisopimuksessa ei aseteta ostajalle velvollisuutta yll(cid:132)- pit(cid:132)(cid:132) tappiollista toimintaa. Myyntiehtoihin ei siis n(cid:132)yt(cid:132) sis(cid:132)ltyv(cid:132)n tukea Condotten hyv(cid:132)ksi. Koska Condottelle vuoden 1994 j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnetty tuki on perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettua valtiontukea ja koska n(cid:132)in ollen my(cid:148)s yrityksen ennen vuotta 1994 saamaa, komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n 95/ 524/EY hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132) tukea on pidett(cid:132)v(cid:132) periaatteessa lait- tomana, on tutkittavana, onko kaikki t(cid:132)m(cid:132) tuki kokonai- suutena yhteismarkkinoille soveltuvaa. IV Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan tietyt tuet ovat tai niit(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) yhteismarkkinoille soveltuvina. Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohtaa ja 3 kohdan a ja b alakohtaa ei voida soveltaa tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin. Condotten moninaisen ja maantieteelli- ja, sesti monille alueille sijoittuvan toiminnan vuoksi koska kyse ei ole toimenpiteist(cid:132), joilla olisi alueellisia tavoitteita, ainoastaan 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta voidaan soveltaa. Kyseisen kohdan mukaan tukea voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) tietyn taloudellisen toiminnan edist(cid:132)miseen. Tarkastelun kohteena olevaa tukea on luon- teensa perusteella pidett(cid:132)v(cid:132) vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukseen tarkoitettuna tukena. Komissio on laatinut t(cid:132)llaista tukea varten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koskevat yhteis(cid:148)n suuntaviivat, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’yhteis(cid:148)n suuntaviivat’ (9). Jotta komissio voisi hyv(cid:132)ksy(cid:132) vaikeuksissa olevan yrityksen hyv(cid:132)ksi tarkoitetut tilap(cid:132)iset tukitoimenpiteet, seuraavien ehtojen on t(cid:132)ytyt- t(cid:132)v(cid:132): i) tuella taataan yrityksen elinkelpoisuuden palautu- minen pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132); ii) kilpailun kohtuuton v(cid:132)(cid:132)ristyminen estet(cid:132)(cid:132)n; iii) tuki suhteutetaan rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hy(cid:148)tyihin ja se rajoitetaan n(cid:132)in ollen ehdottoman v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)(cid:132)n; iv) rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuu- dessaan; v) komissio seuraa ja valvoo suunnitelman toteuttamista. (9) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 22. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 129/39 Vain jos kaikki n(cid:132)m(cid:132) ehdot t(cid:132)yttyv(cid:132)t, komissio voi katsoa, ett(cid:132) tuen vaikutukset eiv(cid:132)t ole ristiriidassa yhteis(cid:148)n etujen kanssa, ja hyv(cid:132)ksy(cid:132) sen perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Italian viranomaiset ovat i kohdan osalta jo esitt(cid:132)neet p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY yhteydess(cid:132) rakenneuudistussuunni- telman, jonka tarkoituksena on tehd(cid:132) Condottesta elinkel- poinen vuodesta 1996 l(cid:132)htien. Vuoden 1994 loppuun menness(cid:132) Condottelle my(cid:148)nnetty(cid:132) tukea (110 miljardia Italian liiraa) pidettiin yhteis(cid:148)n suuntaviivojen perusteella yhteismarkkinoille soveltuvana juuri kyseisen suunni- telman perusteella. Condotte ei kuitenkaan saavuttanut odotettua tulosta ja se joutui n(cid:132)in ollen turvautumaan uudelleen julkiseen tukeen (jota my(cid:148)nnettiin noin 163 miljardia Italian liiraa). On kuitenkin todettava, ett(cid:132) Condotten elinkelpoisuuden palauttamisen ep(cid:132)onnistuminen johtui markkinatilan- teesta, jota ei pystytty ennustamaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 95/524/EY teht(cid:132)ess(cid:132). Condotten rakenneuudistussuunnitelma, jonka komissio p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n 95/524/EY hyv(cid:132)ksyi, perustui varovaiseen arvioon yrityksen tilauskannan