title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä ja sen vaikutuksista sääntelyyn - Kohti tietoyhteiskunnan edellyttämää lähestymistapaa"

eurovoc_concepts:
approximation of laws
economic convergence
information technology
pluralism in the media
telecommunications

text: C 373/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 4. 9. Alueiden komitea huomauttaa lopuksi, että nopea teknologinen kehitys merkitsee, että uusia teknii- koita otetaan jatkuvasti käyttöön ja että alalla on tarvetta standardointiin. On tärkeää, että alueiden komitea, joka edustaa suurta yleisöä ja alue- ja paikallis- tason poliittisia elimiä, on tässä jatkuvassa prosessissa vastedeskin mukana heti asioiden käsittelyn varhaisessa vaiheessa. Bryssel 17. syyskuuta 1998. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä ja sen vaikutuksista sääntelyyn – Kohti tietoyhteiskunnan edellyttämää lähestymistapaa” (98/C 373/05) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon asiakirjan ”Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä ja sen vaikutuksista sääntelyyn – Kohti tietoyhteiskunnan edellyttämää lähestymistapaa” (KOM(97) 623 lopull. ), ottaa huomioon komission 5. joulukuuta 1997 perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäi- sen alakohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon alueiden komitean työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n ”Euroopan laajuiset verkot – Liikenne – Tietoyhteis- kunta” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 3:n heinäkuun 7. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 149/98 rev. , jonka esittelijät olivat Risto Koivisto ja Frank Nash, hyväksyi 16. –17. syyskuuta 1998 pitämässään 25. täysistunnossa (syyskuun 17. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. Alueiden komitea 1) pitää keskustelun käynnistämistä sääntelyn ke- hittämisestä lähentymisen näkökulmasta erittäin tar- peellisena; yhtyy komission käsitykseen siitä, että sääntelyssä 2) tulisi yleisesti tavoitella matalinta mahdollista tasoa; 3) pitää alueiden kannalta parempana vaihtoehtona laajaa kansainvälistä standardointia ja sitä kautta syn- tyvää globaalia kilpailua kuin markkinoiden suojaamis- ta luomalla pääsääntöisesti eurooppalaisia standardeja ja sääntelyä; vähälle huomiolle yleiset yhteiskunnalliset tavoitteet, jotka lisännevät kilpailulainsäädännön tarvetta; 5) toteaa lähentymisen tuovan mukanaan alueille uhkia, mutta antavan myös aktiivisesti toimiville uusia mahdollisuuksia; 6) viittaa lähentymisen vaikutuksia arvioitaessa alueiden välisiin suuriin eroihin mediakulttuurissa ja infrastruktuurissa, joita vihreässä kirjassa ei ole riittävästi huomioitu; toteaa vihreän kirjan asettavan tavoitteensa liiaksi 4) markkinoiden kehittymistä painottaen ja jättävän liian pitää keskeisenä huolenaan lähentymisessä eu- 7) rooppalaiseen sisältötuotantoon kohdistuvaa uhkaa; 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/27 8) ei pidä lähentymisen positiivisia vaikutuksia koko- naistyöllisyyteen merkittävinä, vaikka lähentymisen pii- riin kuuluvien alojen työpaikkojen sijainnissa tulleekin tapahtumaan suuria muutoksia; 1. Taustaa 9) varoittaa yliarvioimasta kehityksen nopeutta ja korostaa, että valtaosalle väestöstä lähentymisen piiriin kuuluvien alojen perinteisen infrastruktuurin kehittämi- nen on vielä pitkään keskeistä; toivoo, että alueiden koheesion edistämiseksi 10) erittäin tärkeiksi katsotaan sellaiset tutkimushankkeet, joilla jo nyt