title: Kommissionens rapport till den budgetansvariga myndigheten om situationen den 30 juni 1998 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten

eurovoc_concepts:
Community loan
European Investment Bank
budgetary power
general budget (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 09. 1998 KOM(1998) 537 slutlig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1998 VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN 2- I denna rapport redogörs för situationen vid datum för rapporten vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten. Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed förbundna risker". Den läggs fram i enlighet med bestämmelserna i artikel 134 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Kommissionen har tidigare lagt fram fjorton sådana rapporter till den budgetansvariga myndigheten. Denna rapport består av två delar och en bilaga: 1) Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 2) En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det allmänna ekonomiska läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande lånetransaktionerna. t 3- INNEHÅLLSFÖRTECKNING DEL 1: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1997, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR LA I. B TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MÅL TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MÅL II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1997 5 5 5 5 5 1I. A II. B II. C UKRAINA LÅN FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN TILL FÖRMÅN FÖR INVESTERINGSPROJEKT I FÖRE DETTA JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN LÅN FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN TILL FÖRMÅN FÖR INVESTERINGSPROJEKT I BOSNIEN OCIIHERCHOOVINA 5 6 6 III. RISKSITUATIONEN 6 UTESTÅENDE BELOPP VID DATUM FÖR RAPPORTEN III. A 7 III. B MAXIMAL RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD ÅR FÖR ÅR: BELOPP SOM 8 III. C MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD ÅR FÖR ÅR. 9 HAR UTBETALATS FRAM TILL DATUM FÖR RAPPORTEN IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN IV. A IV. B IV. C IV. D ANVÄNDNING AV DE LIKVIDA MEDLEN. INTERVENTION FRÅN GARANTIFONDEN FÖRSENADE ÅTERBETALNINGAR SITUATION VID DATUM FÖR RAPPORTEN VAD GÄLLER ÄNNU EJ GENOMFÖRDA ÅTERBETALNINGAR 13 13 13 13 14 V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL TREDJE LAND VI. GARANTI FONDENS RELATIVA SOLIDITET DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER- EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE LÅNETRANSAKTIONERNA I. INLEDNING H. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER i n. DE NYA OBEROENDE STATERNA IV. MEDELHAVSLÄNDERNA 14 16 18 18 18 25 28 5 BILAGA I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 LA Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell I) I. A. l I. A. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) I. A. 3 TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN I. B FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LÅN I. C FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER I. D l. D. I In- och utlåningstransaktioner I. D. 2 Garantier avseende tredje land t 31 32 32 32 32 33 34 39 39 39 40 II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 41 ILA ILB II. C ILD ILE II. F RESERV FÖRGARANI 1ER AVSEENDE LÅN TILL TREDJE LAND BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER INBETALNING TILL GARANTIFONDEN RESTERANDE UTRYMME i RESERVEN FÖR GARANTIER. ÅTERSTÅENDE UTLÅNINGSKAPACITET III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 41 41 42 42 43 43 44 k 5- D E L I: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1997, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR De risker som garantitransaktioncr av transaktioner med mikroekonomiska mål. täcks av garantier ur gemenskapens budget avser låne- och två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och LA Transaktioner med makroekonomiska mål Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. Lånen beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. Till kategorin hör även det lån på 1. 250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i mottagarländerna, I. B Transaktioner med mikroekonomiska mål Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbetalningstiden vanligen är lång och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. Det avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EIB-lån till länder utanför gemenskapen (Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer - utvecklingsländer i Asien och Latinamerika samt Sydafrika). II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1997 De mest betydelsefulla operationer som har inletts under det första halvåret 1998 är följande: ILA Ukraina Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Ukraina lade kommissionen den 12 november. 1997 fram ett förslag till rådets beslut om kompletterande makrofinansiellt bistånd till Ukraina på 150 miljoner ecu i form av lån under maximalt 10 år. Rådet hadç vid datum för rapporten ännu inte tagit något formellt beslut. r -6 II. B från Lån förmån investeringsprojekt i före detta jugoslaviska republiken Makedonien investeringsbanken Europeiska till för Den 13 januari 1998 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om en gemenskapsgaranti som skall täcka 70 % av lånen till investeringsprojekt i före detta jugoslaviska republiken Makedonien. Denna garanti har ett generellt tak på 150 miljoner ecu för perioden från och med 1998 till och med den 31 december 2000. Rådet beslutade den 19 maj 1998 att ge en gemenskapsgaranti för detta lån. Genom detta beslut uppgår de nya mandat som tilldelats EIB till ett belopp på totalt 7 255 miljoner ecu. Det garantisystem som skall tillämpas har fastställts i beslutet av den 14 april 1997 och i villkoren i garantiavtalet mellan kommissionen och banken den 25 och 29 juli 1997. II. C från Lån investeringsprojekt i Bosnien och Hercegovina Europeiska investeringsbanken till förmån för Den 18 maj 1998 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om en gemenskapsgaranti till förmån för investeringsprojekt i Bosnien och Hercegovina. Denna garanti har ett generellt tak på 100 miljoner ecu för en tvåårsperiod. Rådet hade vid datum för rapporten ännu inte fattat något formellt beslut. III. RISKSITUATIONEN Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras med två olika metoder, nämligen - den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och - den i budgetarbete vanligare, metoden, enligt vilken den högsta totala summa som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen : - genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till datum för rapporten, vilket ger det minsta riskbeloppet för gemenskapen om inga tidiga återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och - genom att man även blickat framåt och tagit hänsyn till alla transaktioner som rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens förslag i fråga godtas, det största riskbeloppet för gemenskapen (se tabell 3 nedan). <r Den senare metoden ger en uppfattning om omfattningen av de risker som är förknippade med förslagen. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser1 och växelkurser2. Närmare uppgifter om detta återfinns i bilagan. Resultaten framgår av tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder inom respektive utanför gemenskapen återges. De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller det lån till en enda stat, medan det t. ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. III. A Utestående belopp vid datum för rapporten Läget beskrivs i tabell 1. Den totala risken belöpte sig till 11 821 miljoner ecu vid datum för rapporten, jämfört med 12 171 miljoner ecu föregående halvår, alltså en minskning med 2,9 %3. De transaktioner som påverkat det utestående beloppet sedan den föregående rapporten återfinns i nedanstående tabell. 1 Antagandet görs med en genomsnittlig räntesats på 10 % för EIB-lånen. För in- och utlåningstransaktioner är den genomsnittliga räntesatsen 4,4 %. 2 När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 30 juni 1998. 3 Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånadersperioden beror på förändringar i växelkurser vid lån i andra valutor än ecu. * mÊmÊmmmtmmËimÊmm^mÊÊÊmm^^amimmÊmammËmÊÊBmÊaiimmmÊmmimÊÊÊÊÊmmmmi^mÊmÊÊËimmmÊËÊmËmimmi^^immmÊÊÊiÊmÊmmÊmmmmmmmmmim^mmmÊmmami^ Utestående belopp den 31 december 1997 12. 171,00 i miljoner ecu Återbetalningar av lån Betalningsbalans: Grekland Euratom Nya gemenskapsinstrument (NGI) Ekonomiskt bistånd F. d. Sovjetunionen EIB Förändring av växelkurser för andra valutor i förhållande till ecu Utbetalningar av lån Ekonomiskt bistånd [ - 500,00 - 89,4 - 22,1 - 620,00 -113,31 -175,00 - 28,19 +140,00 EIB +1058,00 Det utestående beloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var vid datum Utestående belopp den 30 juni 1998 för rapporten 3 861 miljoner ecu, vilket är 14,1 % lägre än motsvarande belopp den 31 december 1997. 11. 821 Denna minskning beror främst på återbetalningen av lån till den grekiska betalningsbalansen samt Euratom- och NGI-lån på 611,5 miljoner ecu. För lånet till den italienska betalningsbalansen ligger det utestående lånebeloppet kvar på samma nivå som det föregående halvåret. Vad gäller de risker som hänför sig till tredje land kan en ökning av det utestående beloppet konstateras: 7 960 miljoner ecu, vilket är en ökning med 3,73 % jämfört med beloppet föregående halvår. 111. B Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år: belopp som har utbetalats fram till datum för rapporten4 Läget beskrivs i tabell 2. Den totala risken, redovisad år för år, uppgår till 3. 289 miljoner ecu år 1998 och kommer att öka till 3 746 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att råda under 1999 eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras det året, och eftersom amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt lånet på 290 miljoner ecu till Bulgarien slutförts under 1998. 4 Vid datum för rapporten uppgick den återstående risken for 1998 i tabell 2 till 1882,5 miljoner ecu, inräknat återbetalningarna under det första halvåret 1998. Î Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår år 1998 till 1 967 miljoner ecu. Detta belopp kommer att variera beroende på när amorteringsdatum infaller för betalningsbalanslåncn till Grekland och Italien. Risken kommer år 2000 att uppgå till 2. 734 miljoner ecu med sista återbetalningen av lånet till Italien. - Risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1. 323 miljoner ecu år 1998, med hänsyn till att följande amorteringar då kommer att förfalla: - Ungern: 100 miljoner ecu. - Tjeckien: 123 miljoner ecu. - Slovakien: 62 miljoner ecu. Bulgarien: 150 miljoner ecu. - Rumänien: 185* miljoner ecu. - EIB-lån: 288 miljoner ecu. Från och med 1999 kommer man att erfara en minskning av de belopp som förfaller till amortering. Risken i fråga om tredje land kommer under perioden 1999-2006 att uppgå till i genomsnitt 954 miljoner ecu. III. C Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år5 Läget beskrivs i tabell 3. Denna risk uppgår år 1998 till 3 403 miljoner ecu och kommer att öka till 4 270 miljoner ecu år 2000, för att sedan stabiliseras vid i genomsnitt 2 536 miljoner ecu under perioden 2001-2006 (år 1999 kommer risken att uppgå till 1 557 miljoner ecu). - Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska riskens utveckling fram till och med år 2000 ungefär densamma som den som framgår av tabell 2. Det året uppgår risken till 2 734 miljoner ecu. - Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att minska från 1 436 miljoner ecu år 1998 till 1 278 miljoner ecu år 1999. Man konstaterar en ökad risk från och med år 2000 till och med år 2006 på i genomsnitt 11 % per år. 5 Vid datum för rapporten uppgick den återstående risken för 1998 i tabell 3 till 1996,5 miljoner ecu, inräknat återbetalningarna under det första halvåret 1998 <\ •10- IABELL1 UTESTÅENDE GARANTERADE BELOPP • GODKÄNDA TRANSAKTIONER (I miljoner ecu) Berörda transaktioner Högsta Utestående Utestående godkända lAnebelopp den lånebelopp den Återstod att betala ut den belopp 31. 12. 97 30. 06. 96 30. 06. 96 MEDLEMSSTATERNA Betalningsbalanslån LGreklandO 2. Italien B. övriga 3. Euratom 4. Nya gemenskapsinstrument (NGI) och NGI-jordbävn. stöd 5. EIB Medelhavsområdet Spanien, Grekland, Portugal 14000 4000 6830 1500 500 3448 118 219 212 0 3447 29 195 191 MEDLEMSSTATER TOTALT 26330 4497 3661 TREDJE LAND A. Ekonomiskt stöd 1. UngernC) Z Tjeckien!. ') 3. Slovaklen(') 4. Bulgarlen ft. Rumänien 6. Algeriet 7. F. d. jugoslav. rep. Makadonlen 8. Baltikum 9. Moldova 10. Ukraina 11. Vitryssland 12. Georgien, Arménien 13. F. d. Sovjetunionen (**) B. övriga 14. EIB Medelhavsområdet 15. EIB Central- och Östeuropa 16. EIB Utvecklingsländer i Asien och Latinamerika 17. EIB Sydafrika 180 250 125 650 580 600 40 220 60 285 55 170 1250 8822 8220 1925 675 100 123 62 260 560 250 25 130 60 285 30 0 216 3150 1919 385 100 0 0 0 235 395 250 40 130 60 285 30 0 103 3407 2448 494 83 0 0 0 0 0 0 0 0 0 125 0 100 0 85 0 0 25 170 0 2531 3944 588 244 TREDJE LAND TOTALT 24107 7674 7960 7812 TOTALT 50437 12171 11821 7812 (*) Lån som återbetalats till fullo 30,06. 