kehityksest(cid:132). Yrityksen tilauskanta oli 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1992 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n 2 255 miljardia Italian liiraa, josta 795 miljardia liittyi suurten nopeuksien rataverkkoa koskeviin tilauksiin. Tilaajan vahvistaman rakennusaikataulun perusteella oli aiheellista odottaa Condotten liikevaihdon ja tuloksen kasvavan, kuten taulukossa 3 on esitetty. Taulukko 3 Condotten tulosennuste (miljardia Italian liiraa) 1995 1996 1997 Nettoliikevaihto 896 1 425 1 366 Bruttokate Liiketoiminnan tulos Nettovoitto (-tappio) 66 31 19 126 120 91 38 83 37 L(cid:132)hde: Iritecnan rakenneuudistussuunnitelma. Taulukossa esitetyss(cid:132) ennusteessa on otettu huomioon elpymisvaikeudet rakennusalalla, joka oli ajautunut syv(cid:132)(cid:132)n on otettu kriisiin 1990-luvun alussa. Ennusteessa huomioon, ett(cid:132) urakoita on paljon harvemmin kuin mihin Condottella olisi mahdollisuudet ja ett(cid:132) yritys keskittyy suurten nopeuksien rataverkkoon liittyviin t(cid:148)ihin. Alan kriisi syvemp(cid:132)n(cid:132) kuin oli ennustettu, alkoi n(cid:132)ky(cid:132) vasta vuoden 1997 toisella puoliskolla. jatkui kuitenkin aina vuoteen 1996 ja elpymisen merkkej(cid:132) Lis(cid:132)ksi jo saadut suurten nopeuksien rataverkkoon liit- tyv(cid:132)t tilaukset viiv(cid:132)styiv(cid:132)t yrityksest(cid:132) riippumattomista syist(cid:132). N(cid:132)iden kahden yht(cid:132) aikaa vaikuttavan tekij(cid:132)n seurauksena Condotten liikevaihto j(cid:132)i huomattavasti suunnitelmassa esitetty(cid:132) pienemm(cid:132)ksi, kuten taulukosta 1 ilmenee: (cid:190) vuonna 1995 liikevaihto oli 353 miljardia Italian liiraa eli 39 prosenttia ennustetusta, (cid:190) vuonna 1996 liikevaihto oli 496 miljardia Italian liiraa eli 35 prosenttia ennustetusta. Condotten liikevaihto j(cid:132)i molempina vuosina, kuten my(cid:148)s vuonna 1994, noin 40 prosenttia alhaisemmaksi kuin vuosina 1992 ja 1993, jolloin rakennusalan kriisi oli jo eritt(cid:132)in syv(cid:132). Markkinatilanteen huonontuessa Condotte toteutti suunnitelmassa m(cid:132)(cid:132)riteltyjen lis(cid:132)ksi ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) rakenneuudistustoimia, joiden ansiosta sen liiketoiminnan tulos oli vuonna 1996 ensimm(cid:132)isen kerran pitk(cid:132)(cid:132)n aikaan positiivinen, vaikkei nettovoittoa syntynytk(cid:132)(cid:132)n. sis(cid:132)isi(cid:132) oli palauttaa Rakenneuudistustoimissa keskityttiin erityisesti pienent(cid:132)- jotka laskivat vuonna m(cid:132)(cid:132)n rakenteellisia kustannuksia, 1996 10 prosenttia alhaisemmalle tasolle kuin rakenneuu- distussuunnitelmassa oli edellytetty. Vuonna 1997 ne olivat, kuten jo todettiin, 20 prosenttia suunnitelmassa tehosti ennakoitua alhaisemmat. Tuona aikana yritys huomattavasti joiden rakenneuudistustoimia, tarkoituksena toiminnan kannattavuus vakaalle tasolle. Esimerkkin(cid:132) voidaan todeta, ett(cid:132) p(cid:132)(cid:132)kont- torin henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132) on v(cid:132)hennetty (mik(cid:132) vaikuttaa raken- 105:een 31 teellisiin hallintokustannuksiin) p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) joulukuuta 1995 maaliskuuhun 1998 menness(cid:132). Johtajia, joiden henkil(cid:148)(cid:132) kohti lasketut palkkauskustan- nukset ovat korkeammat, v(cid:132)hennettiin vuoden 1995 lopun 51:st(cid:132) 19:(cid:132)(cid:132)n maaliskuuhun 1998 menness(cid:132) (61 prosentin v(cid:132)hennys). 201:st(cid:132) N(cid:132)iden toimien ja muiden, kaikkialle konserniin kohdis- tettujen rakenneuudistustoimien ansiosta Condotte pystyi vuonna 1996 k(cid:132)(cid:132)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n vuoden 1995 loppuun asti negatiivisena jatkuneen tuloskehityksen suunnan raken- nusalalla jatkuvasta kriisist(cid:132) huolimatta. Vuonna 1995 bruttokate oli –5,4 prosenttia liikevaihdosta, mutta se nousi positiiviseksi sek(cid:132) vuonna 1996 (61 miljardia Italian liiraa) ett(cid:132) vuonna 1997 (41 miljardia Italian liiraa). On kuitenkin totta, ett(cid:132) yritys kirjasi vuosina 1996 ja 1997 nettotappiot (erityisen huomattava tappio oli vuonna 1997), jotka kuitenkin johtuivat p(cid:132)(cid:132)asiassa ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isist(cid:132) rakenneuudistuskustannuksista. L 129/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 22. 