olemassa olevan infrastruktuurin kapasiteet- tia pystytään parantamaan; 11) korostaa lainsäädännöllisten toimenpiteiden si- jasta yleispätevien ja käytettävästä välineestä riippumat- tomien toimintasääntöjen kehittämisen tarvetta erityi- sesti yksityisyyden suojan, alaikäisten suojelun ja muiden vastaavien yhteistä etua palvelevien tavoitteiden osalta. Näiden toimintasääntöjen tulee liittyä tiiviisti rikkomuk- sista langetettavia rangaistuksia koskevaan lainsää- däntöön. Koska jäsenvaltiotason lainsäädäntö ei välttämättä riitä, tarvitaan tässä yhteydessä mahdolli- sesti yhteiseurooppalaisia määräyksiä; 12) muistuttaa komissiota analogisia taajuuksia käyttävien verkkojen merkityksestä monille syrjäisille alueille ja operaattoreiden heikentyneistä mahdollisuuk- sista tehdä kilpailutilanteessa näille alueille korvaavia investointeja ja toivoo, että tämä erityistilanne otetaan huomioon näiden taajuuksien tulevaisuutta harkit- taessa; 13) pitää tärkeänä, että esimerkiksi yleispalveluvel- voitetta kehittämällä ja lähentymisen suomia mahdolli- suuksia hyödyntäen kaikilla alueilla olisi tulevaisuudessa vaihtoehtoista, kilpailevaa tietoverkkojen liityntäpal- velua; 14) korostaa etenkin yleislähetystoiminnan puolella kansallisten ja alueellisten toimijoiden pystyvän parhain tiedoin päättämään esimerkiksi yritysten toimiluvista; 15) pitää nykysääntelyn parhaimpana mukauttamis- vaihtoehtona uuden toimintakehyksen luomista monille on-line- ja interaktiivisille palveluille, jotta nämä voivat toimia rinnan nykyisten, perinteiseen televiestintä- ja yleislähetystekniikkaan sovellettavien palvelujen kans- sa, joita tulee kehittää edelleen; 1. 1. Televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietoteknii- kan lähentymistä ja sen vaikutuksia sääntelyyn käsitte- levän vihreän kirjan avulla on tarkoitus kerätä viestintä- markkinoiden kaikkien toimijoiden näkemyksiä, jotta pystytään määrittämään koko alan kattavan sääntelyke- hyksen laajuus. 1. 2. Vihreän kirjan tarkoituksena on herättää keskus- telua, ja siinä on tarkoituksella pyritty lähinnä asetta- maan kysymyksiä. Kirjassa tutkitaan eri aiheita, yksi- löidään vaihtoehtoja sekä esitetään kysymyksiä julkista keskustelua varten. Kirjassa ei tässä vaiheessa oteta kantaa eikä esitetä lopullisia päätelmiä. 2. Vihreän kirjan sisältö 2. 1. Viestintäalan lähentyminen merkitsee yksinker- taisimmin määriteltynä erilaisten verkkojärjestelmien kykyä välittää pääpiirteissään samantyyppisiä palveluja tai kuluttajille tarkoitettujen laitteiden kuten puhelimen, television ja mikrotietokoneen yhdentymistä. A¨ äriesimerkki televiestintäalan lähentymisen 2. 2. monimuotoisuudesta on Internet. Vihreässä kirjassa huomautetaan, että Internet on lähentymisen sekä sym- bolinen että ensisijainen edistäjä. Sen avulla voidaan välittää sekä nykyisiä (esim. sähköposti, video-, ääni- ja puhelinliikenne) että täysin uusia palveluita (esim. World Wide Web). Tässä yhteydessä on mielenkiintoista huo- mata, että Internetin käyttäjien määrä kaksinkertaistuu vuosittain. 2. 3. Internet on kehittynyt eri tavoin kuin perinteinen yleislähetystoiminta ja televiestintä. Sen kehitystä ovat pääasiassa pitäneet yllä käyttäjät. Monet pitävät Interne- tin hajautettua luonnetta tärkeimpänä yksittäisenä syynä sen menestykseen. Lähentymiselle ominainen piirre In- ternetissä on sen kyky toimia perinteisesti säänneltyjen yleislähetysten sekä perinteisesti sääntelemättömän yksi- tyisen viestinnän välineenä. Tämä vaihtelu on yksi Internetin sääntelyn keskeisistä haasteista. 