title: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2179/98/EF af 24. september 1998 om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling«

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
environmental policy
sustainable development

formats: html pdf print

text: 10. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 275/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 2179/98/EF af 24. september 1998 om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling« EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — resolution af 1. februar 1993 (6) den generelle frem- gangsmåde og strategi for programmet; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 3, første afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3), artikel i henhold til 189 B (4), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 29. fremgangsmåden i juni 1998, og traktatens ud fra følgende betragtninger: (1) Kommissionen vedtog den 18. marts 1992 Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling«, i det følgende benævnt »programmet«; (2) Europa-Parlamentet godkendte i sin beslutning af 17. november 1992 (5) programmets retningslinjer; (3) Det Økonomiske og Sociale Udvalg godkendte i sin udtalelse af 1. juli 1992 programmets formål og struktur; (4) Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, godkendte i deres (1) EFT C 140 af 11. 5. 1996, s. 5, og EFT C 28 af 29. 1. 1997, s. 18. (2) EFT C 212 af 22. 7. 1996, s. 1. (3) EFT C 34 af 3. 2. 1997, s. 12. (4) Europa-Parlamentets udtalelse af 13. november 1996 (EFT C 362 af 2. 12. 1996, s. 112), Rådets fælles holdning af 17. april 1997 (EFT C 157 af 24. 5. 1997, s. 12) og Europa-Parlamen- juli 1997 (EFT C 286 af 22. 9. 1997, s. tets afgørelse af 17. juli 1998 (EFT C 208). Europa-Parlamentets afgørelse af 15. juli 1998. 292 af 21. 9. 1998) og Rådets afgørelse af 20. (5) EFT C 337 af 21. 12. 1992, s. 34. (5) (6) (7) (8) (9) selv om mange af foranstaltningerne og aktionerne under programmet først afsluttes i år 2000, er det i programmet fastsat, at der skal foretages en revision af det inden udgangen af 1995; siden programmets vedtagelse er der indtruffet en række omstændigheder, der får følger for den bære- dygtige udvikling, navnlig vedtagelsen af Agenda 21, der var resultatet af FN’s konference om miljø og udvikling, samt Kommissionens vedtagelse af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæf- tigelse; revisionen bør ligeledes tage hensyn til de forplig- telser og konklusioner, som er vedtaget i forskellige internationale sammenhænge; Fællesskabets politik på miljøområdet, jf. traktatens artikel 130 R, tager bl. a. sigte på beskyttelse af menneskers sundhed; udvidelsen af Den Europæiske Union med tre nye medlemsstater, Østrig, Finland og Sverige, stiller Unionen over for nye miljømæssige udfordringer; Fællesskabet har forpligtet sig til at tage en række af sine retsforskrifter på miljøområdet op til revi- sion inden overgangsperiodens udløb i overens- stemmelse med akten vedrørende vilkårene for Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse og i lyset af de strengere standarder, som kan opretholdes i de nye medlemsstater i overensstemmelse med trak- taten og under hensyntagen til vigtigheden af at fremme sundhed, et højt niveau inden for sikkerhed og miljøbeskyttelse som led i Fællesska- bets indsats; (6) EFT C 138 af 17. 5. 1993, s. 1. L 275/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 10. 98 (10) Kommissionen har foretaget en omfattende høring i forbindelse med revisionen af programmet for at indhente oplysninger om de hidtil opnåede resul- tater og eventuelle hindringer for programmets gennemførelse; (11) Det Europæiske Miljøagentur forelagde den 10. november 1995 en ajourført statusrapport vedrø- revisionen af rende miljøet programmet, hvoraf det klart fremgik, at målene fra 1992 for år 2000 inden for visse områder ikke ville blive nået uden ekstra foranstaltninger; som bidrag til (12) Kommissionen forelagde i januar 1996 en status- rapport vedrørende programmets gennemførelse; (13) (14) (15) (16) (17) den overordnede strategi, målsætningerne og de vejledende aktioner i det oprindelige program er fortsat gældende, og programmet er et velegnet udgangspunkt for Fællesskabets og medlemssta- ternes gennemførelse af Agenda 21; programmets grundlæggende strategi går ud på at integrere miljøpolitikken fuldt ud i andre relevante politikker, ved at samfundets vigtigste aktører deltager aktivt i en udvidelse og uddybning af den vifte af instrumenter, der anvendes til at tilveje- bringe adfærdsændringer; det fremgår af statusrapportens konklusioner, at der er sket fremskridt på en række områder, men at der fortsat skal gøres en stor indsats for at opnå bære- dygtighed; i statusrapporten identificeres de hovedprioriteter, der skal gennemføres for at sikre hurtigere frem- skridt hen imod en bæredygtig udvikling; Fælles- skabet bør intensivere sin indsats omkring fem hovedprioriteter og fem andre emner, der kan støtte programmets gennemførelse; programmets målsætninger, konkrete mål, foran- staltninger og tidshorisonter udgør et velegnet udgangspunkt for bestræbelserne på at opnå en bæredygtig udvikling; der må gøres en mere aktiv indsats for at sikre, at de prioriteter, der er fastlagt i programmet, omsættes mere effektivt i praksis; der vil ikke blive opnået bæredygtig aktivitet og udvik- ling inden for programmets løbetid, og det vil derfor blive nødvendigt med yderligere og stadig mere progressive prioriterede målsætninger og foranstaltninger efter år 2000 for at opretholde drivkraften i Fællesskabets indsats; (18) Fællesskabet vil i forbindelse med gennemførelsen af sit generelle handlingsprogram handle inden for rammerne af sine beføjelser; Rådet og repræsentan- terne for medlemsstaternes regeringer opfordrede i deres resolution af 1. februar 1993 Kommissionen (19) (20) (21) (22) (23) (24) til at fremsætte egnede forslag til gennemførelse af programmet, for så vidt der er behov for en indsats på fællesskabsplan; ikke retsgrundlaget denne afgørelse berører for foranstaltninger, som er i overensstemmelse med målsætningerne for de aktioner, der er omfattet af denne afgørelse, men som vedtages som led i miljøpolitikken eller andre fællesskabspolitikker; i yderligere integration af miljøbeskyttelseskrav i andre politikker anses for at være en væsentlig forudsætning for at kunne opnå en bæredygtig forbindelse med gennemførelsen af udvikling; den strategi, der er fastlagt i programmet, bør nødvendigheden af at integrere miljøhensyn i alle Fællesskabets politikker og aktioner i højere grad give sig praktiske udslag; der er derfor inden for sektorerne landbrug, transport, energi, industri og turisme fastlagt en række prioriteter, hvor aktioner kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan; det har vist sig vanskeligere end forventet at udvide viften af instrumenter; under hensyn til nærheds- princippet må der udvikles og iværksættes andre instrumenter til supplering af lovgivningen, hvis de nuværende tendenser og handlemåder skal ændres væsentligt i retning af en bæredygtig udvikling; det indebærer en yderligere udvikling på et passende niveau af effektive markedsbaserede og andre økonomiske instrumenter og af horisontale instru- menter samt en bedre brug af Fællesskabets egne finansielle støttemekanismer som et middel til at fremme en bæredygtig udvikling; Kommissionen har forelagt forslag til reform af den fælles land- brugspolitik, i henhold til hvilke der især skal indføres øgede finansielle incitamenter til fremme af miljøforanstaltninger inden for landbruget samt at medlemsstaterne kan træffe mulighed for, hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre over- holdelsen af miljøbestemmelserne i de fælles markedsordninger; der må sikres en bedre anvendelse og gennem- førelse af miljøbestemmelserne, og der må sættes ind på alle niveauer af lovgivningsprocessen; kommunikation, information, almen uddannelse og erhvervsuddannelse er af afgørende betydning for at øge miljøbevidstheden og fremme adfærds- ændringer inden for alle samfundets sektorer; Fællesskabet har en vigtig rolle at spille i forbin- delse med internationale initiativer vedrørende miljø og bæredygtig udvikling; de internationale udfordringer må tages op, navnlig spørgsmålet om de associerede central- og østeuropæiske landes og Cyperns tiltrædelse af Fællesskabet, behovet for at 10. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 275/3 øge og samarbejdet med Middelhavslandene landene i Østersøområdet og behovet for at videre- føre den udvikling, der blev startet på FN’s konfe- rence om miljø og udvikling og drøftelserne om handel og miljø; miljøets tilstand og under hensyn til de forskelligartede forhold i Fællesskabets enkelte regioner, intensivere sin indsats omkring fem hovedprioriteter og fem andre emner, der yderligere vil fremme programmets gennem- førelse. (25) (26) (27) (28) (29) der er behov for en yderligere indsats for at forbedre grundlaget for miljøpolitikken i form af pålidelige og sammenlignelige data, statistikker og indikatorer samt metoder til vurdering af fordele og ulemper, hvis en foranstaltning henholdsvis gennemføres eller ikke gennemføres; der må foretages en videreudvikling af metoder til fremme af bæredygtige produktions- og forbrugs- mønstre; den bedste anvendelse af nye teknikker og teknologier må fremmes; begrebet »fælles ansvar« må videreudvikles, navnlig ved at styrke dialogen med alle involverede aktører og ved i højere grad at inddrage disse i udarbej- delsen af Fællesskabets politikker og aktioner; fællesskabsstøtte kan sikre mere sammenhængende og bedre koordinerede aktiviteter på lokalt og regi- onalt plan inden for områder, der er afgørende for at opnå en bæredygtig udvikling, og den kan fremme udveksling af informationer og erfaringer; Fællesskabet vil lægge et højt miljøbeskyttelsesni- veau til grund for videreudviklingen af sine poli- tikker i forbindelse med de af programmet omfat- tede miljøområder; der vil i den forbindelse blive lagt særlig vægt på de aktioner, der kan gennem- føres mest effektivt på fællesskabsplan — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Fællesskabet støtter fortsat den generelle fremgangsmåde og strategi i programmet »Mod en bæredygtig udvikling«, der blev vedtaget af Kommissionen den 18. marts 1992, modtaget med tilfredshed i Europa-Parlamentets beslut- ning af 17. november 1992 og godkendt ved resolution af 1. februar 1993 vedtaget af Rådet og af repræsentanterne for medlemsstaternes i Rådet. regeringer, Fællesskabsinstitutionerne, medlemsstaterne, virksomhe- derne og borgerne tilskyndes til at påtage sig deres respektive ansvar og gøre en aktiv indsats i den fortsatte gennemførelse af programmet og til at søge at frem- skynde udviklingen. forsamlet at For fremskynde gennemførelsen af programmets målsætninger og sikre en mere effektiv gennemførelse af programmets strategi vil Fællesskabet med henblik på at nå et højt beskyttelsesniveau, under hensyn til Kommis- sionens statusrapport om programmets gennemførelse samt Det Europæiske Miljøagenturs ajourførte rapport om Ud over disse særlig højt prioriterede områder vil Fælles- skabet aktivt fortsætte alle andre initiativer, der er igangsat i medfør af programmet. Ved gennemførelsen af dette program vil Fællesskabet handle inden for rammerne af sine beføjelser. Denne afgørelse berører ikke retsgrundlaget for foranstaltninger, som er i overensstemmelse med målsætningerne for de aktioner, der er omfattet af denne afgørelse, men som vedtages som led i miljøpolitikken eller andre fælles- skabspolitikker. Ved udløbet af programmet vil Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en samlet vurdering af programmets gennemførelse, der navnlig fokuserer på eventuelle behov for revision og ajourføring af mål og prioriteter og i givet fald ledsages af forslag til de priorite- rede målsætninger og foranstaltninger, som vil være nødvendige efter år 2000. DEL 1 HOVEDPRIORITETER Artikel 2 Integration af miljøkrav i andre politikker Fællesskabet vil udvikle bedre og mere konsekvente metoder til at integrere miljøbeskyttelseskrav i andre poli- tikker med henblik på at lette overgangen til en bære- dygtig udvikling. Inden for de særlige sektorer, programmet sigter mod, vil Fællesskabet derfor navnlig koncentrere sig om neden- stående prioriterede områder, der kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan. 1. Hvad angår landbruget er Fællesskabets prioriterede målsætninger: a) at sørge for en bedre integration af markedspoli- tikken, politikken til udvikling af landdistrikterne og miljøpolitikken med henblik på at sikre et bære- dygtigt landbrug, navnlig ved som led i den reform- proces, der igangsat med Kommissionens Agenda 2000-forslag: er — at integrere miljøhensyn i landbrugspolitikken og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at specifikke miljømæssige mål nås i forbindelse med reformen af den fælles land- brugspolitik L 275/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 10. 98 — at overveje mulighederne for at indarbejde yder- ligere miljøhensyn i landbrugspolitikkerne. logier, og at skærpe Fællesskabets bestemmelser vedrørende inspektion og vedligeholdelse Alle foranstaltninger bør omfatte passende overvåg- rapporterings- og evalueringsforpligtelser nings-, b) at sikre regelmæssig rapportering og udarbejdelse af sammenlignelige data om det pres og de virkninger, som landbrugets metoder, såsom brugen af gødning og pesticider, har på miljøet, herunder biodiversi- teten, samt af data om vandkvalitet og vandanven- delse samt arealanvendelse c) at fremme et bæredygtigt landbrug, herunder inte- grerede landbrugsteknologier, økologisk landbrug og, hvor det er relevant, ekstensive produktionsme- toder (der bl. a. respekterer biodiversiteten) tæt samarbejde med de involverede aktører. Fælles- skabet vil fortsat tilskynde til udvikling af lokale initiativer og udbrede oplysninger herom i d) yderligere at udvikle en integreret strategi for at begrænse sundheds- og miljørisici som følge af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler og pesti- cider, herunder mere detaljerede bestemmelser om distribution og salg af disse stoffer, restriktioner med hensyn til anvendelsen af de farligste plantebe- skyttelsesmidler og pesticider samt, om nødvendigt, om brug af erstatningsprodukter for disse landdistrikterne, der e) yderligere at udvikle omfattende strategier til udvik- ling af tilgodeser miljøet, herunder bevarelse af biodiversiteten, bl. a. gennem overvågning og koordinering af de forskellige invol- verede politikinstrumenter f) at overveje foranstaltninger med henblik på interna- lisering af miljøomkostningerne i prisen på land- brugsprodukter og -produktionsprocesser. Fællesskabet vil fremme bedre koordinering af og sammenhæng mellem aktioner og politikker, der berører skovene, med henblik på at lette disses forvalt- ning (herunder skovplantning og beskyttelse mod skovbrande), bevarelse og bæredygtig udvikling samt med henblik på at kunne følge den internationale udvikling på skovbrugsområdet. 2. Hvad angår transport er Fællesskabets prioriterede målsætninger: a) at foretage en yderligere stramning af bestemmel- serne om emissioner og støj fra vejkøretøjer og terrængående køretøjer og, under hensyn til udvik- lingen i de relevante internationale fora, fra luftfar- tøjer samt om brændstofkvaliteten, at udvikle akti- oner, der tilsigter at nedbringe CO2-emissioner fra vejkøretøjer, navnlig ved at fremme anvendelsen af brændstofeffektive køretøjer og lavemissionstekno- b) at være mere opmærksom på de faktorer, som betinger under hensyn til de forskelligartede forhold i Fællesska- bets forskellige regioner, ved efterspørgslen efter transport, en øget internalisering — at udvikle og fremme foranstaltninger, som sikrer eksterne omkostninger i transportpriserne, navnlig for så vidt angår mindre miljøvenlige transportformer, af som en forudsætning brugernes valg med det formål at få et mere bæredygtigt transportefterspørgselsniveau påvirkning for af af forbedringer — at fremme en mere integreret transportpolitik, herunder transportsektorens økonomiske effektivitet og forbedringer med hensyn til miljø, sikkerhed og adgangsmulig- heder, bl. a. ved bedre integrering af fysisk plan- lægning og transportplanlægning, samt ved at fremme efterspørgselsstyrende foranstaltninger såsom anvendelsen af telematik c) at fortsætte Fællesskabets bestræbelser at mindske ubalancen mellem de forskellige trans- portformer og fremme mere miljøvenlige transport- former, især ved for — at udvikle brugbare analysemetoder til strategisk evaluering af de transeuropæiske transportnets miljøvirkninger samt brugbare metoder til en korridoranalyse, der omfatter relevante transportformer, under hensyn til behovet for at forbinde alle medlemsstater og regioner med det transeuropæiske transportnet og især behovet for at skabe forbindelse mellem på den ene side øområder, indlandsområder og randområder og centrale på den anden side Fællesskabets områder alle — at undersøge mulighederne for fællesskabsfinan- siering med henblik på at skabe en bedre balance mellem forskellige transportformer ved at fremme kombineret transport og hensigts- mæssige skift mellem transportformer — at etablere en procedure for løsning af miljøpro- trafik med tunge forårsages af blemer, der erhvervskøretøjer 10. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 275/5 — at fremme anvendelsen af mere miljøvenlige transportformer, for eksempel ved at tilskynde til anvendelse af offentlige og/eller kollektive transportmidler og køretøjer med lav emission. 3. Hvad angår målsætninger: energi er Fællesskabets prioriterede a) at fremme energieffektivitet og rationel energian- vendelse samt at støtte udvikling og anvendelse af energibesparende teknologier og praksis, herunder vedvarende energikilder og kraftvarmeproduktion, gennem passende programmer og foranstaltninger, bevidsthedsfremmende initiativer og informations- foranstaltninger og at udvikle kriterier for gennem- gang af støtteordninger med henblik på at kompen- sere for visse incitamenters negative virkninger foranstaltninger, b) at tilskynde til gennemførelse af energistyringsfor- anstaltninger på efterspørgselssiden, herunder ener- gibesparende internalisering af eksterne omkostninger og fordele ved hjælp af økonomiske instrumenter og andre midler, samt til forbedret koordinering af til at øge forbrugernes bevidsthed som led i Fællesskabets energispareprogrammer initiativer c) at lægge mere vægt på energibesparende standarder for apparater og at sørge for, at de mærkes med angivelse af energieffektivitet. 