5. 1999 Rakenneuudistustoimien ansiosta yrityksen on mahdol- lista kirjata tulevina vuosina parempia tuloksia, kuten komissiolle esitetyss(cid:132) toimintasuunnitelmassa esitettiin, vaikka suurten nopeuksien rataverkkoon liittyvien t(cid:148)iden on ennakoitu v(cid:132)henev(cid:132)n: Taulukko 4 Condotten tulosennuste 1998–2000 (miljardia Italian liiraa) 1998 1999 2000 Nettoliikevaihto 660 570 459 Bruttokate Liiketoiminnan tulos Nettovoitto (tappio) 95 13 8 84 9 8 70 10 5 L(cid:132)hde: Condotten rekenneuudistussuunnitelma 1998–2000. Niiden ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isten rakenneuudistustoimien ansiosta, joita yritys toteutti erityisesti vuosina 1996–1997 komis- sion p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n 95/524/EY hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132)n suunnitel- maan sis(cid:132)ltyvien lis(cid:132)ksi, Condotte p(cid:132)(cid:132)si tyydytt(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n kannattavuuteen, vaikka markkinatilanne heikkeni odot- tamattomasti. On lis(cid:132)ksi huomattava, ett(cid:132) pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin kannattavuuden saavuttamisessa sis(cid:132)isill(cid:132) j(cid:132)rkeist(cid:132)mistoi- milla (kapasiteetin pienent(cid:132)minen jne. ) on ratkaiseva osuus, ennemminkin kuin optimistisilla markkinaodotuk- silla. N(cid:132)in ollen voidaan katsoa, ett(cid:132) ensimm(cid:132)inen rakenneuu- distustuen hyv(cid:132)ksymiselle asetettu ehto t(cid:132)yttyy. Komissio toteaa, ett(cid:132) yrityksen omistus on siirtynyt yksi- tyiselle osakkeenomistajalle ja sopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen mekanismien ansiosta vastaamaan valtio Condotten mahdollisista tulevista tappioista. Lis(cid:132)ksi yksi- tyinen osakkeenomistaja (ks. III jakson i kohta) takaa luot- tamuksen Condotten kannattavuusn(cid:132)kymiin. joudu ei Yritykselle my(cid:148)nnetty tuki ei saa kohtuuttomasti v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua, kuten ii kohdassa todetaan. Periaatteessa kaikki valtion yrityksille my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) tuki v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) aiheettomasti vapaata kilpailua, koska se saattaa kyseiset yritykset kilpai- lijoitaan edullisempaan taloudelliseen asemaan. N(cid:132)in ollen on tarpeen tasapainottaa t(cid:132)t(cid:132) vaikutusta tuotantoka- pasiteettia pienent(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132), erityisesti rakennusalan kaltai- silla aloilla, joilla on huomattavaa ylikapasiteettia. Tarkastelun kohteena olevassa tapauksessa jo komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n 95/524/EY hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132)n rakenneuudistus- suunnitelmaan kuului huomattava tuotantokapasiteetin pienent(cid:132)minen. Rakennusalalla yritysten tuotantokapasi- teetti muodostuu p(cid:132)(cid:132)asiassa niin suunnitteluun kuin toteutukseen osallistuvasta ty(cid:148)voimasta. N(cid:132)iden ty(cid:148)nteki- j(cid:132)ryhmien sek(cid:132) tuotannon huomattava v(cid:132)hentyminen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksenteon aikaan osoitti selv(cid:132)sti, ett(cid:132) yrityksen mark- kinaosuus pieneni huomattavasti. Komissio katsoi n(cid:132)in ollen, ett(cid:132) Condottelle 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1994 menness(cid:132) my(cid:148)nnetty tuki vastasi rakenneuudistustuelle asetettuja edellytyksi(cid:132). Koska Condotte on p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/524/EY tekemisen j(cid:132)lkeen saanut lis(cid:132)(cid:132) tukea, on selvitett(cid:132)v(cid:132), onko t(cid:132)m(cid:132) uusi tuki vaikuttanut yhteis(cid:148)n sis(cid:132)iseen kauppaan yhteisen edun vastaisesti. On selvitett(cid:132)v(cid:132), onko yritys voinut hy(cid:148)dynt(cid:132)(cid:132) kyseisi(cid:132) sellaisten toimintatapojen rahoittamiseen, joiden avulla se voi