16) kannattaa komission antamista vaihtoehdoista ensimmäisen ja toisen vaihtoehdon yhdistelmää eli että monille on-line- ja interaktiivisille palveluille luodaan uusi sääntelykehys, joka on samansuuntainen nykyisten säädösten kanssa, joiden varaan uusi kehys tulee ra- kentaa. 2. 4. Talouden ja teollisuuden kilpailukyvyn suhteen vihreässä kirjassa muistutetaan, että jos Eurooppa ei kykene tarttumaan lähentymisen tarjoamiin tilaisuuk- siin, se saattaa jäädä jälkeen muiden kauppamahtien korjatessa myönteisemmän lähestymistavan tuomat edut. C 373/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 2. 5. Vihreässä kirjassa huomautetaan, että EU:n yri- tysten kilpailukykyä on parannettava, jotta kansalaiset pystyvät hyödyntämään viestimien tarjoamat mahdolli- suudet mahdollisimman tehokkaasti ja markkinoiden kasvu voidaan muuntaa työpaikoiksi. Vihreässä kirjassa korostetaan myös henkilöstö- 2. 6. koulutuksen tarvetta, jotta työntekijät saavat alati muut- tuvan televiestintäalan työtehtäviin tarvittavan erityis- taitojen yhdistelmän. 2. 7. Esimerkkinä sääntelyn epävarmuudesta vih- reässä kirjassa mainitaan Ranskan viimeisimpien vaalien vaalikampanja, jossa sääntöjä, jotka kieltävät mielipide- kyselyjen julkistamisen viikkoa ennen vaaleja, sovellet- tiin perinteisiin tiedotusvälineisiin muttei Internetissä julkaistuihin mielipidetiedusteluihin. Tässä tilanteessa monet kustantajat eivät noudattaneet kieltoa, joka asetti perinteiset tiedotusvälineet epäedulliseen asemaan. 2. 8. Lisäksi pelätään, että hyväksymisen saaminen kaikissa jäsenvaltioissa ja mahdollisesti eri sääntelyeli- miltä tietylle palvelukokonaisuudelle saattaa olla huo- mattava rasite yleiseurooppalaiseen toimintaan tähtää- ville yrityksille. Vihreässä kirjassa yksilöidään eräitä sääntelyes- 2. 9. teitä. Näitä ovat 1) määritelmät 2) markkinoille pääsy ja toimiluvat 3) verkon, ehdollisen pääsyn järjestelmien ja sisällön käyttöoikeus 4) taajuuksien saatavuus 5) standardit 6) hinnoittelu 7) yksittäisen kuluttajan edut. 2. 10. Vihreässä kirjassa esitetään viisi periaatetta, jotka voisivat toimia yhteisenä pohjana lähentyvien alojen tuleville toimille. Ne ovat: – Sääntely olisi rajoitettava selkeästi määriteltyjen ta- vain aivan voitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömimpään. – Tulevan sääntelyn olisi vastattava käyttäjien tarpeita. – Pyrkimyksen selkeään ja ennakoitavissa olevaan ke- hykseen olisi ohjattava sääntelypäätöksiä. – Täydellinen osallistuminen tulee varmistaa lähenty- villä aloilla. – Riippumattomat ja tehokkaat sääntelijät ovat lähenty- misessä keskeisessä asemassa. 3. Yleiset huomiot 3. 1. Alueiden komitea kiittää komissiota erittäin tärkeän keskustelun käynnistämisestä. Lähentyminen on termin uutuudesta huolimatta osoittautumassa yhdeksi koko tietoyhteiskunnan avainkäsitteistä. 3. 2. Lähentyminen niin markkinoiden kuin teknii- kankin osalta on luonnollinen tietoyhteiskuntakehityk- seen kuuluva prosessi, joka sinänsä on hyväksyttävä etuineen ja haittoineen ja joka ei ilmiönä olemukseltaan ja sääntelykysymyksiltään kovinkaan paljon eroa esi- merkiksi rahoitussektorilla meneillään olevista muutok- sista. 3. 3. Kuten tietoyhteiskunta kokonaisuudessaan myös lähentyminen tuo mukanaan alue- ja paikallistasolla suuria rakenteellisia muutoksia, jotka voivat vaikuttaa alueelliseen kehitykseen negatiivisesti. 3. 