4. Hvad angår industrien er Fællesskabets prioriterede målsætninger: a) at fremme industrisektorens løbende udvikling af miljøstyringsordninger og at udvikle programmer med henblik på yderligere fremme af industriens miljøbevidsthed, herunder navnlig de små og mellemstore virksomheders, samt med henblik på erhvervsuddannelse og teknisk støtte; at revidere ordningen for miljøstyring og miljørevision b) at udvikle rammer for en integreret livscyklusorien- teret produktpolitik, som blandt andet omfatter en yderligere udvikling af livscyklusanalyser, herunder en nedsættelse af affaldsmængden, under hensyn til eventuelle følger for det indre marked, med henblik på at fremme udviklingen af renere produkter ved at inddrage miljøhensyn og minimere brugen af persistente organiske stoffer, tungmetaller og stoffer, der har irreversible sundhedsmæssige virkninger c) at forbedre lovgivningen og andre instrumenter for at sikre en sammenhængende og omfattende kontrol med forureningen fra industrianlæg, at udvikle valgmuligheder med henblik på supple- forureningsbekæm- integreret rende rammer pelse for mindre anlæg, idet der tages højde for disses særlige problemer, og at tilskynde til bedre integrering af eksterne omkostninger for til at d) på baggrund af Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 1997 (1) og Rådets resolution af 7. oktober 1997 (2), der begge omhandler gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets miljølovgivning, at forbedre gennem- træffe foranstaltninger førelsen og håndhævelsen af alle bestemmelser, der har til formål at mindske emissioner og forurening fra industrien, ved at sikre, at princippet om, at forureneren betaler, integreres bedre i fællesskabs- lovgivningen; Europa-Parlamentet og Rådet tager i den forbindelse til efterretning, at Kommissionen vil forelægge en hvidbog om erstatningsansvar på miljøområdet e) at udvikle aktioner med det formål at øge indu- striens bevidsthed om miljøforhold, f. eks. i form af til bedre erhvervsoplysning, herunder redskaber oplysning om den bedste tilgængelige teknik, bl. a. ved at anvende EuroBAT-dokumenter, forbedret informationsformidling angående renere teknolo- gier samt fremme af god miljøpraksis f) at præcisere definitionen på miljøvirksomheder og at lette deres udvikling g) at prioritere små og mellemstore virksomheders problemer med hensyn til tekniske og økonomiske hindringer for udvikling og anvendelse af renere miljøteknologi h) at styrke en effektiv kontrol med og — hvor der eksisterer realistiske miljøvenlige alternativer — udfasningen af eller indførelsen af forbud mod de miljø- eller sundhedsskadelige POP’er (Persistant Organic Pollutants), under hensyn til udviklingen i de relevante internationale forhandlinger i) at udvikle og gennemføre politikker, der tager sigte på bæredygtig industriel udvikling, og som inde- bærer en definition af begrebet miljøeffektivitet og fokusering på partnerskaber mellem stat og industri, ved at udnytte industriens evne til at skabe innova- tion samt passende incitamenter og gunstige betin- gelser, både på efterspørgsels- og udbudssiden. 5. Hvad angår målsætninger: turisme er Fællesskabets prioriterede a) at sikre regelmæssig udveksling af oplysninger om turismens indvirkning på miljøet (1) EFT C 167 af 2. 6. 1997, s. 92. (2) EFT C 321 af 22. 10. 1997, s. 1. L 275/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 10. 98 b) at støtte bevidsthedsskabende kampagner med det formål at fremme en miljøvenlig anvendelse af de turistmæssige ressourcer c) at fremme gennemførelsen af nye former for god praksis med henblik på en bæredygtig udvikling af turismen, bl. a. ved hjælp af pilotprojekter inden for rammerne af de eksisterende finansielle instru- menter og ved anvendelse af princippet om, at forureneren betaler d) at sikre, at strukturfondene bidrager til bæredygtige former for turisme i overensstemmelse med: — kravene i strukturfondsforordningerne, herunder eventuelle krav om en vurdering af aktivite- ternes virkninger på miljøet, og — anden relevant fællesskabslovgivning, navnlig foranstaltninger til vurdering af virkningerne på miljøet (VVM) e) at fremme indskrivningen af miljø- og turisme- er aftaler, hvor det internationale i aspektet hensigtsmæssigt. Artikel 3 Udvidelse af viften af instrumenter Fællesskabet vil under hensyn til nærhedsprincippet udvikle, anvende eller på anden måde tilskynde til et bredere udbud af instrumenter med henblik på at skabe væsentlige ændringer i de nuværende tendenser og den nuværende praksis i forbindelse med bæredygtig udvik- ling. 1. Hvad angår den relevante udvikling af effektive markedsbaserede instrumenter og andre økonomiske instrumenter til gennemførelse af politikken vil der blive lagt særlig vægt på: a) grønne regnskaber b) at undersøge hindringerne for indførelse af økono- indkredse mulige og instrumenter at miske løsninger c) miljøafgifter og -skatter d) at konstatere, hvilke støtteordninger der påvirker bæredygtig produktion og forbrugeradfærd negativt, med henblik på at ændre dem e) at tilskynde til anvendelse på medlemsstatsplan af begrebet erstatningsansvar på miljøområdet g) at tilskynde til anvendelse af fiskale instrumenter for at nå miljømæssige mål, bl. a. ved at overveje muligheden af lovgivningsinitiativer på dette område under programmets løbetid og ved at fort- sætte undersøgelsen af de vidererækkende gavnlige virkninger, som sådanne instrumenter kan have, navnlig inden for Fællesskabets generelle økono- miske målsætninger, såsom beskæftigelse, konkur- renceevne og vækst. 2. Hvad angår horisontale instrumenter er Fællesskabets prioriterede målsætninger: a) bl. a. på baggrund af Kommissionens forslag af 25. marts 1997 om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet (1) at undersøge, hvorledes der kan foretages en miljøkonsekvensvur- dering af politikker, planer og programmer i Fælles- skabet samt eventuelt af kommissionsforslag til programmer og fællesskabslovgivning b) at udvikle fremgangsmåder for VVM-undersøgelser (vurdering af virkning på miljøet) af planer og programmer, og at fremme udviklingen af metodo- logier, uddannelse og vejledningsmateriale med henblik på miljøvurdering af såvel projekter som planer og programmer c) at overveje at udvide ordningen for miljøstyring og miljørevision til at omfatte andre aktivitetsområder end fremstillingsindustrien d) hvor det er relevant, at fremme standardisering i forbindelse med miljøspørgsmål og i højere grad at inddrage miljøhensyn ved udarbejdelsen af normer og standarder for industrien e) at udvikle kriterier til vurdering af, om bestående fællesskabspolitikker og -instrumenter, herunder finansiering, er i overensstemmelse med hensynet til en bæredygtig udvikling f) at tage Fællesskabets regler for offentlige indkøb op til fornyet overvejelse med henblik på i højere grad at inddrage miljøhensyn, samtidig med at der sikres loyal konkurrence. 3. Der vil blive lagt særlig vægt på at forbedre anven- delsen af Fællesskabets egne finansielle støttemeka- nismer til at fremme en bæredygtig udvikling. Dette kræver større inddragelse af miljøhensyn, herunder naturbeskyttelse, og en vurdering af disse mekanismers indvirkning på miljøet som et middel til at forbedre kvaliteten af støtteaktioner ud fra en miljømæssig og økonomisk synsvinkel. 4. Fællesskabet vil fortsætte sin nuværende indsats for fuldt ud at udnytte de muligheder, som nye teknikker og teknologier indebærer for bæredygtighed inden for fødevareproduktion, kemisk sektorer som landbrug, og industri, udvikling af nye materialer og energikilder. lægemiddelindustri, miljøoprensning f) frivillige aftaler, som forfølger miljømæssige mål, samtidig med at de overholder konkurrencereglerne (1) EFT C 129 af 25. 4. 1997, s. 14. 10. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 275/7 Artikel 4 Gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen Fællesskabet vil styrke sin indsats på alle niveauer med henblik på at sikre bedre gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivningen. Fællesskabets prioriterede målsætninger er: a) at forbedre de retlige rammer for miljøpolitikken ved at vedtage mere sammenhængende, globale og integre- rede strategier for specifikke sektorer, om fornødent gennem forenkling af de lovgivningsmæssige og admi- nistrative procedurer og anvendelse af rammedirek- tiver, og ved at lægge vægt på, at de foreslåede foran- staltninger skal kunne gennemføres og håndhæves b) at styrke indsatsen for at sikre, at medlemsstaterne bedre overholder de i fællesskabslovgivningen fastsatte rapporteringskrav, bl. a. gennem øget rationalisering og standardisering af disse krav, at gøre bedre brug af rapporterne som et redskab i beslutningsprocessen samt at styrke arbejdet med disse spørgsmål i forvalt- ningskomitéerne c) at tilstræbe et mere effektivt samarbejde mellem de myndigheder i medlemsstaterne, der er ansvarlige for gennemførelsen og håndhævelsen af Fællesskabets miljølovgivning, bl. a. gennem nettet af miljøinspek- tører og i den forbindelse søge at opnå større gennem- sigtighed med hensyn til tilsyns- og håndhævelsesind- satsen i de enkelte medlemsstater og at styrke den fælles indsats for samarbejde gennem det nævnte net ved hjælp af pilotprojekter og øvelser i marken for d) at undersøge forskellige muligheder at gøre miljøinspektionen i Europa mere effektiv på grundlag af en beretning, som Kommissionen vil forelægge inden programmets udløb, og hvori den navnlig vil vurdere muligheden af at fastlægge fælles inspektions- kriterier på grundlag af minimumsinspektionsstan- darder; Kommissionen vil offentliggøre en årsberet- ning om miljøet med nærmere oplysninger om bl. a. niveauet for medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets miljølovgivning e) at overveje, hvordan offentlighedens deltagelse i gennemførelsen og håndhævelsen af miljøpolitikker kan fremmes, og at undersøge, om der er behov for lettere klageadgang, under hensyn til nærhedsprin- cippet og til medlemsstaternes forskellige retssystemer f) i forbindelse med forslag til revision af gældende rets- akter samt i forslag til nye retsakter på miljøområdet at tilskynde til bestemmelser, som forpligter medlemssta- terne til at håndhæve miljøreglerne og fastsætte sankti- onsbestemmelser, der finde anvendelse, hvis skal reglerne overtrædes g) at styrke indsatsen på fællesskabsplan og på nationalt plan, for i overensstemmelse med traktaten, navnlig artikel 155 og 171, at skride effektivt ind over for brud på Fællesskabets miljølovgivning. Artikel 5 Øget bevidsthed Fællesskabet understreger betydningen af kommunika- tion, information, uddannelse og erhvervsuddannelse som midler til at øge bevidstheden om en bæredygtig udvik- ling og til at fremme adfærdsændringer inden for alle samfundets sektorer. Det vil øge sine bestræbelser på at forbedre fællesskabsborgernes bevidstheds- og informati- onsniveau med hensyn til en bæredygtig udvikling. Fællesskabets prioriterede målsætninger er: a) at gøre oplysninger om miljøsituationen og om gennemførelsen af Fællesskabets miljølovgivning lettere tilgængelige b) at fremme integrationen af begrebet bæredygtig udvik- ling i Fællesskabets uddannelses- og erhvervsuddan- nelsesprogrammer c) at tilskynde til uddannelse og erhvervsuddannelse på miljøområdet på alle relevante niveauer, bl. a. for at bidrage til at ændre den enkeltes adfærd i retning af mere bæredygtige adfærdsmønstre d) at udnytte systemet til løbende evaluering og passende formidling af resultater af LIFE-projekter optimalt, både på naturbeskyttelsesområdet andre miljøområder og på e) at indsamle og i højere grad udbrede oplysninger og viden, hvad angår miljøsituationens indvirkning på menneskers sundhed f) at fremme grøn adfærd inden for Fællesskabets egne institutioner yderligere og at lette udvekslingen af oplysninger om bedste praksis samt adgangen til og den bredest mulige formidling af oplysninger om dette emne g) at fremme et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne inden for miljøkommunikation og information; i samarbejde med medlemsstaterne at udarbejde en kommunikationsstrategi for Fællesskabet, bl. a. ved at drage fordel af eksisterende samarbejdsini- tiativer h) at lette forbrugernes muligheder for at tage miljømæs- sige overvejelser i betragtning gennem miljømærkning og miljøoplysninger på produkterne, herunder på kemikalier L 275/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 10. 98 i) at tilskynde leverandører af finansielle tjenesteydelser, f. eks. banker og forsikringsselskaber, til at inddrage miljøhensyn i deres operationer. god miljøpraksis, bl. a. ved hjælp af teknologiover- førsel. Artikel 6 Internationalt samarbejde I erkendelse af de tunge miljøproblemers grænseoverskri- dende karakter og i erkendelse af de gode muligheder, Fællesskabet har for at optræde som drivende kraft i en fortsat udbygning af den internationale miljøregulering, vil Fællesskabet søge at styrke sin rolle og påtage sig en ledende indsats, ikke mindst hvad angår de internationale forpligtelser, som Fællesskabet har indgået i konventioner og protokoller. Dette kræver navnlig, at det styrker sit samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og med Middelhavslan- dene og øger sin rolle i forbindelse med de miljøpro- blemer, der er angivet i Agenda 21, og i forbindelse med samarbejde om bæredygtig bilateralt og multilateralt udvikling. Fællesskabet skal sikre, at det er en drivende kraft i det videre arbejde vedrørende konventionerne om biodiver- sitet og klima, samt at Fællesskabet ligeledes fører an i det internationale arbejde henimod etableringen af en global, juridisk bindende regulering af POP’er (Persistant Organic Pollutants). 1. Hvad angår Central- og Østeuropa er Fællesskabets prioriterede målsætninger: a) yderligere at udbygge en omfattende miljøstrategi som led i strategien med henblik på at forberede de associerede central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse; Fællesskabet forpligter sig til ved hjælp af teknisk/administrativt samarbejde og finansiel støtte at hjælpe ansøgerlandene med at komme op på det påkrævede miljøbeskyttelsesniveau på tids- punktet i den forbindelse opprioriteres arbejdet med at udarbejde og gennem- føre miljøhandlingsplaner for hvert af landene i forbindelse med en eventuel tiltrædelse for deres tiltrædelse; b) at fortsætte samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa og at fremme samarbejdet mellem disse lande på dette område inden for de rammer, der er fastsat i Europaaftalerne; dette indebærer styrkelse af samarbejdet om kapacitetsopbygning, fortsat finan- sielt samarbejde, herunder teknisk bistand navnlig til tilnærmelse af lovgivningen samt dens gennem- førelse og håndhævelse, investering i miljøinfrastruktur samt samarbejde for at fremme støtte til 2. Hvad angår Middelhavslandene og Middelhavsområdet er Fællesskabets prioriterede målsætninger: a) inden for rammerne af Barcelona-erklæringen fra november 1995 at udvikle en regional strategi gennem en regelmæssig dialog, bl. a. gennem mini- sterkonferencer, og et udvidet og forbedret samar- bejde, navnlig i forbindelse med finansiel og teknisk bistand b) at opstille et handlingsprogram med prioriteter på kort og mellemlang sigt i forbindelse med Middel- havsområdet og at udvikle en overvågningsmeka- nisme for gennemførelsen af dette program. 3. Hvad angår Østersøområdet er Fællesskabets priorite- rede målsætninger at styrke miljøsamarbejdet inden for de eksisterende regionale rammer og at øge koordinati- onen mellem de relevante fonde med henblik på at støtte under HELCOM (Helsinki Commission) samt navnlig gennemførelsen af det fælles overordnede miljøhandlingsprogram. aktiviteterne 4. Hvad angår Rio-processen er Fællesskabets prioriterede målsætninger at sikre Fællesskabets aktive deltagelse i processen og i opfølgningen af De Forenede Nationers Generalforsamlings ekstraordinære samling i 1997 og bl. a. at bidrage til: a) styrkelse af rammekonventionen om klimaæn- dringer i overensstemmelse med Berlin-mandatet og senere afgørelser b) udarbejdelse af konventionen om den biologiske mangfoldighed, herunder af nationale gennemførelsesstrategier og snarlig udarbejdelse af en protokol om biosikkerhed fremme c) styrkelse af det internationale samarbejde i forbin- delse med konventionen om bekæmpelse af ørken- spredning. 5. Hvad angår andre internationale miljøforhold er Fællesskabets prioriterede målsætninger: a) at foretage en politisk nyvurdering med henblik på, at hensynet til bæredygtig udvikling kan indgå i fjerde AVS-EF Lomé-konven- gennemførelsen af foretage en generel evaluering af tion, samt at Fællesskabets udviklingsbistand for at sikre, at miljøvurderingsordningerne følges b) at styrke miljøelementet i samarbejdet med NIS (de nye uafhængige stater), navnlig ved at fokusere på kapacitetsopbygning og teknisk bistand inden for Tacis-programmet 10. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 275/9 c) at styrke miljøelementet i samarbejdet med asiatiske og latinamerikanske lande i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 af 25. februar 1992 om finansiel og faglig bistand til og økono- misk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika (1) og med de generelle retningslinjer for samarbejdet mellem Fællesskabet og de pågæl- dende regioner d) at fremme aktiv deltagelse i i Europa samt regionale konfe- »miljø for rencer og traktater Europa«-processen e) at støtte internationalt arbejde med hensyn til indi- katorer for en bæredygtig udvikling f) at arbejde for en styrkelse af bestemmelserne om håndhævelse og løsning af konflikter, når de inter- nationale aftaler skal revideres g) at tage aktivt del i forhandlingerne om vedtagelse af et retligt bindende instrument, hvorved der fast- lægges en procedure for forudgående informeret samtykke i forbindelse med handel med visse farlige kemikalier og pesticider. 