98 (") Del utestående beloppet på 103 miljoner ecu motsvarar de utestående belopp som ej betalats In 30. 06. 98. BILAGA TILL TABELL 1 EIB:S TRANSAKTIONER - SITUATIONEN DEN 30. 06. 1998 Transaktioner Tak för godkända lån Tillgängliga anslag minus Ursprungligt utbetalat belopp Utestående den 30. 06. 98 annulleringar Medelhavsomrèdet medlemsstaterna Tredje land gamla mandat: Medelhavsprotokoll Central- och Östeuropa I Central- och Östeuropa II Asien och Latinamerika I Asien och Latinamerika II Sydafrika Tredje land nya mandat(*): Medelhavsområdet Central- och Östeuropa Asien och Latinamerika 1500 6362 1700 3000 750 153 300 1465 5850 1628 3000 657 153 300 1573 191 4581 1286 908 392 78 83 3252 1126 903 364 78 83 2460 3520 1022 375 1292 1888 265 45 156 419 51 0 9527 156 419 51 0 6623 Sydafrika Totalt (') Rådets beslut av den 14 4 97 Märk: Del faktum att del ursprungliga utbetalade beloppet Ibland överstiger beloppet för de lån som godkänt boror pä variationer I ecuns växelkurs mellan dagen för undertecknande av kontraktet och datum för rapport 21142 16542 ÅO MAXIMAL RISK AR FÖR AR IGEMENSKAPLNS BUDGET (Uppskattningar I miljoner BCU med utgångspunkt från transaktioner «om skett fram till den 30. 08. 98) TABELL 3 1998 1099 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTAL MEDLEMSSTATER LANEBELOPP A. Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom 4. NGI, NGI Jordbävn. stöd 5. EIB; Medelh. , gamla protok. Spa. , Gre. , Por. 500 981 91 50 45 2467 12 40 37 15 40 39 Lånebelopp totalt 1867 95 2556 RÄNTOR A. Betalningsbalanslän 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom 4. NGI, NGI Jordbävn. stöd 3. EIB: Medelhavsområdet, gamla pre tok. Spanien, Grekland, Portugal 48 209 10 18 18 155 155 3 13 14 1 10 11 71 20 92 7 7 Räntor totalt 300 184 177 14 22 22 21 21 2 5 7 2 3 5 17 15 32 2 2 4 MEDLEMSSTATER TOTALT 1987 279 2734 106 30 26 35 500 3448 118 218 208 0 4492 48 519 14 51 61 0 693 0 5185 8 8 1 1 6 TREDJE LAND LANEBELOPP A. Ekonomiskt stöd 6. Ungern 7. Tjeckien 8. Slovaklen 9. Bulgarlen 10. Rumänien 11. Algeriet 12. F. d. jugoslav. rep. Makedonlen 13. De baltiska staterna 14. Moldavian 15. Ukraina 16. Vitryssland B. Garantier 17. EIB, Medelhavsområdet 18. EIB, Central- och Östeuropa 19. EIB, Latinamerika och Asien 20. EIB, Sydafrika Lånebelopp totalt RÄNTOR A. Ekonomiskt stöd 6. Ungern 7. Tjeckien 8. Slovaklen 9. Bulgarlen 10. Rumänien 11. Algeriet 12. F. d. jugoslav. rep. Makedonlen 13. De baltiska staterna 14. Moldavian 15. Ukraina 16. Vitryssland B. Garantier 17. EIB, Medelhavsområdet 18. EIB, Central- och Osteuropa 19. EIB, Latinamerika och Asien 20. EIB, Sydafrika 100 123 62 150 185 190 80 5 5 174 92 22 187 142 28 95 5 203 196 38 70 150 9 17 6 225 225 45 29 55 100 25 12 37 6 247 234 51 16 40 31 31 70 12 57 6 251 242 35 12 57 6 263 247 63 7 57 6 244 224 37 3 40 252 207 37 100 123 82 323 580 250 0 130 60 265 30 2048 1606 356 44 912 552 617 776 782 688 673 607 570 6177 2 3 1 8 22 16 1 7 3 13 2 185 115 18 15 10 13 18 2 7 3 12 1 185 145 21 12 10 7 15 2 5 3 12 1 172 135 20 12 10 5 15 2 1 2 12 1 159 123 19 12 7 5 4 2 1 2 12 1 145 110 17 8 7 3 2 1 10 1 130 96 16 6 5 3 2 1 7 1 114 83 14 6 5 2 1 5 1 99 69 12 6 2 3 1 66 58 65 15 21 17 86 10 1274 932 148 81 3 2 1 3 85 56 11 6 Räntor totalt 410 426 396 362 314 271 235 200 166 2780 TREDJE LÄNDER TOTALT 1323 978 1013 1138 1096 959 908 806 736 8957 TOTALT (Östeuropa) (övriga) 3289 1257 3746 1244 1126 986 944 815 736 14142 892 430 528 450 550 462 483 655 507 589 480 479 487 421 406 400 344 392 4677 4279 AA TABELL 3 MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR (Beräkning i miljoner ecu baserad på kommissionens utförda, beslutade och föreslagna transaktioner) 1996 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTAL MEDLEMSSTATER LANEBELOPP A. Betalningsbalansen I. Grekland 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom och NGI 4. EIB Sp. Gre. Port Lånebelopp totalt RÄNTOR A. Betalningsbalans 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom och NGI 4. EIB Sp. Gre. Port 500 981 141 45 1667 48 209 26 18 2467 52 37 2557 55 39 94 155 155 15 14 11 11 Räntor totalt 300 184 177 71 20 91 7 7 14 22 22 21 21 2 5 7 2 3 5 17 15 32 2 2 4 MEDLEMSSTATERNA TOTALT 1967 279 2734 106 29 26 36 TREDJE LAND LANEBELOPP A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. Rumänien 10. Algeriet 11. F. d. jugoslav. rep. Makedonlen 12. Baltikum 13. Moldova 14. Ukraina 15. Vitryssland 16. Georglen 17. Armenlen 18. Euratom Central- och östeurop B. Garantier 19. EIB Medelhaväområdet 20. EIB Central- och Östeuropa 21. EIB Latinamerika och Asien 22. EIB Sydafrika 100 123 62 150 185 190 80 5 5 0 174 92 22 0 187 142 28 95 5 0 203 196 38 70 150 9 17 6 0 275 306 57 36 55 100 25 12 37 6 0 352 400 76 33 40 12 57 6 0 435 512 109 29 70 12 87 6 3 501 619 107 41 500 3448 336 208 0 4492 48 519 65 61 692 5184 100 123 62 386 580 350 0 130 60 355 30 0 0 43 3214 3551 685 233 0 0 63 100 3 70 28 561 649 124 48 8 8 1 1 8 63 7 87 6 12 526 635 124 46 Lånebelopp totalt 913 552 617 926 1096 1200 1446 1506 1646 9902 RÄNTOR A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. Rumänien 10. Algeriet 11. F. d. jugoslav. rep. Makedonlen 12. Baltikum 13. Moldova 14. Ukraina 15. Vitryssland 16. Georgien 17. Armenlen , 18. Euratom Central- och Östeuropa B. Garantier 19. EIB Medelhavsomràdet 20. EIB Central- och Östeuropa 21. EIB Latinamerika och Asien 22. EIB Sydafrika 2 3 1 17 22 21 2 11 3 16 3 5 3 205 166 26 18 21 13 15 2 7 3 15 1 5 3 2 278 293 43 26 21 7 15 2 5 3 15 1 5 3 11 338 393 82 39 21 5 15 2 1 2 15 1 5 3 30 407 500 88 50 18 5 8 2 1 2 15 1 5 3 56 449 559 108 52 18 3 4 2 1 13 1 5 3 81 452 557 119 50 18 3 4 2 1 10 1 5 3 99 436 534 121 45 17 4 2 1 7 1 5 3 106 348 491 114 37 14 4 2 1 4 5 3 105 329 435 104 46 2 3 1 165 58 90 18 25 17 110 10 44 24 490 3242 3928 785 363 Räntor totalt 523 726 919 1144 1283 1308 1281 1135 1052 9375 TREDJE LAND TOTALT 1436 1278 1536 2070 2379 2508 2727 2642 2698 19277 TOTALT 3403 1557 4270 2176 2408 2534 2763 2650 2698 24462 (varav Östeuropa ) (varav övriga tredje länder ) 968 661 699 338 839 697 990 1080 1199 1180 1308 1200 1470 1257 1441 1201 1380 1318 10297 8980 Al 13 IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN IV. A Användning av de likvida medlen Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar av kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från låntagaren är försenad. IV. B Intervention från garantifonden Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 inrättas en garanti fond för åtgärder avseende tredje land. Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka underskottet inom tre månader efter förfallodägen. Vid bristande återbetalning av ett lån från ÉIB som garanteras av gemenskapen skall kommissionen inom tre månader från mottagandet av EIB:s begäran om aktivering av garantin bevilja att banken tar ut motsvarande belopp ur garantifonden. Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande låntagare: I Tredje land F. d. Jugoslavien F. d. Jugoslavien Totalt IV. C Försenade återbetalningar Datum Belopp (lånebelopp + räntor) 06. 02. 98 22. 05. 98 4. 704. 085,39 4. 352. 236,80 9. 056. 322,19 Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje länder, efter förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare intervenerat. Dessa belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en garanti fond för åtgärder avseende tredje land. - Georgien har återbetalat samtliga sina försenade återbetalningar, motsvarande ett belopp på 131 288 737,93 ecu. - Tadzjikistan har återbetalat en del av beloppen, (3 miljoner ecu) vilket innebär att kommissionen svarar för det återstående beloppet på 70 miljoner ecu. A6 14 De försenade återbetalningarna sedan den 1 januari 1998 fördelas enligt följande: Tredje land Tadzjikistan Tadzjikistan Georgien Georgien Totalt Återbetalningsdag Belopp (lånebelopp + räntor + dröjsmålsräntor) 25. 03. 98 16. 04. 98 02. 07. 98 21. 07. 98 1. 291. 892,58 1. 726. 331,69 81. 288. 737,93 50. 000. 000,00 134. 306. 962,20 IV. D Situation vid datum för rapporten vad gäller ännu ej genomförda återbetalningar6 De belopp som ännu inte hade återbetalats vid periodens slut är följande: Tredje land Tadzjikistan Arménien F. d. Jugoslavien Totalt Belopp (lånebelopp + räntor + dröjsmålsräntor) 70. 142. 185,24 48. 510. 587,09 95. 727. 036,69 214. 379. 809,02 V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL TREDJE LAND Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för de obligatoriska avsättningarna i samband med varje beslut om lån (eller årlig delutbetalning - tranch - om det gäller garantier för fleråriga lånetransaktioner) begränsas till det belopp som anges för garantireserven i budgetplanen7. Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till förfogande under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala storlek minus summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. Tabell 4 innehåller en beräkning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land under perioden 1997-1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare beskrivning av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till rättsakter, i bilagan till denna rapport. Det gäller försenade slutbetalningar från Tadzjikistan och Arménien för de lån på 1 250 miljoner ecu som gemenskapen beviljat f. d. Sovjetunionen och dess republiker samt försenade återbetalningar på lån från EIB till f. d. Jugoslavien inom medelhavsprotokollen. Det belopp som har förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu i 1992 års priser. A 15- Mol bakgrund av de beslut som antagits av rådet samt förslag till beslut och beslut under förberedelse (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 312,71 miljoner ecu år 1998. Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 25,29 miljoner ecu vid 1998 års utgång. Det utestående beloppet för lån och lånegarantier till förmån för tredje länder, omfattande kapitalbelopp och obetald till betalning förfallen ränta, uppgick den 30 juni 1998 till 8 261 miljoner ecu. Enligt förordningens definition uppgår förhållandet mellan fondens tillgångar och de utestående beloppen den 30 juni 1998 (1184) till 14,33 %, vilket är högre än de 10 % som i fondens inrättandeförordning fastställts som målbelopp. I förordningen fastställs att "om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet, skall överskottet föras upp på en särskild post i inkomstberäkningen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget". Under det första halvåret 1998 överfördes det överskjutande beloppet på 66 miljoner ecu till gemenskapens budget. I garantifonden skulle ett belopp på 1 405 miljoner ecu kunna finnas tillgängligt vid utgången av räkenskapsåret 1998, förutsatt: - att 67,20 miljoner ecu överförs från garantireserven år 1998. - att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas. - att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med betalningar. - att avkastningen på fondens tillgångar uppgår till omkring 33 miljoner ecu under det andra halvåret. Beroende av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i samband med lån om vilka beslut fattats, föreslagits eller är under förberedelse för perioden 1998-1999, kommer utlåningskapaciteten att variera enligt följande: - mellan 34 miljoner ecu och 181 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras helt och hållet genom gemenskapens budget, och - mellan 48 miljoner ecu och 258 miljoner ecu för lån som garanteras till 70 % (enligt garantiavtalet mellan gemenskapen och EIB som undertecknades den 25 juli 1997 och den 29 juli 1997), Med hänvisning till de planerade avsättningarna till fonden under 1999 visar tabell 4 nedan att den återstående lånekapaciteten är starkt begränsad. AS" - 1 6- VI. GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET Förhållandet mellan beloppet i garantifonden den 30 juni 1998 (1 184 miljoner ecu) och den maximala risk för lån till tredje länder som förutses för 1998 enligt tabell 3 (definierat som det totala belopp som förfaller till betalning under året, 1 436 miljoner ecu) är 82 %. A(, 17 TABELL 4 GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA UTLÅNINGSKAPACITET OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMÅN FÖR TREDJE LAND UNDER PERIODEN 1997-1999 med avseende på garantifondssystemet(*) i miljoner ecu Situation Prognos Prognos 31. 12. 1997 1998 1999 Reserv för garantier avseende lån till tredje land 329 338 346 Beräkningsunderlag för avsättningar till garantifonden - EIB-Iån - Medelhavsområdet (a) - Länder i Central- och Östeuropa (b) • Latinamerika och Asien (c) - Sydafrika (d) - EIB-Iån totalt - Euratom-lån - Makroekonomiskt stöd Avsättningar till garantifonden Resterande utrymme i reserven för garantier Återstående utlåningskapacitet (betalningsbalanslån, EIB-Iån och Euratom-lån) 553 850,5 60 125 1588,5 938,6 665,7 190,55 17,5 1812,35 735,25 710,5 322 105 1872,75 0 305 286 43 260 170 313 25 440 125 341 - Högsta belopp vid fullt utnyttjande (100 %) av garantin (t. ex. BB-lån) - Högsta belopp vid fullt utnyttjande (vid t. ex. EIB-Iån) av garanti till 70 % 286 409 181 258 (*). Den tillämpliga inbetalningssatsen för 1998 och 1999 är 14 %, eftersom fondens målbelopp uppnåddes i slutet av 199 (se rådets rekommendationer från 2. 