4. Mutta niinikään koko tietoyhteiskunnan tavoin myös lähentyminen eri näkökulmista tarkasteltuna antaa alueille uusia välineitä ja mahdollisuuksia. 3. 5. Vihreän kirjan ja siitä saadun palautteen pohjalta tehtävien unionin toimenpiteiden keskeisimpänä tavoit- teena tulisikin olla sellaisen tasapainon löytäminen, joka toisaalta a) takaa eurooppalaisten markkinoiden ja alan kilpailu- kyvyn sekä kulttuurin kehityksen; b) mutta toisaalta varmistaa alueille mahdollisuuden omilla toimenpiteillään ja tarvittaessa yleisen unio- nin rakennepolitiikan tukemana käyttää hyväksi lähentymisen ja koko tietoyhteiskuntakehityksen suomia mahdollisuuksia. Vaikka lähentymisellä on nimenomaan Euroo- 3. 6. pan alueille suuria vaikutuksia, ei vihreää kirjaa valmis- teltaessa ole kuitenkaan otettu lainkaan huomioon alueellista näkökulmaa eikä edes erittäin merkittäviä alueellisia eroja siinä, miten lähentymisen piiriin kuulu- vien toimialojen palveluja käytetään eri puolilla Euroop- paa. Eräissä selvityksissä jo pelkästään jäsenvaltioiden tasolla lehdistön osuus mediamarkkinoista vaihtelee 25 %:sta 75 %:iin, television 9 %:sta 62 %:iin ja radion 3 %:sta 17 %:iin. Vielä suuremmat erot niin valtioiden kuin alueidenkin kesken vallitsevat Internetin käytössä. 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/29 4. Lähentymisen yleiset vaikutukset alueiden kannalta mystään siitä, millaiseen tietoyhteiskuntaan Eurooppaa mm. lähentymisen sääntelyllä pyritään ohjaamaan. 4. 1. Alueiden komitea toteaa, että lähentyminen voi alueiden ja eurooppalaisen alueellisen koheesion kannal- ta olla vaikutuksiltaan negatiivinen prosessi, mikäli a) sekä sisällön että tietoyhteyksien puolella toimivat suuret globaalit konsernit pääsevät asemaan, jossa ne voivat omien kaupallisten tarpeidensa mukaan yksin määritellä sekä tietoyhteiskunnan palveluiden sisällön että myös maantieteellisesti mahdollisuudet näihin palveluihin pääsyyn; b) sääntely edelleenkin kehittyy vain media- ja välitys- tekniikkakohtaisesti; c) työpaikkojen vähentyminen lähentymisen piirissä olevilla perinteisillä toimialoilla (radio, televisio, lehdistö) on suurempi, kuin mitä uudet, lähinnä pienet alan yritykset pystyvät korvaamaan. Alueiden komitean mielestä lähentyminen suo 4. 2. alueille uusia mahdollisuuksia kuten: a) Pääsyn samoihin palveluihin käyttäen erilaisia raja- pintoja ja käyttöliittymiä, jolloin voidaan hyödyntää kuluttajan ja alueen kannalta parasta mahdollista ratkaisua, kuten esimerkiksi; – Internetin käyttö joko tietokoneen, television ja/tai matkapuhelimen kautta ja käyttäen lii- tyntänä kiinteää dataverkkoa, valinnaista puhelin- verkkoa, kaapelitelevisioverkkoa ja/tai alun perin energianjakeluun tarkoitettuja verkkoja; satelliitteja, – Internetin vetovoima on lähentymisen edistämi- sessä yhdessä tietoliikenneverkkojen kapasiteetin ja muiden teknisten ratkaisujen kehittymisen myötä muodostunut yhä monipuolisemmaksi väli- neeksi. b) Tiedon tuottaja, niin yksityinen kuin julkinenkin, voi sijainnistaan riippumatta saada tuotteelleen suu- rempia käyttäjämääriä, koska vaihtoehdot palve- luun pääsyyn lisääntyvät. c) Lähentymisen ennakoidaan luovan runsaasti uusia pieniä yrityksiä, joiden toiminta ei ole riippuvaista sijainnista. 5. 2. Vihreässä kirjassa komissio selvästi asettaa yleensä markkinoiden edun etusijalle, kun taas yleistä etua palvelevat tavoitteet ovat usein pikemminkin esteitä tai mukautettavia tekijöitä. Tämäkin lähtökohta on hyväksyttävissä, koska työllisyyden kannalta yrityssek- torin nopea toiminta muuttuvilla globaaleilla markki- noilla on välttämätöntä. Toisaalta tarpeellisen sääntelyn sisältö olisi alueiden komitean käsityksen mukaan hel- pommin muokattavissa lähtemällä siitä, millaiseen eu- rooppalaiseen tietoyhteiskuntaan itse asiassa pyritään. 