6. Hvad angår handels- og miljøanliggender er Fællesska- bets prioriterede målsætninger: a) at søge at sikre, at WTO’s regler, forskrifter og procedurer tager fuldt hensyn til behovet for at fremme et højt miljøbeskyttelsesniveau, især hvad de generelle bestemmelser angår b) at deltage aktivt i internationale drøftelser, navnlig inden for WTO, om handel og miljø, hvor Fælles- skabet i overensstemmelse med den overordnede målsætning om en bæredygtig udvikling vil fremme en afbalanceret holdning til problemerne i forbin- delse med disse to områder, idet der fokuseres på at integrere miljøkrav i det multilaterale handelssy- stem c) at give forrang til multilaterale løsninger på handels- og miljøproblemer under overholdelse af gældende miljø- og handelsprincipper og at fremme gennemsigtigheden i forbindelse med defi- nition og gennemførelse af miljøforanstaltninger, herunder nye miljøpolitiske instrumenter. DEL 2 ANDRE EMNER, DER VIL BLIVE LAGT SÆRLIG VÆGT PÅ vurdering af fordele og ulemper, hvis en foranstaltning henholdsvis gennemføres eller ikke gennemføres. Det vil sikre koordinering af og samarbejde med de relevante fællesskabsinstitutioner og -organer og vil samarbejde med de relevante internationale institutioner. Det Euro- pæiske Miljøagentur spiller en nøglerolle i overvågningen af og rapporteringen om miljøets tilstand. Der vil blive lagt særlig vægt på: a) at identificere og udfylde huller i de eksisterende grundlæggende statistiske data om miljøet, at øge inte- grationen af miljøaspekter i data og statistikker om andre politikker og at sikre, at disse data er tilgænge- lige b) at fremme udviklingen af miljøindikatorer, gennem- førelsesindikatorer for alle relevante politiske aktioner samt indikatorer for en bæredygtig udvikling som refe- renceindikatorer til måling af fremskridt i retning af en bæredygtig udvikling og at skabe grundlag for fast- læggelse af målsætninger og operationelle mål c) at forbedre koordinationen i forbindelse med udvik- lingen og sikringen af gensidig feedback mellem videnskabelig forskning, udviklingspolitik og miljøpo- litik d) yderligere at udvikle brugen af økonomiske evalue- (omkostningseffektivitet, ringsteknikker for miljøet cost/benefit- og erhvervsvurderingsteknikker) e) at udvikle hjælpe- eller satellitregnskaber til nationale regnskaber som et første skridt mod integration af miljøaspekter i medlemsstaternes og Fællesskabets regnskabsbegreber og -praksis med henblik på udar- bejdelse af et samlet system for grønne nationalregn- skaber i 1999. Artikel 8 Bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre Fællesskabet vil udbygge sin indsats med henblik på at lette og øge innovationen i erhvervslivet i forbindelse med bæredygtig udvikling og fremme bevidstgørelse og adfærdsændringer hos erhvervslivet og forbrugerne med henblik på at nå frem til mere bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre. Artikel 7 Forbedret grundlag for miljøpolitik Artikel 9 Fællesskabet vil sikre, at miljøpolitikken er baseret på pålidelige og sammenlignelige data, statistikker og indika- torer, på sunde videnskabelige informationer og på en (1) EFT L 52 af 27. 2. 1992, s. 1. Fælles ansvar og partnerskab Fællesskabet vil fremme praktiske måder til forbedring af fælles aktioner og partnerskaber til sikring af en bære- L 275/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 10. 98 dygtig udvikling. Det vil sørge for bedre dialogmuligheder og sikre, at et passende udvalg af aktører inddrages i udformningen og gennemførelsen af dets politikker og aktioner. særlig vægt på de aktioner, der kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan. Artikel 10 Fremme af lokale og regionale initiativer Fællesskabet vil yderligere tilskynde til aktiviteter på lokalt og regionalt plan vedrørende forhold, der er afgø- rende for at opnå en bæredygtig udvikling. Der vil med henblik herpå blive lagt særlig vægt på: til at instrument a) yderligere at fremme mulighederne for fysisk planlæg- ning som et lette en bæredygtig udvikling, idet Europa 2000+ udvikles yderligere, og udviklingen af de europæiske perspektiver vedrørende fysisk planlægning støttes, og der derved skabes grundlag for enighed blandt politiske beslutningsta- gere, bl. a. i forbindelse med miljøvirkningen af sektor- specifikke udviklingspolitikker b) at udvikle en global strategi for byanliggender med særlig vægt på støtte til lokale myndigheders aktioner for at gennemføre programmet og den lokale Agenda 21 c) at fremme udveksling af erfaringer mellem lokale myndigheder i forbindelse med initiativer vedrørende bæredygtig transport d) at udvikle et demonstrationsprogram for integreret forvaltning af kystområder med henblik på at vise følgerne af forbedrede informations- og samrådsmeka- nismer til gennemførelse af en bæredygtig udvikling og at identificere behovet for yderligere initiativer på fællesskabsniveau og andre niveauer e) at udvikle en strategi til fremme af lokale initiativer vedrørende udvikling og beskæftigelse for at bidrage til bevarelse af naturområder, efter omstændighederne med støtte fra strukturfondene f) i overensstemmelse med konventionen om bekæm- pelse af ørkenspredning at støtte foranstaltninger i sårbare områder med det sigte at begrænse ørkenspred- ning gennem en forvaltningspolitik og bæredygtig anvendelse af naturressourcer samt en bedre informati- onsudbredelse og samordning af igangværende tiltag. Artikel 11 Miljøemner Fællesskabet vil yderligere udvikle sine politikker i forbindelse med programmets miljøemner på grundlag af høje miljøbeskyttelseskrav og vil i den forbindelse lægge 1. Hvad angår klimaændringerne og nedbrydningen af ozonlaget, vil Fællesskabet styrke indsatsen for at indfri målsætningerne i klimakonventionen og Montreal-Protokollen. Der vil blive lagt særlig vægt på: a) de politikker og foranstaltninger, der er nødven- dige for i overensstemmelse med Berlin-mandatet at nå de reduktionsmål for kuldioxid (CO2) og andre drivhusgasser, som skal nås inden for fast- lagte tidsfrister som f. eks. 2005, 2010 og 2020 b) at skærpe Fællesskabets kontrolforanstaltninger med hensyn til stoffer, der nedbryder ozonlaget, og at intensivere forskning rettet mod at finde egnede erstatningsprodukter for disse stoffer 2. Hvad angår forsuring og luftkvalitet vil der blive lagt særlig vægt på: a) at udvikle og gennemføre en strategi med henblik på at sikre, at de kritiske belastninger i forbindelse med udsættelse for forsurende, eutrofierende og fotokemiske luftforurenende stoffer ikke over- skrides b) at fastlægge eller ændre kvalitetsmålsætningerne for specifikke forureningskilder med henblik på at sikre, at de kritiske belastninger/niveauer for økosystemer ikke overskrides, og at udvikle fælles procedurer til evaluering og overvågning af luft- kvaliteten. 3. Hvad angår beskyttelsen af vandressourcerne vil der blive lagt særlig vægt på at udvikle de overordnede rammer for en integreret planlægning for og forvalt- ning af grundvandet og overfladevandressourcer, hvor der fokuseres på både kvantitative og kvalitative aspekter. Dette vil bidrage til en bæredygtig forvalt- ning af havene omkring Europa. 4. Hvad angår affaldshåndtering vil Fællesskabet træffe foranstaltninger til at ajourføre og udvikle sin affalds- håndteringsstrategi på baggrund af Europa-Parlamen- tets beslutning af 14. november 1996 (1) og Rådets resolution af 24. februar 1997 (2), herunder den heri anførte prioriteringsrækkefølge, og på grundlag af den relevante lovgivning. (1) EFT C 362 af 2. 12. 1996, s. 241. (2) EFT C 76 af 11. 3. 1997, s. 1. 10. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 275/11 5. Hvad angår støj vil det særlig blive overvejet at udvikle et program for støjsænkning, der under et kunne omfatte sikring af informationer til offentlig- heden, udarbejdelse af fælles støjindeks samt mål for støjkvalitet og støjemissioner fra produkter. 6. Hvad angår naturbeskyttelse og biodiversitet vil Fællesskabet udarbejde en strategi for bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfol- dighed i relevante sektorale eller tværsektorale planer, programmer og politikker og i forbindelse med gennemførelsen af sine øvrige politikker sikre fuld- stændig integration af hensynene til naturbeskyttelse og biodiversitet. I forbindelse med gennemførelsen af nye reformer vil det sikre, at virkningerne heraf på biodiversiteten vurderes. Braklægning vil blive taget i betragtning med henblik på at genskabe varige natur- områder. Trækkorridorer og mellemområders rolle vil blive taget i betragtning i forbindelse med det euro- pæiske net af beskyttede områder (Natura 2000) og i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1). 7. Hvad angår forvaltning af risici og ulykker vil der blive lagt særlig vægt på: a) at revidere de gældende bestemmelser om eksport og import af farlige kemikalier, navnlig i forbin- delse med princippet om forudgående informeret samtykke b) yderligere at udvikle foranstaltninger vedrørende ikke-landbrugspesticider med landbrugs- henblik på at sikre bæredygtig brug af disse og d) at udarbejde en aktionsplan med henblik på at fremskynde risikovurderingen af farlige stoffer på EINECS-listen, hvorved de farligste stoffer gives højest prioritet e) yderligere at revidere de forskriftsmæssige rammer for ny teknologi. 