12. 96 och 27. 01. 97) Lån som skall återbetalas till fonden under perioden 1997-1999: - EIB a. Medelhavsområdet: - beslutade lån: 1994-1996: 115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien (en heltäckande garanti på 75%). 31. 01. 97-31. 01. 2000: 2 310 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70 %. 1998-2000: 150 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med den den f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. (övergripande garanti på 70%) - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1998-2002: 750 miljoner ecu i samband med det ekonomiska samarbetet med Turkiet. 1998-2001: 230 miljoner ecu i samband med det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1998-2000:100 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Bosnien. b. Länder i Central- och Östeuropa: - beslutade lån: 31. 01. 97-31. 01. 2000: 3 520 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70 %. c. Latinamerika och Asien: - beslutade lån: 1993-1996: 750 miljoner ecu. Inställda lån på 54,6 miljoner ecu. 1996: 275 miljoner ecu (garanti på 100 %). Ett belopp på 122 miljoner ecu återstod att utanordna när beslutet av den 14. 04. 97 antogs och överfördes till systemet med en heltäckande garanti på 70 %. 31. 01. 97-31. 01. 2000: 900 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70 %. d. Sydafrika: ' - beslutade lån:. 1. 07. 97-1. 07. 2000: 375 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70 %. - Euratom Preliminärt undertecknande av låneavtal: 460 miljoner ecu 1998, 440 miljoner ecu 1999. • Makroekonomiskt stöd - beslutade lån: 1997: 25 miljoner ecu till Vitryssland kommer att frigöras och överföras 1999; inställda lån på 130 miljoner ecu till Slovakien. 1998: 100 miljoner ecu till Algeriet kommer att frigöras 1998 och överföras 1999. - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1998: 150 miljoner ecu till Ukraina. 50 miljoner ecu till Bulgarien. 30 miljoner ecu till Bosnien. 20 miljoner ecu till Albanien. 20 miljoner ecu till den f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. AÏ 18- Del 2: Bedömning av potentiella risker - ekonomiskt och finansiellt läge i de tredje länder som är föremål for de mest betydande lånetransaktionerna I. INLEDNING De siffror som angetts i de föregående delarna av rapporten ger information om de kvantitativa aspekterna på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspekterna, d. v. s. som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de händelser som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de aktuella länderna. länder Den riskbedömning per land som redovisas i detta kapitel ger en uppsättning riskbedömningsindikatorer för de länder i Central- och Östeuropa, de nya oberoende stater samt i Medelhavsområdet som mottagit makroekonomiskt stöd. Indikatorerna redovisas i form av en helsidestabell per land. Som ett komplement till detta ges en ytterligare analys i textform för de länder där viktig ny information som inverkar på riskbedömningen har blivit tillgänglig efter offentliggörandet av den senaste rapporten, som omfattade det sista halvåret 1997. En kortfattad analys i textform ges också för de länder som fortfarande är återbetalningsskyldiga för de utestående lån som tecknades i samband med att 1 250 miljoner ecu i handelskrediter gjordes tillgängliga för dåvarande Sovjetunionen år 1991. Bedömningen i detta avsnitt omfattar inte EU:s riskexponering i andra områden än de som omnämns, i huvudsak därför att den riskexponeringen (väsentligen genom garantier för EIB:s utlåning) endast utgör en liten del av den totala riskexponeringen (mindre än 3 %) och dessutom är väl fördelad över många länder. Från och med nästa rapport kommer Tjeckien, Ungern och Slovakien inte längre att omfattas, eftersom dessa länder återbetalade sina utestående skulder till gemenskapen under det första halvåret 1998. II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER BULGARIEN Utsikterna för Bulgarien fortsätter att vara positiva. Det standby-avtal som ingicks med Internationella valutafonden (IMF) våren 1997 har framgångsrikt genomförts. Diskussioner om en möjlig treårig förlängd facilitet har börjat. Valutareserven är mer än tillräcklig för att täcka centralbankens förpliktelser enligt det sedelfondssystem som infördes den 1 juli 1997. Det offentliga underskottet förväntas bli omkring 1,5 % av BNP för 1998, vilket är ca 0,5 procentenheter lägre än målet i budgetlagen. Anledningen är goda inkomster under At 19- det första halvåret och även att räntorna blivit lägre än förväntat, vilket är en följd av både framgångar med den makroekonomiska stabiliseringen och låg efterfrågan på krediter. Även om strukturreformerna fortskrider har en del av den dynamik som byggdes upp under 1997 gått förlorad. De viktigaste anledningarna förefaller vara en brist på administrativ kapacitet, vilket även gäller domstolarna, och en oklar ram för reformerna. Myndigheterna uppfattas även i viss mån vara ovilliga att släppa det grepp om ekonomin som de har genom de statligt ägda företagen. Den beredskap att begränsa sitt eget manöverutrymme som regeringen visat, både genom sedelfonden och genom att använda privata konsulter för att privatisera ungefär 80 stora företag, visar dock att det även fortsättningsvis finns anledning till en försiktig optimism beträffande politikens allmänna inriktning. Trots de framsteg som Bulgarien har gjort kommer betalningsbalanssituationen troligen att fortsätta att vara något bräcklig under några år framöver. Räntorna och amorteringarna på utlandsskulden är betydande och uppgår till nästan 1 miljard US- dollar (USD) per år. Uthålliga reformansträngningar kommer att säkerställa ett fortsatt stöd från IMF och andra internationella institutioner och ge ett större inflöde av utländska direktinvesteringar. Bulgarien återbetalade i mars 1998 150 miljoner ecu till gemenskapen, vilket utgjorde återbetalningen av den andra och sista delen av det första makroekonomiska stöd om 290 miljoner ecu som gemenskapen beviljat detta land. Vid utgången av rapporterings perioden uppgick EG:s utestående fordringar på Bulgarien för makroekonomiskt stöd till 235 miljoner ecu. TJECKISKA REPUBLIKEN (TJECKIEN) Situationen i Tjeckien är fortfarande osäker. Den ekonomiska tillväxttakten minskade betydligt under 1997 och ekonomin minskade rentav med 0,9% under det första kvartalet 1998 jämfört med samma period ett år tidigare. Alla väsentliga delar av den inhemska efterfrågan minskade under detta kvartal jämfört med samma period ett år tidigare. Exporten gick dock extremt bra. Siffrorna för industriproduktionen på kort sikt visar en återhämtning som huvudsakligen grundar sig på ett förbättrat exportresultat. Den minskade tillväxttakten i kombination med bättre exportresultat på EU-marknaden har lett till betydligt minskade handels- och bytesbalansunderskott. Utvecklingen för den tjeckiska korunan fortsätter att avgöras av händelserna på den politiska scenen. Valen i juni 1998 ledde inte till något klart resultat och då denna rapport skrivs förväntas långdragna förhandlingar om möjliga koalitioner. Tjeckien återbetalade i mars 1998 ca 123 miljoner ecu till gemenskapen, vilket utgjorde återbetalningen av den andra och sista delen av det makroekonomiska stöd på 250 miljoner ecu som gemenskapen beviljat detta land. Vid utgången av rapporterings- perioden hade EG inte längre några utestående fordringar för makroekonomiskt stöd på Tjeckien. A°[ 20 ESTLAND Trots den finansiella turbulensen och problemen inom banksektorn under den senaste tiden bedöms risken för Estland fortfarande vara en av de lägsta i området. Ekonomin växer mycket snabbt (den reala BNP-tillväxten var 11,4 % 1997), produktiviteten stiger snabbt, vilket leder till att enhetsarbetskostnaderna sjunker (med så mycket som 9 % 1997), och situationen för de offentliga finanserna har förbättrats (de uppvisade 1997 ett överskott på 2,1 % av BNP efter ett underskott på 1,5% året dessförinnan). Den offentliga sektorns utlandsskuld fortsatte att minska från 6,8 % till 5,4 % av BNP under 1997 och bruttoinflödet av utländska direktinvesteringar har ökat till 5,6 % av BNP, vilket bidrar till en modernisering av ekonomin. Landets goda ekonomiska resultat har erkänts genom ett antal positiva riskratingar från oberoende kreditvärderingsinstitut. Moody's gav Estland en investerings- och långsiktig valutarating på nivån Baal, och i december, efter den finansiella turbulensen i Estland och på andra tillväxtmarknader gav Standard and Poors' Estland en investeringsrating på nivån BBB+. Både Moody's och Standard and Poors' ratingar är de bästa som tilldelats ett land i före detta Sovjetunionen. De allt fler tecknen på överhettning och bankutlåningens s,nabba expansion ledde dock till att myndigheterna genomförde en åtstramning under det sista kvartalet 1997 för att minska de yttre obalanserna (bytesbalansunderskottet uppgick till 12 % av BNP 1997) och försvara växelkursåtagandet. Åtgärderna förefaller att ha gett resultat. Summan av de lån som beviljades under februari 1997 var den lägsta på 17 månader, penningmängden Ml har varit stabil under de senaste 8 månaderna och ökningstakten för import och industriproduktion har minskat. Den uppskattade tillväxten för det första kvartalet 1998 är lägre än för motsvarande period 1997. Det föreligger dock fortfarande makroekonomiska risker förknippade med de stora yttre obalanserna och volatiliteten på de lokala och internationella finansmarknaderna. Nya stora kapitalinflöden under 1998 har lett till en dramatisk förbättring av de monetära förhållandena, vilket innebär förnyade farhågor för konsekvenserna för den inhemska efterfrågan och bytesbalansunderskottet. Viktigare är dock att de ökar landets sårbarhet för plötsliga och oväntade förändringar i de utländska investerarnas förtroende, vilket kan utlösas av omständigheter som inte har något att göra med utvecklingen i själva Estland. Eftersom större delen av kapitalinflödet har placerats i skuldinstrument ökade nettoskulden för de estländska invånarna kraftigt under 1997. Till följd av den svåra situationen på de internationella finansmarknaderna och myndigheternas åtgärder för att strama åt ekonomin sjönk den estländska börsen mellan augusti 1997 och början av juni 1998. Vissa banker som bedrev aktiv handel har gjort betydande förluster och fått nedsatta ratingar av de internationella instituten. transaktioner har Inga beträffande makroekonomiskt stöd från EG till Estland. Vid utgången av juni 1998 uppgick EG:s utestående fordringar på Estland för makroekonomiskt stöd till 15 miljoner ecu. rapporteringsperioden registrerats under to 21 F. D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN F. d. jugoslaviska republiken Makedonien har under 1997 fortsatt de makroekonomiska stabil iscringsåtgärder som inleddes 1994 efter den svåra ekonomiska krisen i början av 1990-talet. På grund av den svaga betalningsbalansen tvingades landet devalvera denaren med 14% i juli 1997, men genom att genomföra ett tufft inflations bekämpningsprogram lyckades regeringen hålla inflationen på 2,7 % och det offentliga underskottet på 0,4% av BNP. Landet fortsatte även, i nära samarbete med Världsbanken, IMF och EU, arbetet med att genomföra strukturella reformer, särskilt genom att anpassa lagstiftningen. Arbetet med att åtgärda landets strukturella svagheter och främja exporten är dock inte slutfört. Även om skuldtjänstkvoten (räntor och amorteringar på utlandsskulden i procent av exporten) pressats ner med 1,6 procentenheter till 9,2% är bytesbalanssituationen fortfarande mycket bräcklig på grund av det stora underskottet i handelsbalansen (över 10 % av BNP). På grund av den (delvisa) privatiseringen av några viktiga företag har landet lyckats dra till sig ca 100 miljoner US-dollar i utländska direktinvesteringar under det första halvåret 1998, vilket är mer än det sammanlagda beloppet sedan landet blev oberoende. Den senare tidens händelser i Kosovo kan få negativa konsekvenser för landets stabilitet och även för genomförandet av strukturreformerna, framför allt försäljningen av privatiserade företag till utländska investerare. Det skulle innebära att republiken skulle fortsätta att vara beroende av yttre finansiellt stöd. EG utbetalade i början av 1998 15 miljoner ecu, vilket utgjorde den andra och sista delen av det makroekonomiska lån på 40 miljoner ecu som rådet fattade beslut om i juli 1997. Vid utgången av rapporteringsperioden uppgick EG:s utestående fordringar på F. d. jugoslaviska republiken Makedonien till 40 miljoner ecu. UNGERN Landrisken för Ungern har minskat i stadig takt under de senaste tre åren. Den koalitionsregering mellan socialister och liberaler som framgångsrikt hade genomfört strukturanpassningsåtgärderna 