lis(cid:132)t(cid:132) omaa markkina- osuuttaan tukea saamattomien kilpailijoidensa kustannuk- sella. varoja Kuten edell(cid:132) selostetaan, vuonna 1995 ja varsinkin vuosina 1996 ja 1997 Condotte v(cid:132)hensi henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132)(cid:132)n, ja samalla siis tuotantokapasiteettiaan, enemm(cid:132)n kuin oli kirjattu suunnitelmaan. ett(cid:132) Komissio katsoi, rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitu yrityksen liikevaihdon kehitys (ks. taulukko 3) ei vaikuta kauppaan yhteisen edun vastaisesti. Todellisuu- dessa Condotten toteutunut liikevaihto 1995–97 oli noin 40 prosenttia suunnitelmassa ennakoidusta ja tilauksia saatiin huomattavasti harvemmin, kuten ilmenee taulu- kosta 5. Taulukko 5 Condotten liikevaihdon ja tilauskannan kehitys 1993 1994 1995 1996 1997 Nettoliikevaihto 660 445 352 495 603 Tilauskanta 2 012 2 411 2 214 2 376 2 058 josta suurten nopeuk- sien rataverkko 795 1 566 1 516 1 792 ei saata- villa L(cid:132)hde: Condotten tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)stiedot. N(cid:132)ist(cid:132) tiedoista k(cid:132)y selv(cid:132)sti ilmi, ett(cid:132) Condotten kilpailu- toiminta maailmanmarkkinoilla on asteittain v(cid:132)hentynyt Suurten yrityksen nopeuksien rataverkkoon liittyvien tilauksien (jotka saatiin jo 1990-luvun alussa, kun Iricav-yhteenliittym(cid:132) perustettiin) osuus on lis(cid:132)(cid:132)ntynyt Condotten toiminnassa. rakenneuudistuksen seurauksena. 22. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 129/41 Niiden osuus oli vuonna 1993 39 prosenttia ja vuonna 1996 75 prosenttia. Vuonna 1994 tilauskannan kasvu johtui l(cid:132)hes kokonaan siit(cid:132), ett(cid:132) Iritecna lis(cid:132)si osuuttaan Iricav-yhteenliittym(cid:132)st(cid:132). Samaten liikevaihdon kasvu vuonna 1996 oli suoraa seurausta yhteenliittym(cid:132)n t(cid:148)iden edistymisest(cid:132). viksi edelleen Fintecnan omistuksessa olevien osakkeiden (50,1 prosenttia) hinnan tasausj(cid:132)rjestelm(cid:132)n v(cid:132)lityksell(cid:132). Italian hallituksen on toimitettava s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisin v(cid:132)liajoin ja kertomukset Condottelle rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta. yksityist(cid:132)mismenettelyn edistymisest(cid:132) laaditun Lis(cid:132)ksi yrityksen uuden johdon laatiman toimintasuunni- telman 1998–2000 mukaan yrityksen toiminta markki- noilla v(cid:132)henee edelleen, kun se keskittyy jo tilattuihin suurten nopeuksien rataverkkoa koskeviin t(cid:148)ihin. T(cid:132)m(cid:132)n seurauksena liikevaihto supistuu l(cid:132)hivuosina edelleen v(cid:132)hent(cid:132)en tarkastelun kohteena olevien tukien kilpailua v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vaikutusta. Yritys on my(cid:148)s v(cid:132)hent(cid:132)nyt huomattavasti toimintaansa ulkomailla. Ulkomaisten sopimusten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja suuruus- luokka ovat pienentyneet huomattavasti. N(cid:132)in ollen Condotte on v(cid:132)hent(cid:132)nyt tuotantokapasiteettiaan huomat- tavasti enemm(cid:132)n kuin yrityksen rakenneuudistussuunni- telmassa kaavailtiin. Sen lopullinen kilpailuasema ei vaikuta kauppaan yhteisen edun vastaisesti. valtiontukea Jotta voitaisiin pit(cid:132)(cid:132) yhteismarkkinoille soveltuvana, tukea on my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132), kuten iii kohdassa todetaan, vain sen verran kuin on v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) talou- dellisen tervehdytt(cid:132)misen rahoittamiseksi, eik(cid:132) sit(cid:132) saa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) aggressiivisten kilpailuk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)jen rahoittamiseen enemp(cid:132)(cid:132) kuin on v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi. Italian hallituksen antamista tiedoista voidaan todeta, ett(cid:132) Fintecnan Condottelle my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t varat olivat v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t- t(cid:148)mi(cid:132) l(cid:132)hinn(cid:132) omaisuuserien arvon alentumiseen liitty- vien tappioiden ja tuotantokapasiteetin