8. Fællesskabet vil i overensstemmelse med programmet tilstræbe at tage konkrete skridt til at reducere antallet af hvirveldyr, der anvendes til forsøg, med 50 % inden år 2000 og at tilvejebringe statistiske data om dyreforsøg, navnlig med hensyn til anvendelsen af primater og med det kortfristede formål at forbyde anvendelsen af primater, som er indfanget. 9. Der vil blive lagt særlig vægt på Kommissionens fjerde beretning til Rådet om situationen og udsig- terne med hensyn til forvaltningen af radioaktivt affald i Den Europæiske Union. 10. Europa-Parlamentet og Rådet tager til efterretning, at Kommissionen, efter at den har afsluttet den revision som den af den gældende fællesskabslovgivning, ifølge henholdsvis artikel 69, 84 og 112 i akten vedrø- rende vilkårene for Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse skal foretage inden udløbet af overgangs- perioden, agter at forelægge dem en beretning om resultaterne af denne revision og om de foranstalt- ninger, den har fundet nødvendige, samt eventuelle virkninger for anden lovgivning og for programmet. c) at udvikle og lancere en strategi, som bl. a. vil føre til yderligere udvikling af politikker, der fuldt ud tager hensyn til Agenda 21 for så vidt angår farlige kemikalier, idet der navnlig fokuseres på forsigtig- hedsprincippet, risikoinformation til brugerne og effektivisering af arbejdet med at erstatte eller udfase farlige kemikalier samt at forbedre sikker- hedsbestemmelserne vedrørende håndtering af farlige kemikalier Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 1998. På Europa-Parlamentets vegne J. M. GIL-ROBLES På Rådets vegne J. FARNLEITNER Formand Formand (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. Direktivet er senest ændret ved direktiv 97/62/EF (EFT L 305 af 8. 11. 1997, s. 42). L 275/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 10. 98 Erklæring fra Kommissionen om artikel 2, nr. 1, litra a) (om landbruget), om dens forslag vedrørende den fælles landbrugspolitik (1) Kommissionen anfører i sine Agenda 2000-forslag, at der må pustes nyt liv i den fælles landbrugspolitik, og at miljøhensyn må integreres i de øvrige fællesskabspolitikker. Kommissionens forslag til reform af EU’s landbrugspolitik er udformet med henblik på at sikre, at den europæiske landbrugsmodel kan stå sin prøve i det lange løb til glæde ikke blot forbrugerne, beskæftigelsen, miljøet og samfundet som helhed. landbrugsindustrien, men også for for Kommissionens forslag tilstræber en integreret løsning, omfattende bl. a. : — en styrkelse af udviklingen af landbruget, der yderligere skal udbygges i fremtiden, og som indebærer en styrkelse af miljøforanstaltningerne inden for landbruget som obligatoriske elementer i regionalprogrammerne, arealbaseret støtte til bæredygtigt landbrug i ugunstigere stillede områder, skovbrugsforanstaltninger, der indebærer bæredygtige driftmetoder, og miljøundervisning — styrkelse af budgettet for miljøforanstaltninger inden for landbruget, navnlig med bevillinger, der skaffes fra nedskæringer i støtten som følge af miljømæssige forhold — yderligere nedskæringer i markedsstøttepriserne, der kompenseres ved en forhøjelse af de direkte betalinger. I henhold til disse forslag vil medlemsstaterne blive forpligtet til at træffe miljømæssige foranstaltninger bl. a. til beskyttelse af biodiversiteten, grundvandet, drikkevandet og landskabet. Til opfyldelse af den pligt har medlemsstaterne tre muligheder: — de miljømæssige foranstaltninger inden for landbruget kan være en del af landbrugsprogrammerne — de kan tage form af bindende miljølovgivning, hvis overholdelse kan fremmes ved at skære i de direkte betalinger ved manglende overholdelse, eller — særlige miljøkrav kan gøres til en forudsætning for modtagelse af direkte betalinger i henhold til de fælles markedsorganisationsordninger. Hvad angår oksekød og mejeriprodukter fastsættes der nationale rammer for en del af betalingerne, som kan knyttes til miljøstandarder. Herudover vil ekstensiveringspræmien blive gjort mere effektiv, og kravene vil blive skærpet. Kommissionen er overbevist om, at denne reform, når først den er vedtaget, vil åbne vejen for mere bæredygtige former landdistrikterne i Den Europæiske Union. landbrug og udvikling af for Om artikel 2, nr. 4, litra d), om erstatningsansvar på miljøområdet (2) Kommissionen vil som anført i dens arbejdsprogram i nær fremtid vedtage en hvidbog om erstatningsansvar på miljøområdet. Denne hvidbog vil beskæftige sig med behovet for ny fællesskabslovgivning på dette område, navnlig i form af et rammedirektiv. 10. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 275/13 Om artikel 4, stk. 2, lita d) til g), om håndhævelse af miljøreglerne (3) for medlemsstaternes Kommissionen vil give nærmere oplysninger om niveauet gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets miljølovgivning, såvel i det relevante udvidede afsnit og i bilagene til dens årsberetning om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten som i dens årsoversigt over miljøsituationen. Disse oplysninger vil bl. a. omfatte information om, hvor mange klager der er modtaget, hvor mange sager Kommissionen undersøger, hvor mange sager der er indbragt for Domstolen samt udfaldet af domstolssagerne, og hvad Kommissionen eventuelt videre har foretaget sig. (4) Om artikel 11, nr. 4, om affaldsbehandling Kommissionen vil i fornødent omfang udbygge Fællesskabets prioriteringsrækkefølge for dets affaldshåndteringsprincipper yderligere og vil i forbindelse med sine overvejelser om de forskellige muligheder tage i betragtning, hvorledes denne prioriteringsrækkefølge kan udnyttes bedst muligt


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2028/98 av den 24 september 1998 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 262/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 9. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2028/98 av den 24 september 1998 om fastst(cid:132)llande av exportbidrag f(cid:148)r spannm(cid:134)l och f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete eller r(cid:134)g EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 2 i denna, och spannm(cid:134)l (1), senast med beaktande av f(cid:148)ljande: Artikel 13 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 fastst(cid:132)ller att skillnaden mellan de noteringar eller priser som g(cid:132)ller p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1 i den f(cid:148)rordningen och priserna f(cid:148)r dessa produkter inom gemenskapen kan t(cid:132)ckas av ett exportbidrag. Exportbidragen skall fastst(cid:132)llas med h(cid:132)nsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser till r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag f(cid:148)r spannm(cid:134)l och om de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar p(cid:134) marknaden f(cid:148)r spannm(cid:134)l (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2052/97 (4). D(cid:134) exportbidraget f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete och r(cid:134)g r(cid:132)knas ut, m(cid:134)ste h(cid:132)nsyn tas till de kvantiteter spannm(cid:134)l som kr(cid:132)vs f(cid:148)r deras tillverkning. Dessa kvantiteter fast- st(cid:132)lls i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. Situationen p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden eller s(cid:132)rskilda behov p(cid:134) vissa marknader kan g(cid:148)ra det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att variera exportbidraget f(cid:148)r vissa produkter med avseende p(cid:134) desti- nation. Bidraget m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas en g(cid:134)ng i m(cid:134)naden. Det kan (cid:132)ndras inom den mellanliggande perioden. Till(cid:132)mpningen av dessa n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser p(cid:134) den nuvarande marknadssituationen f(cid:148)r spannm(cid:134)l, och s(cid:132)rskilt p(cid:134) noteringarna eller priserna f(cid:148)r spannm(cid:134)lsprodukter inom gemenskapen och p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden medf(cid:148)r att exportbidragen b(cid:148)r fastst(cid:132)llas till de belopp som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l har inte yttrat sig inom den tid som ordf(cid:148)randen har best(cid:132)mt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Exportbidragen f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastst(cid:132)lls i bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 25 september 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 24 september 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 287, 21. 10. 1997, s. 14. 25. 9. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 262/33 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 24 september 1998 om fastst(cid:132)llande av exportbidragen f(cid:148)r spannm(cid:134)l och f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete eller r(cid:134)g Produktnummer Best(cid:132)mmelseland (1) Bidragsbelopp Produktnummer Best(cid:132)mmelseland (1) Bidragsbelopp (ecu/ton) (ecu/ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 22,50 0 50,00 0 — 54,00 0 — — — 45,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 — — 01 — — 44,00 41,00 38,00 35,00 32,50 — — 82,00 — — 0 (2) — (2) — 0 (2) — (1) Best(cid:132)mmelseland identifieras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 01 Alla tredje l(cid:132)nder. 02 Andra tredje l(cid:132)nder. 03 Schweiz, Liechtenstein. (2) Inget exportbidrag beviljas om produkten inneh(cid:134)ller sammanpressat mj(cid:148)l. Obs. Zonerna (cid:132)r de som fastst(cid:132)lls i kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 2145/92 (EGT L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: Rådets afgørelse af 24. september 1998 om udnævnelse af en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Uddannelse inden for Arkitekturområdet