1995 och 1996 förlorade dock det allmänna valet i maj 1998. Valnederlaget för en regering som hade uppnått en betydande internationell trovärdighet ledde uppenbart till att vissa investerare blev nervösa. Innan den nya regeringen tillträtt och dess uppslutning bakom en försiktig budget- och skattepolitik kan bedömas kommer det att råda en viss ekonomisk osäkerhet och den politiska risken kommer att vara något högre än tidigare. Pen ungerska ekonomin är emellertid fortsatt sund. Tillväxten ökar samtidigt som bytesbalansunderskottet fortsätter att minska. Utvecklingen för skatteinkomsterna och -utgifterna följer samma mönster som under de föregående två åren, dvs. årets mål för de offentliga finanserna kommer troligen att uppfyllas eftersom större inkomster till statsbudgeten än planerat kompenserar för att utgifterna, särskilt inom socialförsäkringssystemet, blivit större än planerat. Ungern återbetalade i mars 1998 100 miljoner ecu till gemenskapen, vilket utgjorde återbetalningen av den andra och sista delen av det makroekonomiska stöd på tÅ 160 miljoner ecu som gemenskapen beviljade detta land 1991. Vid utgången av för rapporteringsperioden hade EG makroekonomiskt stöd på Ungern. längre några utestående fordringar inte LETTLAND Den makroekonomiska situationen i Lettland fortsätter att vara gynnsam. Tillväxten steg kraftigt under hela 1997 och blev 6,5 % för hela året. Dessutom fortsätter inflationen att falla. Konsumentprisinflationen var nere på 5,4% i maj 1998 jämfört med samma period ett år tidigare. Högre tillväxt och en mer återhållsam politik har medgivit en betydande förbättring av de offentliga finanserna, vilket lett till ett överskott för 1997. Att staten inte längre är en stor låntagare på marknaden har möjliggjort en expansion av utlåningen till den privata sektorn och lägre räntesatser. Underskotten i handels- och bytesbalansen är fortfarande stora, men risken är liten för att valutans stabilitet skall hotas. Såväl Lettlands offentliga skuld som utlandsskuld ligger på en relativt låg nivå och följaktligen bör inte räntorna och amorteringarna innebära några problem under de kommande åren. Den viktigaste riskfaktor som framträtt under de senaste månaderna är hotet om omfattande ekonomiska åtgärder från Rysslands sida till följd av försämrade politiska relationer. Ryssland är en av Lettlands största handelspartner och en viktig källa till den transithandel som är av mycket stor betydelse för landet. transaktioner har Inga beträffande makroekonomiskt stöd från EG till Lettland. Vid utgången av juni 1998 uppgick EG:s utestående fordringar på Lettland för makroekonomiskt stöd till 40 miljoner ecu. rapporteringsperioden registrerats under LITAUEN Tillväxten i Litauen ökade under 1997. Inflationen sjönk till ensiffriga nivåer och konsolideringen av de offentliga finanserna återupptogs efter avvikelsen från denna politik under 1996. Dessa positiva makroekonomiska resultat åtföljdes av en betydande försämring av bytesbalansen, vilken emellertid enkelt finansierades tack vare kontinuerliga och ökande kapitalinflöden. Dessa trender fortsätter under 1998. Uthålligheten för den nuvarande tillväxttrcnden kommer att vara avhängig av en omsorgsfull av den makroekonomiska politiken och ytterligare strukturreformer. Strategin för att avveckla sedelfonden genomförs på ett smidigt och mycket försiktigt sätt. De potentiellt destabiliserande planerna på att ersätta de sparmedel som till följd av inflationen gick förlorade under de första övergångsåren har för närvarande skjutits på framtiden. styrning Förstärkningen av banksektorn fortsätter. Myndigheterna beslutade i slutet av mars att likvidera den insolventa offentligt ägda Statliga affärsbanken enligt den tidsgräns som föreskrivs genom 1997 års privatiseringslag, genom vilken denna bank undantogs från tillsynskraven. Den lokala finansiella marknaden reagerade ganska lugnt eftersom likvidationen varit allmänt förväntad under de senaste månaderna. En annan statligt ägd bank, Jordbruksbanken, är avsedd att privatiseras under det andra halvåret 1998 och myndigheterna har nu åtagit sig att på sikt privatisera den andra återstående offentliga banken. ti 23 transaktioner har Inga beträffande makroekonomiskt stöd från EG till Litauen. Vid utgången av juni 1998 uppgick EG:s utestående fordringar på Litauen för makroekonomiskt stöd till 75 miljoner ecu. rapporteringsperioden registrerats under RUMÄNIEN Landrisken för Rumänien har ökat under första halvåret 1998. Trots såväl beslutet att stoppa de riktade krediterna från centralbanken till skyddade sektorer i ekonomin som många andra viktiga beslut som fattades i början av 1997 om liberalisering av priser, handel och valutamarknad avstannade utvecklingen senare under året, vilket skadade både de utländska investerarnas förtroende och förväntningarna om en snabb återhämtning. Den ekonomiska och rättsliga osäkerheten förvärrades av politiska gräl inom den styrande koalitionen, vilka ledde till att premiärministern avgick den 30 mars 1998 och att Radu Vasile utsågs till efterträdare. Koalitionen har dock fortsatt att visa tecken på inbördes oenighet. Rumäniens ekonomiska situation har förvärrats. BNP minskade med 6,6 % under 1997, vilket innebar att den sammanlagda produktionsnivån var ungefär 82 % av 1989 års nivå. Investeringarna sjönk med mer än 15 %. Inflationen, som uppgick till 151,4 % i slutet av förra året, är inte under kontroll, vilket avspeglas av de månatliga siffror som uppmättes i början av detta år (4,9 % i januari och 7,2 % i februari). Detta har föranlett centralbanken att återigen strama åt penningpolitiken, vilket lett till högre räntesatser och en appreciering av den reala växelkursen. De kortfristiga indikatorerna tyder på att den ekonomiska aktiviteten har minskat ytterligare under det första halvåret 1998. Också finanspolitiken påverkar den inhemska efterfrågan negativt, även om det finns ett starkt tryck för att mjuka upp den. Det förklarar särskilt varför budgeten för 1998 godkändes först i slutet av maj. Balansen gentemot utlandet är också en källa till bekymmer. Bytesbalansunderskottet uppgick 1997 till 2,5 miljarder USD (7,1 % av BNP), vilket är marginellt lägre än föregående år. Den ringa förbättringen av bytesbalansen avspeglar i själva verket en grundläggande svaghet i landets exportbas, som inte kunde dra fördel av deprecieringen av den nationella valutan och de låga arbetskostnaderna under 1997. Även om inflödet av utländska direktinvesteringar ökade kraftigt under 1997 är den låga nivån för de sammanlagda utländska direktinvesteringama en ytterligare förklaring till de mediokra exportresultaten. Handelsbalansens negativa utveckling under de första månaderna 1998 (handelsbalansunderskottet mer än fördubblades under det första kvartalet till följd av fallande export och stigande import) är också oroande och kan vara en följd av de negativa effekterna av den kontinuerliga reala apprecieringen av den nationella valutan. De makroekonomiska svårigheterna förvärras av avsaknaden av meningsfulla och snabba framsteg med omstruktureringen av de stora statligt ägda bankerna och företagen. Privatisering i stor skala har upphört trots de nya privatiserings- och investeringslagarna och den finansiella disciplinen försämrades under de första månaderna 1998. Den nya regeringen har klart bekräftat sin avsikt att påskynda takten i privatiseringen och att omstrukturera de stora statliga företagen. Vissa uppmuntrande åtgärder vidtogs under de första månaderna 1998, men det är fortfarande alltför tidigt för B - 2 4- att avgöra om denna politik kommer att genomföras på ett framgångsrikt sätt under en tillräckligt lång tidsperiod. Rumäniens förhållande till de internationella finansiella instituten har också försämrats under det första halvåret 1998. IMF kunde inte nå en överenskommelse om budgeten för 1998 och klargjorde att regeringen måste lägga fram ett sammanhängande paket med strukturreformer innan förhandlingarna kunde återupptas. Villkoren i IMF-programmet iakttogs inte och programmet upphörde i maj 1998. Förhandlingar med IMF om ett nytt avtal kommer att återupptas under det andra halvåret 1998. På grund av att villkoren för lånet inte iakttogs kunde Världsbanken inte heller utbetala den sista delen av sitt FESAL (anpassningslån för den finansiella och den privata sektorn), trots att lånet giltighetstid förlängts. Försämringen av de ekonomiska förhållandena avspeglades i att Standard and Poor's sänkte landets kreditrating från B+ till BB-. ecu Rumänien återbetalade i mars 1998 185 miljoner ecu till gemenskapen av de 580 miljoner för gemenskapens makroekonomiska stöd till detta land. Vid utgången av rapporteringsperioden uppgick EG:s utestående till 395 miljoner ecu. fordringar på Rumänien som hittills utbetalats för makroekonomiskt ramen inom stöd SLOVAKIEN Även om den ekonomiska tillväxten förblev en av de högsta i området och underskottet i handelsbalansen minskade från den mycket höga nivån 1996, försämrades den övergripande makroekonomiska situationen i Slovakien avsevärt under 1997. Det offentliga underskottet ökade betydligt, balansen gentemot utlandet förbättrades huvudsakligen på grund av tillfälliga protektionistiska åtgärder och låg kvar på en ohållbart hög nivå, och inflation och arbetslöshet ökade återigen, vilket omintetgjorde vissa av de framsteg som gjorts under tidigare år. Det grundläggande ekonomiskt- politiska problemet i Slovakien är att penning- och finanspolitiken inte är samordnad och att den ekonomiska omstruktureringen går alltför långsamt. För att kompensera den släpphänta finanspolitiken har Slovakiens centralbank under nu mer än ett år tvingats bedriva en mycket stram penningpolitik. De höga räntesatser som är en följd av detta skadar företag och banker och detta i en sådan utsträckning att centralbanken var tvungen att överta driften av den tredje största banken. Till följd av denna utveckling har Moody's investeringsavdelning nyligen nedgraderat Slovakiens långfristiga valutarating från Baa3 till Bal, vilket är en riskfylld gradering. Slovakien återbetalade i mars 1998 ca 62 miljoner ecu till gemenskapen, vilket utgjorde återbetalningen av den andra och sista delen av det makroekonomiska stöd på 125 miljoner ecu som gemenskapen beviljat detta land. Vid utgången av rapporterings perioden hade EG inte längre några utestående fordringar för makroekonomiskt stöd på Slovakien. « 25 III. DE NYA OBEROENDE STATERNA ARMÉNIEN Arméniens BNP ökade med 3,1 % 1997. Det var det fjärde året i rad som ekonomin växte och trenden bör fortsätta under 1998. Allt talar för att inflationen, som steg till 22 % räknat på årsbasis i december 1997, kommer att minska i år. Skattesituationen förbättras och det offentliga underskottet, som fortfarande låg på den höga nivån 5,9 % 1997, förväntas minska något under 1998. Arméniens bytesbalansunderskott, som var ca 29 % av BNP 1997, förväntas minska till ca 20 % för 1998. Utlandsskulden är hög (40- 50 % av BNP) och betalningsbalansens bärkraftighet är en avgörande fråga. Paradoxalt nog har emellertid nettoreserverna i utländsk valuta samtidigt ökat till 240 miljoner USD. Vad som nu har högst prioritet för Arménien är att skapa förutsättningar för att öka exporten och dra till sig utländska direktinvesteringar. De senare förefaller att ha ökat under de senaste månaderna. I detta hänseende välkomnas den tonvikt som den armenska iståndsättandet av energisektorn. IMF förväntas i detta sammanhang godkänna det tredje årliga programmet inom ramen för den utökade strukturanpassningsfaciliteten (ESAF). På den politiska sidan innebär den olösta konflikten med Azerbajdzjan om Nagorno-Karabach att landrisken är fortsatt hög. lagt vid privatiseringsprocessen och regeringen Vid utgången av juni 1998 hade ännu ingen utbetalning ägt rum inom ramen för det exceptionella makroekonomiska stöd till förmån för Arménien som beslutades av rådet i november 1997. Förhandlingarna pågick fortfarande mellan kommissionen och de armenska myndigheterna om villkoren för utbetalningen av detta stöd, vilket kommer att frigöras först efter det att landet har betalat alla sina utestående förfallna skulder till gemenskapen (50 miljoner ecu). VITRYSSLAND Under 1997 och det första kvartalet 1998 har den vitryska ekonomin uppvisat blandade resultat. Den reala BNP-tillväxten och industriproduktionen har fortsatt att växa i betydande takt men det finns risk för att utvecklingen inte är bärkraftig. Inflationen var fortfarande hög under 1997 och steg återigen under det första kvartalet 1998. Trots upprepade devalveringar fortsätter den officiella växelkursen, på grund av ökning av penningmängden och ett ökande underskott i handelsbalansen, att släpa efter den fria kursen. I mars 1998 inträffade en valutakris som ledde till omfattande och skadliga direkta kontrollåtgärder. Devalveringen av den vitryska rubelns fria kurs med över 30 % i mars 1998 har från officiellt håll tillskrivits en illvillig spekulativ attack. Den vitryska rubeln är emellertid väl skyddad från spekulativa attacker och de slutliga orsakerna till krisen