v(cid:132)hent(cid:132)misest(cid:132) (henkil(cid:148)st(cid:148)n kustannusten kattamiseksi. Condotten myynnin viiv(cid:132)styess(cid:132) Fintecna rahoitti ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) rakenneuudistustoimia, jotka eiv(cid:132)t sis(cid:132)ltyneet Iritecnan suunnitelmaan, vastatakseen markki- nan(cid:132)kymien odottamattomaan heikkenemiseen. v(cid:132)hent(cid:132)minen) johtuvien N(cid:132)in ollen komissio katsoo, ett(cid:132) my(cid:148)nnetty tuki ei ole lis(cid:132)nnyt yrityksen maksuvalmiutta rakenneuudistusmenet- telyyn n(cid:132)hden suhteettomasti. Tuen avulla ei olisi voitu investointeja, rahoittaa aggressiivisia toimintatapoja tai jotka eiv(cid:132)t ole rakenneuudistuksen kannalta v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t- t(cid:148)mi(cid:132). Lis(cid:132)ksi komissio toteaa, ett(cid:132) Condotte ei saa mink(cid:132)(cid:132)nlaista veroetua Fintecnan sijoittamilla varoilla katettujen tappi- oiden osalta. ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla yhteens(cid:132) Societ(cid:133) Italiana per Condotte d’Acqua SpA:lle, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’Condotte’, p(cid:132)(cid:132)omankorotuksena vuosina 1995–1997 my(cid:148)nnetty, liiran suuruinen tuki sek(cid:132) ennen vuotta 1994 my(cid:148)nnetty, komission aikaisemmin hyv(cid:132)ksym(cid:132) 110 miljardin Italian liiran suuruinen tuki on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. 163 miljardin Italian t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1994 annetun Tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuu- distukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koskevien yhteis(cid:148)n suuntaviivojen edellytykset. Koska tuki soveltuu yhteis- markkinoille, siihen ei n(cid:132)in ollen EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopi- muksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sovel- leta EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan kieltoa, edellyt- t(cid:132)en, ett(cid:132) 2 artiklaa noudatetaan. 2 artikla Italian on myyt(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)ljell(cid:132) oleva osuus Condotten osak- keista yksityiselle osakkeenomistajalle myyntisopimuk- sessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen ehtojen ja aikataulun mukaisesti, erityi- vahvistettua sesti noudattaen myyntioption k(cid:132)yt(cid:148)lle m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamisen valvomiseksi yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) Italian on toimitettava komissiolle puolivuosittain kertomus Condotten liiketaloudellisesta ja rahoitustilan- teesta ja ilmoitettava komissiolle ajoissa t(cid:132)rkeimmist(cid:132) Fintecna SpA:n Condottessa j(cid:132)ljell(cid:132) olevan osuuden myyntiin liittyvist(cid:132) toimista. Tuensaaja osallistuu huomattavalla osuudella rakenneuu- distuksen rahoittamiseen, koska mahdolliset tulevat kustannukset j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t kokonaan yrityksen ostajan maksetta- Ensimm(cid:132)isess(cid:132) kertomuksessa esitet(cid:132)(cid:132)n Condotten tulos 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 ja se on toimitettava komis- siolle 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1998 menness(cid:132). L 129/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 22. 5. 1999 T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Italian tasavallalle. 4 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel voor een besluit van de Raad betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van Letland aan een communautair programma op het gebied van cultuur (COM(98) 0358 C4-0403/98 98/0203(CNS))(Raadplegingsprocedure)

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
association agreement (EU)
cultural cooperation
cultural heritage
cultural policy
enlargement of the Union

formats: html print


title: The Schengen acquis - Decision of the Executive Committee of 16 September 1998 setting up a Standing Committee on the evaluation and implementation of Schengen (SCH/ Com-ex (98) 26 def.)

eurovoc_concepts:
application of EU law
committee (EU)
standing committee