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
architecture
town-planning profession
vocational training

text: 6. 10. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 306/3 R¯DETS AFG˘RELSE af 24. september 1998 om udn»vnelse af en suppleant til Det R¿dgivende Udvalg for Uddannelse inden for Arkitek(cid:220) turomr¿det R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION HAR - (98/C 306/03) under henvisning til R¿dets afg(cid:192)relse 85/385/E˘F af 10. juni 1985 om neds»ttelse af et r¿dgi(cid:220) vende udvalg for uddannelse inden for arkitekturomr¿det(cid:216)(˛), s»rlig artikel 3 og 4, og ud fra f(cid:192)lgende betragtninger: R¿det udn»vnte ved afg(cid:192)relse af 26. februar 1996(cid:216)(ˇ) David SMART til suppleant for perioden indtil den 25. februar 1999; den britiske regering har indstillet Andrew FINCH til efterf(cid:192)lger for David SMART - TRUFFET F˘LGENDE AFG˘RELSE: Eneste artikel Andrew FINCH udn»vnes til suppleant til Det R¿dgivende Udvalg for Uddannelse inden for Arkitekturomr¿det som efterf(cid:192)lger for David SMART for den resterende del af dennes mandat(cid:220) periode, dvs. indtil den 25. februar 1999. Udf»rdiget i Bruxelles, den 24. september 1998 P¿ R¿dets vegne Formand J. FARNLEITNER (˛)(cid:217)EFT L 223 af 21. 8. 1985, s. 26. (ˇ)(cid:217)EFT C 74 af 14. 3. 1996, s. 1


title: Rådets förordning (EG) nr 2079/98 av den 24 september 1998 om ändring av förordning (EG) nr 2334/97 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på viss import av flata lastpallar av trä med ursprung i Republiken Polen och om slutgiltigt upptag av den införda provisoriska tullen

eurovoc_concepts:
Poland
anti-dumping duty
import
originating product
wood product

text: 1. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 266/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2079/98 av den 24 september 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97 om inf(cid:148)rande av en slutgiltig anti- dumpningstull p(cid:134) viss import av flata lastpallar av tr(cid:132) med ursprung i Repu- bliken Polen och om slutgiltigt upptag av den inf(cid:148)rda provisoriska tullen EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING (2) med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 9. 4 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 och 4. 2 i denna, med beaktande av det f(cid:148)rslag kommissionen lagt fram efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) A. TIDIGARE F(cid:153)RFARANDE Genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97 inf(cid:148)rde r(cid:134)det slutgiltiga antidumpningstullar p(cid:134) viss import av flata lastpallar av tr(cid:132) som omfattas av KN-nummer ex 4415 20 20 med ursprung i Republiken Polen och godtog vissa tillverkares (cid:134)taganden i samband med denna import. Stickprovsurval anv(cid:132)ndes f(cid:148)r polska tillverkare/export(cid:148)rer och individuella tullar p(cid:134) mellan 4 och 10,6 % inf(cid:148)rdes f(cid:148)r de f(cid:148)retag som ingick i stickprovet, medan andra samarbetsvilliga f(cid:148)retag omfattades av en v(cid:132)gd genomsnittlig tull p(cid:134) 6,3 %. En tull p(cid:134) 10,6 % inf(cid:148)rdes f(cid:148)r f(cid:148)retag som inte gav sig till k(cid:132)nna eller inte var samarbetsvilliga i unders(cid:148)kningen. De tillverkare vars (cid:134)taganden godtogs undantogs fr(cid:134)n antidumpningstullar avse- ende import av en viss lastpallstyp, EUR-lastpallen, som (cid:132)r den enda lastpallstyp som omfattas av (cid:134)tagandena. (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. F(cid:148)rordningen senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EGT L 324, 27. 11. 1997, s. 1. Enligt artikel 4. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97 f(cid:134)r f(cid:148)rordningen (cid:132)ndras p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt att den tull p(cid:134) 6,3 % som till(cid:132)mpas f(cid:148)r de f(cid:148)retag som samarbetade men som inte ingick i stickprovet ocks(cid:134) skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r en annan part, om den parten kan tillhanda- h(cid:134)lla kommissionen tillr(cid:132)ckliga bevis p(cid:134) att han — inte tillverkade eller till gemenskapen exporte- rade n(cid:134)gra lastpallar av tr(cid:132), s(cid:134)som de beskrivs i artikel 1. 1 i den f(cid:148)rordningen under unders(cid:148)k- ningsperioden, — inte (cid:132)r n(cid:132)rst(cid:134)ende n(cid:134)gon av de export(cid:148)rer eller tillverkare i Polen som omfattas av de anti- dumpningstullar som inf(cid:148)rs genom den f(cid:148)rord- ningen, — efter unders(cid:148)kningsperioden faktiskt har expor- terat den ber(cid:148)rda varan till gemenskapen eller har ing(cid:134)tt ett o(cid:134)terkalleligt avtal om att expor- tera en betydande m(cid:132)ngd till gemenskapen. Enligt artikel 4. 2 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97 kan en part, som uppfyller de krav som anges i artikel 4. 1 i denna och vars (cid:134)tagande betr(cid:132)ffande EUR-last- pallen godtagits av kommissionen, ocks(cid:134) undantas fr(cid:134)n antidumpningstullarna. B. ANS(cid:153)KAN FR(cid:143)N NYA EXPORT(cid:153)RER (3) 18 nya polska exporterande tillverkare har ans(cid:148)kt om att behandlas p(cid:134) samma s(cid:132)tt som de f(cid:148)retag som var samarbetsvilliga i den ursprungliga under- s(cid:148)kningen men som inte ingick i stickprovet, och har p(cid:134) beg(cid:132)ran tillhandah(cid:134)llit bevis om att de uppfyller kraven i artikel 4. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97. De bevis som dessa ans(cid:148)kande f(cid:148)retag tillhandah(cid:134)llit har bed(cid:148)mts tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97 skall (cid:132)ndras p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt L 266/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 10. 98 (4) i att dessa 18 exporterande tillverkare l(cid:132)ggs till f(cid:148)rteckningen i bilaga I till den f(cid:148)rordningen. I bilaga I anges de exporterande tillverkare som omfattas av den v(cid:132)gda genomsnittliga tullen p(cid:134) 6,3 %. 10 av de 18 polska exporterande tillverkare som kommer att omfattas av den v(cid:132)gda genomsnittliga tullen p(cid:134) 6,3 % har dessutom gjort (cid:134)taganden betr(cid:132)ffande EUR-lastpallen, och dessa (cid:134)taganden godtogs genom kommissionens beslut 98/554/ EG (1). Dessa tio f(cid:148)retag b(cid:148)r f(cid:148)ljaktligen l(cid:132)ggas till i bilaga II till f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97, som inne- h(cid:134)ller en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver f(cid:148)retag fr(cid:134)n vilka kommissionen har godtagit (cid:134)taganden betr(cid:132)ffande EUR-lastpallen och som d(cid:132)rf(cid:148)r inte omfattas av tullen i detta avseende. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Bilaga I till f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97 skall ers(cid:132)ttas med bilaga I till denna f(cid:148)rordning. Artikel 2 Bilaga II till f(cid:148)rordning (EG) nr 2334/97 skall ers(cid:132)ttas med bilaga II till denna f(cid:148)rordning. Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 24 september 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar N. MICHALEK Ordf(cid:148)rande (1) Se sida 82 i denna tidning. 1. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 266/3 BILAGA I Tillverkare 1. ”Baum-Holz” Sp. zo. o. , Olsztyn 2. ”DAST” GmbH, Poznan 3. Drew-Pol Export-Import, Wodarz Norbert, Murow 4. E. Dziurny (cid:190) C. Nowak S. C. , Snietnica 5. F. P. H. ”Tina”, Katowice 6. F. P. H. Tadeusz Fischer, Maly Gleboczek 7. F. P. U. H. ”Rol-Mar”, Adam Piatek, Klodzko 8. Z. P. H. U. Miroslaw Przybyiek, Klonowa 9. Internationale Paletten Company Sp. , Lebork 10. ”Kross-Pol” Sp. zo. o. , Kolobrzeg 11. P. P. U. H. ”Drewmax” Sp. zo. o. (formerly P. P. H. ”Drewnex”), Krakow 12. P. P. H. ”GKT” S. C. , Majdan Mowy 13. P. P. H. ”Pamadex”, Ligota 14. P. P. H. ”Unikat”, Aleksandrow IV 697 15. P. P. H. U. ”Adapol” S. C. , Wolomin 16. P. P. U. H. ”Alwa” Sp. zo. o. , Tychowo 17. P. P. U. H. ”SMS” (cid:190) St. Mrozowicz, Suleczyno 18. P. T. H. ”Mirex”, Kolobrzeg 19. P. W. ”Peteco” Sp. zo. o. , Warszawa 20. Parafia Rzymsko-Katolicka, B. Niepokalaneg Dzialalnose Gospodaroza, Nowy Sacz 21. Produkcja Palet ”A. Adamus”, Kuznia Grabowska 22. Produkcja Skup Palet Drewnanych, Stanislaw Lachowicz, Majdan Sieniawski 170 23. Przedsiebiorstwo ”Amesko”, Andrzej Skora, Trzebnica 24. P. H. U. ”Justyna”, Gubin 25. P. H. U. ”Akropol”, Krakow 26. P. H. U. Produkcyjne ”Lech”, Lech Szwez, Zary 27. Przedsiebiorstwo Obrobki Drewna ”Palet-Pol” Sp. zo. o. , Dabrowka WLKP 28. P. P. H. Zygmunt Skibinski, Kowal 29. P. P. H. U. ”AWA” Sp. zo. o. , Nowy Sacz 30. Przedsiebiorstwo Wielobranzowe, Zdziolaw Milocki, Ostroda 31. ”Scanproduct” SA. , Czarny Dunajec 32. SC ”Bed”, Dariusz Zuk, Krasienin 33. S. U. T. R. ”Rol Trak”, Prochowice 34. Stolarstwo Export-Import, Tadeusz Swirski, Dlugopole Zdroj 35. Torunskie Przedsiebiorstwo Przemyslu Drzewnego w Toruniu, Adam Wisniewski, Torun 36. ”Transdrewneks” Sp. zo. o. , Grudziadz-Owczarki 37. W. Z. P. U. M. ”Euro-Tech”, Rakszawa 38. Wytwazanie Skrzyn i Opakowan Drewnianych, Malgorzata i Ryszard Nowak, Piaszyna 39. Zaklad Produkcyjno Bohuszko, Ryszard Bohuszko, Osno 40. Z. P. H. ”Maw” SC. , Andrzej Kulej, Lubomierz 41. Zaklad Uslugowo-Handlowy ”Rolmex”, E. Cackowski, Lipno 42. Zaklad Wielobranzowy Produkcyjno Uslugowy, Ryszard Potoniec, Muszyna 43. Zaklad Przerobu Drewna S. C. , Drawsko Pomorskie 44. Z. P. H. U. ”Drewex” S. C. , Asnieszka Pawlaczyk, Skwierzyna 45. Z. P. H. U. ”Sek-Pol” Sp. zo. o. , Tarnobrzeg L 266/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 10. 98 46. ”Euro-Mega-Plus” Sp. zo. o. , Kielce 47. ”C. M. C. ”, Sp. zo. o. , Andrychow 48. Wyrob, Sprzedaz, Skup Palet, Josef Kolodziejczyk, Aleksandrow IV 704 49. Firma Produkcyjno Transportowa Marian Gierka, Brodnica 50. Z. P. H. U. ”Drewnex” S. C. , Zelazkow 45 b 51. Import-Export ”Elko” Sp. zo. o. , Kalisz 52. P. P. H. U. ”Probox”, Import-Export, Kalisz 53. Drewpal S. C. , Stawiszyn 54. Zaman S. C. , Radom 55. ”Marimpex”, Pulawy 56. ”AVEN” Sp. zo. o. , Kostrzyn 57. P. P. H. U. ”Eurex” S. C. , Godynice 58. P. H. ”Drewex” S. C. , Lebork 59. MACED Sklad Palet, J. Macionga, Miastko 60. ENKEL S. C. , Pulawy 61. PAL-PACK Sp. zo. o. , Wierzchowo 62. Produkcja Stolarska Posrednictwo Export-Import, W. i. T. HENSOLDT, Lebork 63. Biuro Uslugowo-Handlowe, Wieslaw Rzezniczek, Lebork 64. P. P. U. H. ”DREWPOL”, Braszewice 65. PTN Kruklanki Sp. zo. o. , Kruklanki 66. WEDAM S. C. , Stezyca 67. Import-Export Jan Sibinski, Czajkow 68. Zaklad Produkcyjny ”Tarta”, Lubsko 69. Firma ”Krausdrew”, Cewice 70. ”Lidal” S. C. , Miastko 71. Zaklad Przerobu Drewna Import-Export, Stanislaw Kociolek, Ladek Zdroj 72. P. P. H. U. ”Alk”, Bierzwnik 73. ”Empol” S. C. , Jastrzebniki 37 74. Zaklad Producji Drzewnej Nr. 1, Export-Import, Julian Bartkowski, Sanok 75. P. P. H. ”Drewex”, Czarnkow 76. ”ZAP” Przedsiebiorstwo Handlowe-Uslugowe Sp. C, Wschowa 77. P. P. H. U. ”Opal”, Zygmunt Podgorski, Bukowsko 41 78. ”Algepa-Pol”, Sp. zo. o. , Lubsko 79. P. P. H. ”A-Produkt” S. C. , Resko 80. PPH ”Paletex” Sibinski Jaroslaw, Klonowa 81. Euro-Handels Sp. zo. o. , Szczecin 82. Firma ”KIKO” S. C. , Poznan 83. ”Enkel” Waldemar Wnuk, Pulawy 84. Sliwka Lucyna, Klodzko 85. Firma Borkowski S. C. Export-Import, Grabow n. Prosna 86. Produkcja (cid:190) Skup Elementow i Palet, Stanislaw Gorecki, Czajkow 87. ”Prodpalet” Handel, Boleslawiec 88. Z. P. H. U. ”Drexport” S. C. , Olecko, Osiedle Lesk 89. ”Bilusa” Sp. zo. o, Klodawa 90. Pawel Bilko ”Pablo”, Klodawa 91. ZPW ”Gober” Sp. zo. o. , Gorzow Wlkp. 92. Kisiel Malgorzata ”Drew-Pal”, Dobra Now 93. P. W. ”Remag”, Zlocieniec 94. PPUH PAL-POL S. C. , Prabuty 95. Firma ”A. C. S. ” S. C. , Kamien 96. Zaklad Produkcji Skrzyn i Opakowan Drewnianych Szuta Marian, Kawcze 1. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 266/5 BILAGA II Tillverkare 1. ”Baum-Holz” Sp. zo. o. , Olsztyn 2. E. Dziurny — C. Nowak S. C. , Snietnica 3. F. P. H. ”Tina” S. C. , Katowice 4. Firma ”Sabelmar” S. C. , Konczyce Male 5. Z. P. H. U. Miroslaw Przybyiek, Klonowa 6. Internationale Paletten Company Sp. , Lebork 7. ”Kross-Pol” Sp. zo. o. , Kolobrzeg 8. P. P. U. H. ”Drewmax” Sp. zo. o. (tidigare P. P. H. ”Drewnex”), Krakow 9. P. P. H. ”GKT” SC. , Majdan Nowy 10. P. P. H. ”Pamadex”, Ligota 11. P. P. H. ”Unikat”, Aleksandrow IV 697 12. P. P. H. U. ”Adapol” SC. , Wolomin 13. P. P. H. U. ”Alpa” Sp. zo. o. , Dobrzyca 14. P. P. U. H. ”Alwa” Sp. zo. o. , Tychowo 15. P. P. H. U. ”Palimex” Sp. zo. o. , Wloszakowice 16. P. P. U. H. ”SMS” — St. Mrozowicz, Suleczyno 17. P. T. H. ”Mirex”, Kolobrzeg 18. P. W. ”Intur-KFS” Sp. zo. o. , Inowroclaw 19. P. W. ”Peteco” Sp. zo. o. , Warszawa 20. ”Paletex” Produkcja Palet, Roman Panasiuk, Warszawa 21. Produkcja Palet ”A. Adamus”, Kuznia Grabowska 22. P. H. U. ”Akropol”, Krakow 23. P. P. H. Zygmunt Skibinski, Kowal 24. ”Scanproduct” SA. , Czarny Dunajec 25. S. U. T. R. ”Rol Trak”, Prochowice 26. ”Transdrewneks” Sp. zo. o. , Grudziadz-Owczarki 27. W. Z. P. U. M. ”Euro-Tech”, Rakszawa 28. Z. P. H. ”Palettenwerk” — K. Kozik, Bystra Podhalanska 29. Zaklad Przerobu Drewna S. C. , Drawsko Pomorskie 30. Z. P. H. U. ”Sek-Pol” Sp. zo. o. , Tarnobrzeg Taric- till(cid:132)ggs- nummer 8570 8571 8572 8573 8574 8575 8576 8577 8584 8585 8586 8587 8588 8589 8590 8591 8597 8662 8690 8691 8692 8713 8693 8715 8714 8716 8725 8726 8745 8526 L 266/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 10. 98 Tillverkare Taric- till(cid:132)ggs- nummer 31. ”Euro-Mega-Plus” Sp. zo. o. , Kielce 32. ”C. M. C. ” Sp. zo. o. , Krakow 33. Wyrob, Sprzedaz, Skup Palet, Josef Kolodziejczyk, Aleksandrow IV 704 34. Firma Produkcyjno Transportowa Marian Gierka, Brodnica 35. Z. P. H. U. ”Drewnex” S. C. , Zelazkow 45 b 36. Import-Export ”Elko” Sp. zo. o. , Kalisz 37. P. P. H. U. ”Probox”, Import-Export, Kalisz 38. Drewpal S. C. , Stawiszyn 39. Zaman S. C. , Radom 40. ”Marimpex”, Pulawy 41. ”AVEN” Sp. zo. o. , Kostrzyn 42. P. P. H. U. ”Eurex” S. C. , Godynice 43. MACED Sklad Palet, J. Macionga, Miastko 44. ENKEL S. C. , Pulawy 45. Produkcja Stolarska Posrednictwo Export-Import, W. i. T. HENSOLDT, Lebork 46. P. P. U. H. ”DREWPOL”, Braszewice 47. PTN Kruklanki Sp. zo. o. , Kruklanki 48. WEDAM S. C. , Stezyca 49. Import-Export Jan Sibinski, Czajkow 50. P. P. H. U. ”Alk”, Bierzwnik 51. ”Empol” S. C. , Jastrzebniki 37 52. Euro-Handels Sp. zo. o. , Szczecin 53. PPH ”Paletex” Sibinski Jarosklaw, Klonowa 54. Firma ”KIKO” S. C. , Poznan 55. ”Enkel” Waldemar Wnuk, Pulawy 56. Sliwka Lucyna, Klodzko 57. Firma Borkowski S. C. Export-Import, Grabow n. Prosna 58. Produkcja — Skup Elementow i Palet, Stanislaw Gorecki, Czajkow 59. ”Bilusa” Sp. zo. o. , Klodawa 60. PPUH PAL-POL C. S. , Prabuty 61. Firma ”A. C. S. ” S. C. , Kamien 8527 8528 8529 8530 8531 8532 8533 8534 8535 8537 8558 8538 8539 8540 8541 8834 8556 8557 8559 8561 8560 8440 8441 8443 8444 8445 8446 8483 8484 8485 8486


title: Komission asetus (EY) N:o 2028/98, annettu 24 päivänä syyskuuta 1998, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

text: L 262/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 25. 9. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2028/98, annettu 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, viljojen sek(cid:132) vehn(cid:132)n ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, on vahvistettava tuet ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) vientitukien my(cid:148)n- t(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/ 97 (4), 1 artiklassa tarkoitetut tek¶(cid:132)t, vehn(cid:132)n ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljam(cid:132)(cid:132)r(cid:132); n(cid:132)m(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95, maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellytt(cid:132)(cid:132) tiettyjen tuotteiden tuen eriytt(cid:132)mist(cid:132) niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sit(cid:132) voidaan muuttaa muuna aikana, n(cid:132)iden yksityiskohtaisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamisesta vilja- alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti n(cid:132)iden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteis(cid:148)ss(cid:132) ja maail- manmarkkinoilla seuraa, ett(cid:132) tuki olisi vahvistettava liit- teess(cid:132) mainitun suuruiseksi, ja viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheen- johtajansa asettamassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan viet(cid:132)vien tuotteiden, maltaita lukuun liitteess(cid:132) mainitun suuruisiksi. vahvistetaan ottamatta, vientituet 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 25. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 262/33 LIITE viljojen sek(cid:132) vehn(cid:132)n ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellet- tavien tukien vahvistamisesta 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998 annettuun komission asetukseen Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (ecua/t) (ecua/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 22,50 0 50,00 0 — 54,00 0 — — — 45,00 0 — — (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat, 02 muut kolmannet maat, 03 Sveitsi, Liechtenstein. (2) Tukea ei my(cid:148)nnet(cid:132), jos tuote sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) puristettua jauhoa. 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 — — 01 — — 44,00 41,00 38,00 35,00 32,50 — — 82,00 — — 0 (2) — (2) — 0 (2) — Huom. Alueet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)