är underskottet samt i handelsbalansen, inte inflationsförväntningarna. i marknadsekonomiska vitryska för att åtgärda den bristande penningmängden använder De instrument myndigheterna jämvikten ökning alltför stor av ÎS~ 26 handelsbalansen och inflationstrycket utan direkta kontrollåtgärder, vilka är ineffektiva, till motverkar sitt eget syfte och står marknadsekonomi. i motsats till Vitrysslands övergång En oförändrad politik riskerar att vända tillväxten till recession, öka inflationen samt leda till återkommande valutakriser. För att undvika detta är det sedan länge nödvändigt att snabbt rätta till de grundläggande ekonomiska förhållandena med hjälp av fmans- och penningpolitiska instrument som hör hemma i en marknadsekonomi. GEORGIEN BNP förväntas växa med 10% under 1998, vilket inte är långt ifrån de 11 % som uppmättes för 1997. Det offentliga underskottet sjönk till 4,1 % av BNP 1997 och förväntas fortsätta att sjunka till ca 2 % 1998 samtidigt som den årliga inflationen, som sjönk till 7,3 % 1997, bör fortsätta att minska till 6,5 % 1998. Bytesbalansunderskottet (exklusive officiella transfereringar), vilket blev 10 % av BNP 19976, bör stabiliseras under 1998. De utländska direktinvesteringarna ökar (189 miljoner USD 1997) till följd av ett ökat utländskt intresse för Georgien. Valutareserven (som motsvarade 2^2 månaders import 1997) minskar i relativa termer, men förväntas överstiga 200 miljoner USD under 1998. Georgiens utlandsskuld uppgick till ca 30 % av BNP vid utgången av 1997. I februari och maj 1998 uppsköt IMF:s styrelse ett beslut om ett tredje årligt program inom ramen för det treåriga ESAF-avtalet eftersom flera kriterier inte hade iakttagits. En ny kontroll kommer att äga rum senare i år för att bedöma de georgiska myndigheternas genomförande av de återstående prioriterade åtgärderna innan ett nytt program antas. På det politiska området är det abchaziska problemet mer akut nu än för sex månader sen och landrisken kan följaktligen betraktas som högre. Vid utgången av juni 1998 hade ännu ingen utbetalning ägt rum inom ramen för det exceptionella makroekonomiska stöd till förmån för Georgien som beslutades av rådet i november 1997. Förhandlingarna pågick fortfarande mellan kommissionen och de georgiska myndigheterna om villkoren för utbetalningen av detta stöd, vilket kommer att frigöras först efter det att landet har betalat alla sina utestående förfallna skulder till gemenskapen (130,5 miljoner ecu). R E P U B L I K EN M O L D O VA ( M O L D O V A) Moldova har gjort betydande framsteg mot makroekonomisk stabilisering under de senaste åren. Inflationen har minskat avsevärt och produktionen började återhämta sig 1997. Växelkursen för den moldovanska leuen har varit anmärkningsvärt stabil sedan maj 1995. Framförallt från och med det andra halvåret 1997 har emellertid flera aspçkter av utvecklingen givit anledning till allvarlig oro. Finanspolitiken mjukades upp betydligt och det offentliga underskottet beräknades vid årets utgång uppgå till 6,7 % av BNP. Det ökande offentliga underskottet har satt press på penningpolitiken och bytesbalansen, vilken beräknas ha ett underskott på över 13 % av BNP. En ökad extern finansiering har U 27 dessutom lett till en kontinuerlig ökning av landets utlandsskuld, vilken nu uppgår till klart över 50 % av BNP. Även om skulden inte är särskilt hög i absoluta tal så har den ökat i mycket snabb takt och nästan fördubblats varje år sedan 1993. En tredjedel av skulden utgörs vidare av kortfristiga lån, vilka kan visa sig mycket känsliga för störningar med ursprung på de internationella finansmarknaderna. Allmänt sett har landrisken ökat under 1997 och det första halvåret 1998. Risken för att övergångsprocessen avbryts bör minimeras, vilket kräver att de grundläggande ekonomiska förhållandena i Moldova förbättras, särskilt beträffande avsaknaden av strukturella reformer på finanspolitikens område, och att ansträngningar görs för att minska underskottet i bytesbalansen. De finanspolitiska reformåtgärderna bör inriktas på att öka kvaliteten, samtidigt som utgiftsnivån sänks på det sociala området, på att begränsa de lokala myndigheternas tillgång till lån och deras utgiftsmöjligheter samt att förbättra skatteuppbörden. Det kommer vidare att vara lika viktigt att stärka tillsynen över banksystemet och gjuta nytt liv i strukturreformprocessen, särskilt inom jordbruket. TADZJIKISTAN långa fem år Efter undertecknandet i juni 1997 av det fredsavtal som innebar ett formellt slut på Tadzjikistans inbördeskrig, har myndigheterna stramat åt den makroekonomiska politiken betydligt. Det gjorde det möjligt att utforma ett nytt stabiliserings- och reformprogram som understöddes av ett särskilt ("Post Conflict") katastrofbistånd på ca 20 miljoner USD från IMF. Till följd av den försiktiga finans- och penningpolitik som fördes i enlighet med programmet föll inflationen betydligt (till i genomsnitt 1 % per månad under det första kvartalet 1998) och förtroendet för den inhemska valutan förbättrades (den nominella växelkursen har varit stabil sedan september 1997). I maj 1998 avslutade tjänstemän från IMF och de tadzjikiska myndigheterna framgångsrikt förhandlingarna om ett ekonomiskt program för perioden 1998-2001, vilket kan komma att understödjas av en utökad strukturanpassningsfacilitet (ESAF) på 102 miljoner USD. Att fortsätta konsolideringen av de offentliga finanserna och få till stånd en exportledd tillväxt är centrala delar av programmet, särskilt mot bakgrund av Tadzjikistans höga utlandsskuld och framtida räntor och avbetalningar på denna (motsvarande 10 till 15 % av exporten). BNP ökade med ca 2 % i reala termer 1997, vilket var den första ökningen sedan landet blev självständigt. Anledningen var framför allt stigande bomullsproduktion och ökad handel. Bytesbalahsunderskottet sjönk 1997 marginellt till 9 %, jämfört med 10 % 1996. Bruttoreserverna i utländsk valuta ökade till 30 miljoner USD vid utgången av 1997 (motsvarande 3 veckors import) och till 32 miljoner USD vid utgången av mars månad 1998. De tadzjikiska myndigheterna har ingått betydande avtal om omläggning av lån med Ryssland, Kazakstan, Uzbekistan och Turkiet. Den övergripande landrisken är, huvudsakligen till följd av osäjcerhet beträffande fredsprocessen, fortfarande hög, men de senaste månaderna har det kunnat skönjas en tydlig positiv trend. Tadzjikistan släpar efter med betalningar på ca 70 miljoner ecu till gemenskapen. Ett reguljärt finansiellt samarbete med detta land kommer därför att skjutas upp tills landet betalat alla sina utestående förfallna skulder. <& 28 UKRAINA Ukrainas ekonomi krympte 1997 för det sjunde året i rad, men i minskande takt (den reala BNP-tillväxten var -3,2 % 1997 jämfört med -10 % 1996). Inflationen minskade ytterligare från 40% 1996 till 10% 1997. Den allmänna ekonomiska situationen är dock fortfarande mycket bräcklig, huvudsakligen beroende på: a) förseningar i genomförandet av centrala strukturreformer, vilket äventyrar de framsteg med stabiliseringen som redan gjorts och b) en uppmjukning av finanspolitiken som är förknippad med en lång förvalsperiod (parlamentsval hölls den 29 mars och presidentvalet är planerat till oktober 1999). De ökade utgifterna under upptakten till parlamentsvalet ledde till att flera av riktvärdena i det standby-avtal som ingåtts med IMF överskreds och programmet slutade att tillämpas i början av detta år. IMF- tjänstemännen har nu övergett standby-avtalet och i stället förhandlat fram en utökad finansieringsfacilitet (EFF) som innehåller ett mycket stort antal åtgärder redan i inledningsfasen. Avtalet kan förse Ukraina med ca 2,5 miljarder USD under tre år. tunga interventioner på såväl valutamarknaden Ukrainas valuta har utsatts för ett betydande tryck på grund av såväl den uppmjukade finanspolitiken som valutaturbulensen i Asien, vilken undergrävde investerarnas förtroende för de s. k. tillväxtekonomierna. Centralbanken har hittills lyckats försvara valutan mot spekulationsattacker genom att kraftigt höja de centrala räntesatserna, för genom statsskuldväxlar och genom att i januari 1998 såväl bredda som sänka valutans nuktuationsutrymme. En handclstvist med Ryssland som slutligen löstes i början av 1998 innebar en ökning av bytcsbalansunderskottet (3,1 % av BNP 1997 jämfört med 2,7 % 1996). Sammansättningen av Ukrainas utlandsskuld med avseende på löptider har försämrats de senaste månaderna på grund av att regeringen vid upprepade tillfällen har använt sig av kortfristig utlandsupplåning på alltför dyra villkor. Landets valutareserv ökade marginellt förra året, huvudsakligen beroende på större officiella transfereringar och kortfristig kapitalimport. Det har inte gjorts några betydande framsteg med strukturreformerna under de senaste månaderna. Den övergripande riskbedömningen är fortfarande ogynnsam. som marknaden IV. MEDELHAVSLÄNDERNA ALGERIET Fastän Algeriet kan uppvisa ett gott makroekonomiskt stabiliseringsresultat under de senaste tre åren är landrisken fortfarande hög på grund av den fortsatt svåra inhemska säkerhetssituationen och de osäkra ekonomiska utsikterna på medellång sikt. På det politiska området fullbordades den institutionella reformprocessen efter valen till parlamentet och de lokala församlingarna med inrättandet av parlamentets övre kammare i december 1997. Algeriet har framgångsrikt genomfört det IMF-stödda programmet för stabilisering och strukturreformer inom ramen för den treåriga utökade finansieringsfaciliteten (EFF). BNP växte med 2,3 % 1997 och prognosen är 5,6 % för 1998. Inflationen sjönk till i ti 29 genomsnitt 5,7 % under 1997 jämfört med 18,6 % under 1996 och prognosen för 1998 är för närvarande 5 %. Bytesbalansen och de offentliga finanserna uppvisade stora överskott under 1997, motsvarande 6,7 % respektive 2,3 % av BNP. Bruttoreserverna i utländsk valuta som redan hade fördubblats till 4,2 miljarder USD 1996 ökade ytterligare under 1997 och uppgick till 8 miljarder USD vid utgången av året, vilket motsvarar 9,5 månaders import. På grund av detta ekonomiska resultat tillkännagav de algeriska myndigheterna att de inte skulle begära ett nytt program efter utgången av det IMF-stödda programmet i maj 1998. / Trots fortsatta strukturreformer inom utrikeshandeln och den finansiella sektorn, omstrukturering av offentliga företag och privatiseringar är ekonomin fortfarande föga diversifierad och särskilt känslig för såväl variationerna i världsmarknadspriserna på energi som för väderförhållandena. Det kraftiga fallet för oljepriserna sedan början av 1998 har avsevärt försämrat de medelfristiga utsikterna för de offentliga finanserna och för bytesbalansen. Det nuvarande bytesbalansöverskottet förväntas följaktligen minska. Till följd av denna negativa utveckling och den fortsatt höga, om än minskande, utlandsskulden, befinner sig Algeriet inte i en gynnsam position för att låna upp pengar på de internationella kapitalmarknaderna i enlighet med de ursprungliga intentionerna. Algeriets betalningsbalans kommer att fortsätta att vara bräcklig om inte exportbasen diversifieras och en dynamisk privat sektor utvecklas. En ny period av övergripande strukturreformer behövs för att skapa förutsättningarna för en högre varaktig tillväxt utanför energisektorn. 30 Översättning àv förkortningar CCFF Compensatory and Contingency Financing Facility DM EG EFF EIB Tyska Mark Europeiska Gemenskapen Utökad Finansieringsfacilitet Europeiska Investeringsbanken ESAF Utökad Strukturanpassningsfacilitet EU Europeiska Unionen FESAL Strukturanpassningslån för finans- och företagssektorn G&S varor och tjänster BNP IMF SB A STF Brutto National Produkten Internationella Valutafonden Stand-By Avtal Systematic Transformation Facility USDprUS$ US dollar JO 31 BILAGA BILAGA I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 LA LA. I Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) I. A. 2 Utestående in-och utlånade belopp (tabell 1) Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) I. A. 3 TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN I. B FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LÅN I. C FÖRFARANDE VII) UTBETALNING AV GARANTIER I. D l. D. l In-och utlåningstransaktioner I. D. 2 Garantier avseende tredje land. 31 32 32 32 32 33 34 39 39 39 40 II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÂNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 41 ILA II. B II. C II. D ILE 1I. F RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LÅN TILL TREDJE LAND BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER INBETALNING TILL GARANTIFONDEN RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER ÅTERSTÅENDE UTLÅNINGSKAPACITET III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 41 41 42 42 43 43 44 3^f 32 I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR I. A Förklaringar till tabell 1-3 Tabell 1 -3 syftar till att ge en överblick över de utestående garanterade lånebeloppen och de årliga amorteringar och räntor på in- och utlåningsoperationer som innebär risker för gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så som att budgeten faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det inte ens säkert att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. I. A. l Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) Det högsta möjliga beloppet beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man även beakta följande faktorer, som påverkar risken: En faktor som höjer riskbeloppet: de räntor som är kopplade till lånen måste läggas till det högsta beviljade lånebeloppet (lånetaket). Riskbeloppet minskar : • genom att gemenskapen Medelhavsomràdet till 75 %, endast garanterar EIB-lånen till länder i • genom att gemenskapen endast garanterar EIB-lånen till 70 % inom ramen för de lånetransaktioner gällande vissa tredje land som beviljats genom rådets beslut av den 14 april 1997, och genom att risken delas mellan gemenskapen och EIB, eftersom garantin i vissa fall endast täcker politiska risker, • genom att det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller betalningsbalanslån till medlemsstaterna) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, och inte om beviljade utestående belopp, • på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i sin helhet. I. A. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett givet datum ännu inte har återbetalats. Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som är "i arbete" vid en viss tidpunkt. n - ÔÛ LA. 3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning under ett visst budgetår. Beloppet kan räknas fram på grundval av : a) de lån som betalats ut (tabell 2); det belopp som skall återbetalas motsvarar då det utestående beloppet enligt ovan, eller b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte betalats ut, plus de lån som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu inget beslut fattats (tabell 3). I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av summan av de tak som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som kommissionen föreslagit, men där beslut ännu inte fattats. 33 34 I. B Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten % TABELL 5a Lan till medlemsstaterna Utveckling under halvåret av fordringarna i länen tiM medlemsstaterna LAND Besluts- referens Datum Or beslut Langd P» lanen -avstutade(a) -detvis utbetalda (b) - hett utbetakta (c) • annu inta utbetalda (d) OREKLAND 91/136/EEG 4. 3. 1991 6 6 6 0) (3) ITALIEN 93/67/EEG 181. 1993 Euratom Nya gemenskaps- instument 77/270-271/Euratom 80/29/Euratom 82/170/Euratom 85/537/Euratom 90/212/Euratom 29. 3. 1977 20121979 15. 31982 5. 12. 1985 23. 4. 1990 78/870/EEG 81/19/EEG(1) 81/1013/EEG(2) 82/169/EEG 83/200/EEG 87/182/EEG 16. 10. 1978 20. 1. 1981 14. 12. 1981 15. 3. 1982 1941983 9. 3. 1987 (a) (d) (d) (0 (c) (d) (d) (0 (c) (c) (b)(4) (d)(4) (c) (c) (c) (c) (c) (c) i mäjonerocu Beshitade belopp Fordringar per den 1. 01. 98 Operattoner utforda under hatvaret Utbetalda belopp Atarbetatda belopp Fordrlngar per den 30. 0&98 500,00 500,00 0,00 3. 447,80 3. 446,60 118,40 89,40 28,70 218,60 22:10 194,80 2200,00 1. 000,00 600. 00 600. 00 fLOOO. OO 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 4. 000,00 500. 00 500,00 1. 000,00 1000,00 1. 000. 00 &830. 00 1. 000,00 1. 000,00 80,00 1. 000,00 3. 000,00 750. 00 Totalt 21. 030,00 4284£0 0,00 611,60 3. 670,10 ( 5) (1) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Kalien 1980. (1) Extra stöd for återuppbyggnad i områden drabbad av jordbävningen i Italien 1980. (2) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1961. (2) Bdra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1961. (3) Långfristiga lån vars förfaltodatum beror på datum tor utbetalning. (3) Långfristiga lån vars förfaltodatum beror på datum for utbetalning. (4) Rådet har beslutat att genom beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994 utsträcka Euratom-lånen (4) Rådet har beslutat att genom beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994 utsträcka Euratom-tånen till finansiering av projekt i vissa tredje änder. Inget lån har vid datum for rapporten beviljats i tredje lander. till finansiering av projekt i vissa tredje änder. Inget lån har vid datum for rapporten beviljats i tredje lander. (5) Avvikelse p. OA variation I växelkursen för de andra valutorna jarnlort med ecu. (5) Avvikelse p. g* variation I växelkursen för de andra valutorna jämfört med ecu. Tfiftfll'ftft Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat på mottagarländer och i trancher LAND Besluts- referens Datum för beslut Lånens längd (år) amor teringar Lånesituation • avslutade (a) -delvis utbetalda (b) -heR utbetalda (c) - ännu Inte utbetalda (d) i miljoner ecu Beslutade belopp Fordringar per den L OI je Operationer utförda under halvåret Utbetalda belopp Återbetalda belopp Fordringar per den 30. 0628 UNGERN 1:atranctien 2:atranchen TJECKIEN 1:atranchen 2:a tranchen SLOVAKIEN 1:a tranchen 2:a tranchen BULGARIEN I 1:a tranchen 2:a tranchen BULGARIEN II 1:a tranchen 2:a tranchen BULGARIEN III 1:a tranchen 2:a tranchen RUMÄNIEN I 1:a tranchen 2:a tranchen RUMÄNIEN II RUMÄNIEN III 1» tranchen 2:a tranchen BALTIKUM ESTLAND 1:a tranchen 2:a tranchen LETTLAND 1:a tranchen 2:a tranchen 91/31 O/EEG 24. 6. 1991 91/106/EEG 25. 2. 1991 91/106/EEG 252. 1991 91/311/EEG 24. 6. 1991 92/511/EEG 19. 10. 1992 97/472/EG 22. 0727 91/384/EEG 22. 7. 1991 92/551/EEG 94/369/EG 27. 11. 1992 20. 6. 1394 92/542/EEG 23. 11. 1902 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 7. 12. 2001 29. 82003 10 10. 022008 12. 1999 18. 3. 1998 2622000 20. 112002 31. 32000 31. 32000 (a) (a) (a) (a) (a) (a) (a) (a) (c) (c) (c) «0 (c) (a) (c) (c) (c) (c) (d) (c) Jd) 180,00 100,00 80. 00 250/» 123,30 126,70 12&JM 61,70 63,30 280,00 150,00 140,00 110,00 70,00 40,00 250,00 125,00 125,00 378>00 190,00 185,00 80,00 125,00 55,00 70,00 220,00 40,00 20,00 20,00 80,00 40,00 40,00 100,00 0,00 12324) 0. 00 61,70 0,00 150,00 0,00 70,00 40,00 190,00 185,00 80,00 55,00 70. 00 15,00 0. 00 40,00 0,00 100,00 0. 00 123,30 0. 00 61,70 0. 00 150. 00 0,00 125,00 185,00 70,00 40,00 125,00 0. 00 190. 00 0. 00 80,00 55,00 70,00 154» 0. 00 40,00 0,00 TAseusptt) Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder Utveckling under hatvåtet av fordringarna, uppdelat på mottag^niandctr och i trancher LAND Besluts- referens Besluts- datum Lånens längd (år) Amor teringar Lånesituation - avslutade (a) -delvis utbetalda (b) -heltutbetalda (c) - ännu inte utbetalda (d) UTAUEN 1:a tranchen 2» tranchen MOLDAVA1 1:a tranchen 2:a tranchen MOLDAVAH UKRAINA 1 UKRAMAM 1/2 tranche 1/2 tranche 2:a tranchen VITRYSSLAND 1:a tranchen 2:a tranchen Före detta jugoslaviska republiken Makedonien 1:a tranchen 2:a tranchen ALGERIET I 1:a tranchen 2» tranchen ALGERIET II 1:a tranchen 2:a tranchen 94/3467EG 13. 6. 1994 96/242/EG 94/940/EG 95/442/EG 25. 3. 1996 22. 12. 1994 23. 10. 1995 95/132/EG 10. 4. 1995 97/471/EG 22. 07. 97 91/51 Q/E EG 23. 9. 1991 94/938/EG- 22. 12. 1994 FD. SOVJETUtMONENf) 91/658/EEG 16. 12. 1991 7 7 10 10 10 10 10 10 27. 7. 2000 16. 8. 2002 7. 12. 2004 8. 8. 2005 30. 10. 2006 28. 12. 2005 29. 8. 2006 30. 10. 2006 10 28. 12. 2005 15 27. 09. 2012 5 7 7 3 15. 12. 1997 17. 8. 2001 27. 11. 2002 28. 9. 1997 (c) (b) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) (a) (c) (c) (d) Im^onerecu Beslutade belopp Fordringar per den 1. 01. 98 Operationer utförda under halvåret Utbetalda belopp Återbetalda belopp Fordringar per den 30. 06. 98 100. 00 50,00 50. 00 45,00 25,00 20. 00 15,00 85,00 200,00 55,00 30. 00 25,00 40,00 25,00 15,00 400. 00 250,00 150,00 200,00 100. 00 100. 00 1. 250,00 50,00 25,00 25,00 20,00 15,00 85,00 50,00 50,00 100,00 30,00 0,00 25,00 0,00 0,00 150,00 100,00 0,00 216,00 50,00 25,00 25,00 20,00 15,00 85,00 50,00 50,00 100,00 30,00 0,00 25,00 15,00 150,00 100,00 0,00 102,69 15,00 113,31 TOTALT 4. 045,00 2. 121,00 140. 00 733,31 1. 527,69 (*) Det utestående beloppet på 102,69 miljoner ecu rrrctsvarar de utastaerrie belopp som ej betalate in 30. 06. 98. Tfttffiil f LÅNEGARANTIER EIB-LÂN GHX3RARSKTOMRÂDE Besluts- referens Datum for beslut Garanö- sats Lånens Hngd (år) Datum for borgens- kontrakt "Jjjlp* BevSJadelån Fordringar per den 1. 1. 1896 under halvåret per den 1. 1. 1998 den 30. 06. 1988 Medelhavsomr. finans. prot<1 ) 82. 1977 75% (2) 15 30. 10. 1978/10. 11. 1978 Medemavsomr. horisont samarb R/1762/92/EEG 29. 6. 1992 75% (2) 15 9. 11. 1992/18. 11. 1992 Totalt Medelhavsomràdet Centrai- och österuropa 1 90/62/EEG(4) 122. 1890 100% 91/2S2/EBG(S) 14. 5. 1991 100% Central- och Östeuropa II 93/696/EG<6/ 13. 12. 1993 100% Utvecklingsl. i Latinam. och Asten 1 93/115/ŒG 152. 1993 100% Utvecklings!, i Latinam och Asien Ii 96/723/EG 12. 12. 1996 100% Utvecklingsl. i Latinam och Asien II 96/723/EG 12. 12. 1996 70% Sydafrika Nya mandat S6/2077EG 1. 6. 1995 100% 97/2SeVEG(7) 144. 1997 70% F. d. jugoslav. rep. Makedonlen S6V348/E6 19. 0598 70% 24. 4. 1990/14. 5. 1990 19. 1. 1993/42. 1993 22. 7. 1994/122. 1994 4. 11. 1993/17. 11. 1993 18. 03. 97/26. 0327 21. 10. 97 4. 10. 1995/16. 10. 1995 25. 7. 1997/29. 7. 1997 15 15 15 15 15 15 15 15 15 6062 1800 7862 1000 700 3000 750 153 122 300 7105 150 5400 115 0 115 (3) 0 0 0 0 1800 7200 (3) 928 700 3000 667 153 52 300 2563 875 0 2469 779 3248 691 437 761 307 78 0 100 144 2415 1027 3442 688 438 903 364 78 0 83 626 TOTALT 21142 15553 990 5765 6623 (1) Varav 1500 miljoner ecu till Spanien, Grekland och Portugal. (2) Heltäckande garanti pä 75% för alla krediter öppnade enögt ttneoperatiuner som fastställts i ett borgenskontrakt mellan gemenskapen och BB den 30. 10. 1978 och den 10. 111978. For övrigt täcker undantagsvis en garanti pä 100% de bcvsjade kredtema inom ramen för katastrofhjälpen Portugal enligt bcstammcteema i radats beslut av den 7 oktober 1975. (3) Den av gemenskapen garanterade delen ar 5 435,9 rnajoner ecu. varaw 141,5 rniSoner ar gararrter^ (4) Mottagande tredje lander: Polen, Ungern. (5) Mottagande tredje länder: Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien (6) Mottagande tredje lander: Polen, Ungern, Tjeckien. Slovakien, Bulgarien, Rumänien, Baltikum och Albanien. (7) Mottagande tredje lander Lander i Central- och Östeuropa,! Medetiavsomradet. i Latinamerika och Asien samt Sydafrika. -39- I. C Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-Iån De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EIB (EIB-Iån till tredje länder ur EIB:s egna medel). Förväntade utanordnanden Vid datum för rapporten återstår 4 143 miljoner ecu att utanordna. Beloppet fördelar sig som följer: Medelhavsområdet: föregående mandat (protokollen med Syrien och Malta) Medelhavsområdet: Central- och Östeuropa: Latinamerika och Asien: Sydafrika: FOrvantade utbetalningar 255 miljoner ecu 1168 miljoner ecu 1 632 miljoner ecu 758 miljoner ecu 330 miljoner ecu Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året för utanordnandet: 0 %, andra året: 10 %, tredje till femte året: 25 % per år, sjätte året: 15%. Vid datum för rapporten återstod 7 307 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats fram till detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande8: I———ii—mrnn—minnr————T-*———" ii~*-~———-n————nnnr*——•———^—————i • — — • — — — —- -"•• i Medelhavsområdet: Central-och Östeuropa: Latinamerika och Asien: Sydafrika: 2 531 miljoner ecu 3 944 miljoner ecu 588 miljoner ecu 244 miljoner ecu I. D Förfarande vid utbetalning av garantier I. D. l In-och utlåningstransaktioner Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på samma räntevillkor och löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje länder (ekonomiskt stöd på medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har tagit upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det fastställda datumet med egna medel. 8 Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra år (25 % per år) och en genomsnittlig beräknad löptid på 15 år, av vilka tre är amorteringsfria. 31 40- De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från gemenskapen inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Denna metod har upprättats för att gemenskapen omedelbart på den fastställda förfallodagen skall kunna återbetala lån om låntagaren inte betalar i tid. b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter förfallodagen skall kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade bristen. Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. c) Genom överföringsförfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall tillämpas när garanti fondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall få tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt godkännande. d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som brustit i återbetalning och för vilka gemenskapsgarantin har trätt i funktion. Denna metod gör det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under förutsättning att återvunna medel finns disponibla. I. D. 2 Garantier avseende tredje land Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB har konstaterat att en låntagare, vars lån är garanterat, inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär banken att gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas senast tre månader efter det att en begäran från EIB inkommit till gemenskapen. EIB skall förvalta lånet med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de medel som inte återbetalats sedan garantin trätt i funktion. Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land trätt i kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB om förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB:s begäran om aktivering av garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre månader tar ut de medel som fattas från garantifondens konto. Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för inlånings- och utlåningstransaktioner. ko 4 1- II. METODBESKRIVNING BERÄKNADE UTLÂNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) UNIONENS ANALYS FÖR AV ILA Reserv för garantier avseende lån till tredje land I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburgh enades institutionerna om att Europeiska gemenskapernas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om budgetdisciplin och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en reserv för lån och garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta garantifondens behov av medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger fondens disponibla medel, så att dessa kan påföras budgeten. Reservens garantibelopp är det belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 1992 års penningvärde. Det reserverade beloppet uppgår till 338 miljoner ecu år 1998. Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven fastställs genom följande beslut: • Rådets beslut nr 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. • Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. • Rådets beslut nr 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas egna medel. II. B Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande garantinivåer (70 %, 75 % eller 100 %): - på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för utanordnande av lån i finansieringsöversikterna (EIB-Iån, Euratom-lån), - på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits och är under förberedelse av kommissionen. I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas på grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas kommissionens förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. k A - 4 2- Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån till tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden beräknas på grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. I förordningens bilaga anges att från och med det andra året (för transaktioner som sträcker sig över. flera år) skall de belopp som betalas in till fonden justeras med den skillnad som föreligger den 31 december föregående år mellan de uppskattningar som låg till grund för den föregående betalningen och det faktiska utfallet av de lån som godkändes under året. Skillnader som avser det föregående året medför en betalning det påföljande året. I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå igenom de transaktioner som redan föranlett betalningar, och i de fall de tidsfrister som ursprungligen fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av den första betalning inom ramen för påbörjade låneoperationer, som skall göras vid början av det påföljande räkenskapsåret. Den budgetansvariga myndigheten antog under det första halvåret 1998 överföring 8/98 som, i likhet med inledningen av varje budgetår, syftade till att justera de belopp som tillförts fonden och överföra motsvarande belopp till de årliga trancherna i EIB:s finansieringsöversikter för lån till projekt i tredje land (Central- och Östeuropa, Medelhavsländerna, länder i Latinamerika och Asien samt Sydafrika). II. C Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier Vad avser EIB-Iån som garanteras till 75 % baseras inbetalningen till fonden på 75 % av det totala beloppet för de beviljade operationerna. De EIB-Iån som beviljades av rådet den 14 april 1997 omfattas av en garanti som begränsas till 70 % av de totala öppnade krediterna. Inbetalningen baseras på 70 % av de utanordnanden som förutses för året. II. D Inbetalning till garantifonden De belopp som inbetalas till garanti fonden beräknas med hjälp av den tillämpliga inbetalningssatsen (14 %), enligt det underlag som definierats ovan. I förordningen om garantifonden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden skall tillföras medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 14% av transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. Eftersom målbeloppet hade uppnåtts den 31 december 1997 har kommissionen enligt förordningen lagt fram förslag om omprövning av inbetalningssatsen. Förslagen ingår i den sammanfattande rapporten för fondens verksamhet som kommissionen har utarbetat i enlighet med artikel 3 i förordningen om fondens inrättande (KOM(1998) 168 Slutl, 18. 3. 1998). kl 43- II. E Resterande utrymme i reserven för garantier Det resterande utrymmet i garantireserven utgörs av skillnaden mellan reserven och rubriken inbetalning till garanti fonden. 11. F Återstående utlåningskapacitet Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande utrymmet i garantireserven med utgångspunkt från de gällande garantinivåerna. 43 44- III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND kk 45 • Landrltklndlkatorer Land: Bulgarlen fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec - dec) Valutakurs (lev pr. USD) (i slutet av perioden). 2,1 8,6 11,6 32,8 71 -10,9 -8,3 12,5 310,8 487 -6,9 -11,5 13,7 580,0 1792 (5) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) •5,7 -11,0 -2. 6 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (1 mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver, inkl. guld (i slutet av perioden) i mdr USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, 1 mdr USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponerlng/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) O) IMF-arrangemäng Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetsindlkatorer 7,0 •0,5 90 1,5 2,8 10,2 0,9 0,3 0,6 79 151 14 none none 7,3 5,7 7,7 - 6,3 0,8 109 0,8 1,6 6. 3 4. 4 498 2. 5 5,2 9,6 9. 7 1,0 0,4 0,6 103 153 17 none none 8. 1 6,5 10,0 1. 1 0,6 0,5 97 156 14 none none 5,7 4,8 7. 4 SBA (7/96-2/98) no (4) SBA (6/97-5/98) yes Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perloden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering none none 03/95 09/95 90 90 (187) (181) 03/95 09/95 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 none none 03/96 09/96 99 92 (178) (178) 03/96 09/96 92 93 (135) (135) 23. 1 23. 5 B3 none 03/97 09/97 111 96 (179) (180) 03/97 09/97 97 99 (135) (135) 22. 5 22. 2 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) Standby-avtal som avbröts i september 1996. A23 Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. k? - 4 6- Landriskindikatorer Land: Tjeckiska republiken Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (koruna pr. USD)(i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 1997 6,4 8,7 2,9 7,9 26,6 3,7 6,8 3,5 8,6 27,1 1,0 2,3 5,2 10,0 34,4 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 0,3 •0,4 -2. 0 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i mdr. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld (i slutet av perioden) Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU. s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kredltvärdlghetsindikatorer 28,2 -2,7 2526 14,0 6,1 29,9 -7,6 1388 12,4 4,4 16,5 20,8 2,6 2,0 0,6 32,6 58,6 9,2 none none 5,8 2,6 2,5 3,8 3,0 0,8 37,0 69,6 12,8 none none 7,3 2,7 1,9 29,7 -6,1 1275 9,7 3,6 21. 4 n. a. n. a. n. a. 48,4 72,1 n. a. none none 5,9 2,2 1,6 - - - • Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga, rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. : Baal (09/95) A 03/95 09/95 35 41 (187) (181) 03/95 09/95 33 30 (135) (135) 55. 8 58. 4 Baal A 03/96 09/96 36 35 (178) (178) 03/96 09/96 30 29 (135) (135) 60. 1 62. 0 Baal A 03/97 09/97 37 37 (179) (180) 03/97 09/97 28 28 (135) (135) 62. 8 63. 1 (2) (2) (3) ^ -47 Landrlsklndlkatorer Land: Estland Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (i slutet av perioden) Valutakurs (kroon pr. USD)(genomsnitt) fotnoter 1995 1996 1997 4,3 1,4 9,7 28,9 11. 5 4,0 1,1 10 14,8 12 11,4 13,4 10,5 12. 5 13,9 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -1,2 -1,5 2,1 Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. offentliga överföringar) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld (inkl. IMF) (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) (4) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 1840 -7,4 199 583 2,7 2077 -11. 7 111 640 2,4 2926 -12,0 131 830 1. 9 268,6 295,2 246,2 21,0 6,0 15,0 7,5 14,6 1. 1 none none 51,2 27,5 23,7 6,8 14,2 2,5 none none 51. 7 40,1 11,6 5,4 8,4 1,8 none none EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor (%) (1) 0,5 16,5 2. 2 0,5 13,8 2,0 0,6 17,5 1,5 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls KredKvärdighetsindlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering SBA (4/95-6/96) yes SBA (7/96-8/97) yes SBA (11/97-12/98) yes none none 03/95 09/95 66 76 (187) (181) 03/95 09/95 79 79 (135) (135) 25. 4 26. 3 none none 03/96 09/96 73 71 (178) (178) 03/96 09/96 76 71 (135) (135) 28. 9 31. 1 Baal BBB+ 03/97 09/97 69 63 (179) (180) 03/97 09/97 65 63 (135)(135) 33. 6 36. 9 (2) (2) (3) (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) Angivelser i Estlands valuta kroon har omräknats enligt den genomsnittliga växelkursen gentemot dollarn under året. Under 1996 och 1997 återbetalade Estland utlandslån i förskott. tf •48- Landriskindikatorer Land: Före detta jugoslaviska republiken Makedonien Roal BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (denar pr. USD)(i slutet av perioden) fotnoter 1095 1996 1997 -1. 2 -10,0 23,7 8. 6 38. 0 0,8 3,4 24,9 -0,7 41,3 1. 5 0. 0 26,3 2. 7 55,4 Konsoliderat statligt budgetsaldo (i % av BNP) -1. 2 -0,5 -0,4 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver inklusive guld (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning (i milj. USD) EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s rlskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kredltvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (4) (5) (1) (2) (2) (3) 1. 2 -5,7 13,0 270. 0 1. 9 1. 1 141,0 84,0 57,0 29,5 92,6 10,1 66. 0 326,0 1. 1 -7. 3 12. 0 267,0 2,0 1,2 -8,3 18,0 280,0 1. 9 1,2 1. 1 124,0 70,0 54,0 31,9 102. 5 10,8 34,0 37,0 117. 0 47. 0 69,0 35. 9 92,3 9. 2 none 87,0 0,3 2,6 2,4 SBA (05/95-04/96) yes SBA (05/95-04/96) yes ESAF (04/97) yes none none 03/95 09/95 108 118 (187)(181) none none 03/96 09/96 85 59 078) (178) none none 03/97 09/97 107 151 (179)(180) none none none none none none (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) (6) Det finns luckor i handelsstatistiken till följd av varierande tillgång till uppgifter, särskilt under 1996. Siffrorna för bytesbalansunderskottet kan vara för höga till följd av bristande uppgifter om vissa överföringar. Återbetalningarna av skulder inkluderar inte skulder till IMF. Siffrorna avser en uppskattning av betalningarna till kommersiella långivare. 4t - 4 9. Landriskindikatorer Land: Ungern fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i % av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (förinter pr. USD)(i slutet av perioden) 1. 5 4,6 10,2 28,3 139,5 1. 3 3,4 9,9 19,8 164,0 4. 4 11,1 8,7 18,4 203,5 Konsoliderat statligt budgetsaldo (i % av BNP) -6,8 •3,3 -4,6 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i mdr USD i antal månaders import av varor (4) 12,8 -5,5 4453 12,0 9,4 14. 2 -3,7 1987 9,7 7,0 24. 5 -2,2 1653 8,4 4,7 23. 8 11. 3 9,0 2,3 52,6 96,4 39,5 none none 31,7 27,6 9,7 7,4 2,3 61,4 143,6 42,0 none none 8,4 6,0 2,4 70,9 185,3 43,6 none none 13,0 3,1 6. 6 - 9,6 2,7 5,2 8. 6 3,0 2. 9 SBA (3/96-2/98) yes SBA (3/96-2/98) yes Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar, inklusive tidigarelagda återbetalningar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valgta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. Avser endast varor 1995 och 1996. (4) Ba1 BB+ 03/95 09/95 50 44 (187) (181) 03/95 09/95 45 48 (135) (135) 46. 4 45. 0 Baa3 BBB- 03/96 09/96 44 44 (178) (178) 03/96 09/96 50 50 (135) (135) 43. 6 44. 7 Baa3 BBB- 03/97 09/97 46 41 (179) (180) 03/97 09/97 48 46 (135) (135) 47. 6 49. 7 (2) (2) (3) k°i 50- Landriskindikatorer Land: Lettland Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec - dec) Valutakurs (lat pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 1997 -0,8 -6,3 6,6 23,1 0. 54 3,3 1,4 7,2 13,0 0,56 6. 5 6. 1 7,0 7. 0 0,59 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -3. 4 -1,3 1,8 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster (tjänster exkl. betalning för produktionsfaktorer) Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 2088 -0. 4 244 586 3. 2 403 39. 0 n. a. n. a. 9,2 19,3 3. 0 none none 2613 -5,5 379 773 3,1 409 71,0 n. a. n. a. 8. 2 8,0 4. 9 none none 2789 -8. 0 422 821 2. 9 370 n. a. n. a n. a 6,8 15,1 n. a. none none EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor (%) (1) 0. 7 12. 3 4,0 0,7 12,4 1. 9 0. 7 15,7 2. 1 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P-. s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. SBA (4/95-4/96) no SBA (5/96-8/97) yes SBA (9/97-2/99) yes none none 03/95 09/95 106 116 (187)(181) 03/95 09/95 91 89 (135) (135) 22. 6 23. 4 none none 03/96 09/96 89 75 (178X178) 03/96 09/96 86 88 (135) (135) 24. 7 25. 7 none BBB 03/97 09/97 63 59 (179) (180) 03/97 09/97 79 74 (135) (135) 29. 1 32. 6 (2) (2) (3) 5o - 5 1- Landriskindikatorer Land: Litauen Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec - dec) Valutakurs (litas pr. USD) (i slutet av perioden) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (I % av BNP) fotnoter 1995 1996 1997 3,3 5,3 7,3 35,7 4,0 4,7 3,7 6,2 13,1 4,0 5,7 0,7 6,7 8,4 4,0 Finansiell balans (financial balance) Kapitalbalans (fiscal balance) (4) (4) -1,8 -3,3 -2,5 -3,6 -1. 2 n. a. Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) exkl. officiella transfereringar Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden, utländska bruttotillgångar) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 0) 3,2 -10,2 71 819 3,9 757 69 n. a. n. a. 13,9 34,3 3,1 none none 1. 4 13,9 4,8 4,2 -9,2 153 834 2,4 1076 120 n. a. n. a. 15,3 32,7 3,6 none none 1. 4 10,2 2,6 5,2 -10,3 328 1063 2,1 1407 n. a. n. a. n. a. 15. 4 27. 0 n. a. none none 1. 6 9,4 2,5 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kredltvärdighetslndikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P;s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering EFF (10/94-10/97) yes EFF (10/94-10/97) yes EFF (10/94-10/97) yes none none 03/95 09/95 108 118 (187)(181) 03/95 09/95 95 90 (135)(135) 21. 7 22. 9 Ba2 none 03/96 09/96 85 59 (178)(178) 03/96 09/96 89 90 (135)(135) 23. 8 25. 3 Ba1 BBB- 03/97 09/97 72 62 (179) (180) 03/97 09/97 85 80 (135)(135) 27. 4 31. 1 (2) (2) (3) (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) I den finansiella balansen räknas inte statens nettoutlåning med, till skillnad från i kapitalbalansen. SA 52- Landriskindikatorer Land: Rumänien Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (i slutet av perioden) Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 1997 7,1 9. 4 8 27,8 2760 4,1 9,9 6. 3 56,9 4035 -6,6 -5,9 8,8 151,4 8023 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -2,6 -3,9 -3,7 Betalningsbalans Export av varor (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld (inkl. kortfristiga) (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 7,9 -5,0 417 1579 2. 0 8,1 -7,2 263 2103 2,4 8,4 -6,7 1224 3803 4,4 6,5 • 8,3 9,3 1366 1073 293 17,7 68,9 14,5 none none 1527 1159 368 23,7 86,5 15,8 none none 2581,5 2080 501,5 26,8 94,5 26,2 none none EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 10,2 11,5 10,1 10,2 9,1 12. 5 11,0 8,5 9,4 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perloden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering SBA (5/94-12/95) yes SBA (4) no (5) SBA (4/97-5/98) no (6) none none 03/95 09/95 68 64 (187) (181) 03/95 09/95 73 71 (135) (135) 28. 1 29. 7 Ba3 BB- 03/96 09/96 67 61 (178) (178) 03/96 09/96 68 72 (135) (135) 30. 9 31. 0 Ba3 BB- 03/97 09/97 75 75 (179) (180) 03/97 09/97 64 67 (135) (135) 32. 7 34. 1 (2) (2) (3) (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) (6) Standby-avtalet beviljades i maj 1994 och utvidgades och gavs förlängd löptid under hela 1997. Avtalet avbröts i mars 1996. Ett nytt avtal beviljades dock av IMF den 22 april 1997. Avtalet annulerades och endast två av fem delutbetalningar genomfördes SI 53 Landriskindikatorer Land: Slovaklen fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (% av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (SKK pr. USD) (i slutet av perioden) 6,9 8,3 13,1 7,2 29,6 6,6 2,5 12,8 5,4 31,9 6,5 2,0 12,5 6,4 34,8 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 0,1 -1,3 n. a. Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 11,0 2,3 134 3418 4,1 10,9 -10,2 129 3473 3,4 5,7 7,7 1202 813 389 32,9 52,0 11,0 none none 1365 858 507 40,6 70,6 12. 5 none none 11,0 -6,9 150 3299 3. 2 9,8 n. a. n. a. n. a. 50,3 89,4 n. a. none none EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 4,1 5,2 2,8 4,5 4,5 3,2 ' 4. 3 3,6 3,2 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetslndikatorer SBA (7/94-3/96) no (4) - - Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering Baa3 BB+ 03/95 09/95 53 51 (187)(181) 03/95 09/95 61 59 (135) (135) 33. 2 35. 7 Baa3 BBB- 03/96 09/96 48 49 (178) (178) 03/96 09/96 57 53 (135) (135) 38. 6 41. 2 Baa3 BBB- 03/97 09/97 53 54 (179) (180) 03/97 09/97 52 52 (135) (135) 43. 9 44. 8 (2) (2) (3) (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) Den halvtidsöversyn av programmet som hade planerats för februari 1995 slutfördes inte. S3 - 5 4- Landriskindikatorer Land: Armenlen fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (% av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (dram pr. USD) (i slutet av perioden) 6,9 1,5 8,1 31,9 402 5,8 1. 2 9. 7 5,8 435 3,1 0,9 11,0 21. 9 495 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -11. 1 -9,3 -5,9 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (1 milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 270 -37,6 19 107 1. 6 290 -26,9 22 168 2,2 239 -29,0 51 240 2,8 371 614 786 63,0 n. a. n. a. 28,8 137,4 20,6 n. a. n. a. 74,7 n. a. n. a. 38,0 211,7 20,3 n. a. n. a. 54,2 n. a. n. a. 48,3 328,9 16,4 n. a. n. a. EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 0,8 10,3 21,9 0,7 7,2 23,7 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetsindlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 5k SBA (06/95-05/96) yes ESAF (02/96-01/97) yes ESAF (07/97-06/98) yes none none 03/95 09/95 140 122 (187) (181) none none 03/96 09/96 150 137 (178) (178) none none 03/97 09/97 141 136 (179) (180) none none none none none none (2) (2) (3) 55 Landriskindikatorer Land: Vitryssland Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) inflationstakt (årligt genomsnitt) Valutakurs (rubier pr. USD) (genomsnitt) fotnoter 1995 1996 1997 -10,4 -11,5 2,7 244 11500 2,6 3,2 3,9 53 13400 10,0 17,6 2,3 64 26200 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -2,8 -2,0 -2,1 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perloden) i milj. USD i antal månaders import och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Skurdomläggningsavtal 4. 7 -5,4 7 377,0 0,8 1,7 178,0 n. a. n. a. 16,0 35,5 3,8 460 none EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 0,5 2,6 0,8 5,8 -3,7 6 469,2 0,8 1,1 163,2 n. a. n. a. 7,8 18,5 2,8 n. a. none 0,5 3,6 0,7 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetsindikatorer SBA (12/95-11/96) no (4) SBA (12/95-11/96) no (4) 7. 4 -6,0 n. a. 393. 7 0. 5 0,9 170. 4 n. a. n. a. 6,7 12,2 2. 3 n. a none 0. 4 3. 8 0,5 - Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering none none 03/95 09/95 135 134 (187) (181) 03/95 09/95 112 112 (135) (135) 15. 215. 5 none none 03/96 09/96 128 142 (178) (178) 03/96 09/96 116 118 (135) (135) 14. 5 14. 6 none none 03/97 09/97 154 131 (179) (180) 03/97 09/97 118 121 (135) (135) 14. 5 14. 2 (2) (2) (3) (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna be ae tonxiaranae anmärkningarna. (4) Den översyn efter första fjärdedelen av programmet som ursprungligen planerats för december 1995 har inte genomförts. sr 56- Landriskindikatorer Land: Georgien Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktlon (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (lari pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 1997 2. 4 •9,8 3,4 57,4 1,2 11,0 6,7 2,3 13,7 1,3 11,0 8,1 2,6 7,3 1. 3 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -5,3 -4,5 -4,1 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (1 konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 66 358 -14,0 6 157 2,7 415 -9,0 54 158 2,5 452 -10,0 189 173 2,2 1223 1373 1565 35 n. a. n. a. 42,4 3,4 7,3 n. a. n. a. 50 n. a. n. a. 30,0 3,3 9,8 n. a. n. a. 2,1 12,1 39,9 53 n. a. n. a. 29,9 3,5 9,2 n. a. n. a. 1,8 9,5 32,7 SBA (06/95-05/96) yes ESAF (02/96-01/97) yes ESAF (02/97-03/98) yes none none 03/95 09/95 166 151 (187)(181) none none 03/96 09/96 153 153 (178) (178) none none 03/97 09/97 173 163 (179) (180) none none none none none none (1) (2) (2) (3) 57 Landriskindikatorer Land: Moldavian Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (i slutet av perioden) Valutakurs (leu pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 1997 -1. 9 -6,0 1,4 23,8 4,5 -8,0 -5,1 1,8 15,1 4,6 1. 3 -2,3 1,6 11,2 4,6 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -5,8 -9,8 -6,7 Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor 739 -8,0 63,7 240 4,3 822 -12,9 23,8 314 3,4 823 -13,0 59,9 366 3,7 Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 671,0 821,0 1045,0 73,9 n. a. n. a. 47,0 90,8 10,0 none none 49. 3 n. a. n. a. 50,2 99,9 6,0 none none 139,9 n. a. n. a. 55,0 127,0 17,0 none none EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 0. 8 8. 7 7. 9 1. 0 9,3 9,3 0,8 6,5 8,3 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetslndlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P. -s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. £f SBA (3/95-3/96) yes EFF (5/96-5/99) yes EFF (5/96-5/99) no none none 03/95 09/95 157 141 (187) (181) none none 03/96 09/96 134 125 (178) (178) Ba2 none 03/97 09/97 113 104 (179) (180) none none none none none none (2) (3) 58- Landriskindikatorer Land: Ukraina fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflationstakt Valutakurs (karb. pr. USD 1995) (Hrv. per USD) (i slutet av perioden) (dec/dec) auktion/interbank kontant (i slutet av perioden) (i slutet av perioden) -11,8 -11. 7 0,6 182,0 179400 186000 -10,0 -5,1 1,3 40,0 1,9 1,9 -3,2 -1,6 2,6 10,1 1. 9 1. 9 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -5,0 -3,2 -5,6 Betalingsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (exkl. överföringar) (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i mrd USD) Officiella valutareserver, brutto I milj. USD i antal veckors import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 16,4 -5,0 0. 3 1134 3,7 8,1 1531 986 545 23,3 53. 6 9,3 236,0 (4) EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 1,5 1,4 0,7 20,3 -2,7 0,5 1994 5,2 9,2 1221 716 505 21,2 45,3 6,6 n. a. (4) 3,0 2,6 1,2 20,4 -3,1 0,58 2375 6,3 11,8 1440 794 646 23,8 58,1 7,1 n. a none 4,0 2,7 1,6 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdlghetslndikatorer SBA (04/95-04/96) no (5) SBA (05/96-02/97) yes SBA (07/97-06/98) yes Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering * none none 03/95 09/95 145 138 (187)(181) 03/95 09/95 109 111 (135) (135) 15. 5 15. 7 none none 03/96 09/96 136 135 (178)(178) 03/96 09/96 107 111 (135) (135) 16. 7 16. 6 none none 03/97 09/97 136 129 (179) (180) 03/97 09/97 109 105 (135) (135) 17. 6 19. 8 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) Omläggning av skulder till Ryssland och Turkmenistan. Avbrutet i november 1995. Si 59 Landriskindikatorer Land: Algeriet fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillväxt (i %) Gas- och oljeproduktion (procentuell förändring) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (dinarer pr. USD) (i slutet av perioden) 3,9 4,4 21,9 52. 2 3,8 6,3 15,1 56,2 1,3 6,0 6,0 58,0 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -1,4 3,0 2,4 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver i mdr USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning (mdr USD) 10,3 -5,4 0 2,1 2,1 32,5 9,4 7,1 2,3 78,6 297,1 42,5 none 4,9 13,2 2,7 270 4,2 4,5 13,8 7. 3 260 8,0 9,4 33,5 30,0 7,4 5,2 2,2 73,4 240,1 29,2 none 3,5 6,3 4,2 2,1 63,4 219,5 29,8 none 2,2 EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 12,2 2,8 8,9 11,6 2,7 6,8 7,7 2,1 4,6 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. b°\ SBA/EFF (5/94 - 5/95) yes EFF/CCFF (5/95 - 5/98) yes EFF (5/95-5/98) yes none none 03/95 09/95 102 107 (187) (181) 03/95 09/95 89 91 (135) (135) 23. 5 22. 8 none none 03/96 09/96 109 97 (178) (178) 03/96 09/96 95 95 (135) (135) 21. 5 22. 8 none none 03/97 09/97 102 97 (179) (180) 03/97 09/97 96 96 (135) (135) 23. 2 24. 5 (2) (2) (3) •60- Förklaring till landrlshindikatorer. Standardfotncfer (1 ) (2) (3) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta rl6ken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kredltv. för alla länder förbättras. Förkortningar och *npfl SÄP Standard and Poor's CCFF-- Compensatory and Contingency Financing Facility EFF= SBA = STF= Extended Financing Facility Stand-By Arrangement Systemic Transformation Facility ekonomiskt stöd för kompensation och oförutsedda händelser förstärkt ekonomiskt stöd "sfand-by"-avtal systemskiftesfaciliteten est. = n. a = prelim. = Preliminary Estimates not available no none yes uppskattat värde ingen uppgift preliminär nej inga/inget ja 6<o ISSN 1024-4506 KOM(98) 537 slutlig UMENT 01 09 17 sv Katalognummer : CB-C0-98-543-SV-C ISBN 92-78-39393-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg /-. 'i