6. Kysymys 1: Lähentyminen ja sen vaikutukset tällä hetkellä 6. 1. Vihreässä kirjassa on jo kuvattu monia lähenty- misen ilmenemismuotoja, jotka luonnollisesti kuvaavat kehityksen suuntaa, mutta kokonaisuuden kannalta ne ovat vielä volyymiltään vähäisiä. Alueiden komitea toteaa, että nykyisten trendien perusteella on hyvin vaikea ennakoida kuluttajien käyttäytymistä, joka kui- tenkin viime kädessä määrää muutoksen sisällön ja nopeuden. Lähentyminen kaiken kaikkiaan vaikuttaa tällä hetkellä hyvin eri tasoisesti eri tavalla käyttäytyviin ihmisiin ja yrityksiin ja erittäin huomattavaan osaan käytännössä ei mitenkään. 6. 2. Alueiden komitea pitää huolestuttavana kehityk- senä eurooppalaisen sisällön heikentynyttä asemaa lähentymisen piiriin kuuluvilla aloilla. Yksi koko keskus- telun suurista kysymyksistä onkin, miten varsin markki- luonnostellulla lähentymisellä pystytään navetoiseksi varmistamaan eurooppalainen sisältö. 7. Kysymys 2: Lähentymisen sosiaalis-taloudelliset, liiketoiminnalliset sekä kuluttajiin kohdistuvat vai- kutukset 7. 1. Lähentymisen aiheuttamaa työpaikkojen lisään- tymisvaikutusta alueiden komitea pitää hyvin lyhytaikai- sena ilmiönä. On kuitenkin selvää, että työpaikkojen sijoittautumisessa tapahtuu suuriakin muutoksia. Yhtä varmaa on, että monet lähentymisen piiriin kuuluvien alojen perinteiset ammatit tulevat aikaa myöden katoa- maan. 5. Lähentyminen ja eurooppalainen tietoyhteiskunta 5. 1. Alueiden komitea kiinnittää erityistä huomiota siihen, ettei komissio ole itse kysymyksiä valmistellees- saan määritellyt edes yhteenvedonomaisesti näke- Lähentyminen on toisaalta omiaan luomaan 7. 2. olosuhteita, joissa hyvinkin pienten mutta tarpeeksi joustavien yritysten pääsy alalle ja menestyminen on helpompaa. Yritysmaailmassa tapahtuvien muutosten sykli tulee olemaan sekä yritysten pienimmässä että C 373/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 suurimmassa kokoluokassa nykyistäkin nopeampaa; on epätodennäköistä, että lähentymisen piiriin kuuluvilla aloilla voisi tulevaisuudessa pitempään toimia mer- kittävä määrä keskikokoisia yrityksiä. Koska työpaikkojen kokonaisvähennys riippuu 7. 3. ennen kaikkea siitä, miten joustavasti uudet pienet yritykset voivat päästä alalle ja mahdollisesti lähentymi- sen vuoksi työpaikkansa menettäneet ihmiset itsensä työllistää, on erityisen merkityksellistä se, muodostaako alan sääntelyn byrokratia uusille yrittäjille ylitsepää- semättömiä esteitä. Toisaalta alalle pääsyn helppous voi tästä näkökulmasta tarkoittaa sääntelyn (esim. toimiluvat) lieventämistä, mutta etenkin yhteistä etua palvelevissa tavoitteissa myös tietynasteista kiristymistä, jolloin kokonaisvaltainen näkökulma esimerkiksi yksi- tyisyyden suojaan auttaa uutta yrittäjää ja koko toimi- alaa ymmärtämään paremmin näiden tavoitteiden sisällön. 7. 4. Koska esimerkiksi televisiolla, radiolla ja sano- malehdistöllä kuten myös uusilla verkkopalveluilla on Euroopan eri alueilla hyvin erilaisia käyttöasteita ja käyttökulttuureja, eroavat luonnollisesti myös lähenty- miset vaikutukset suuresti. On ennakoitavissa, että teknisen perusinfrastruktuurin (laajakaistaiset data- ja kaapelitelevisio- sekä matkapuhelinverkot) osalta kor- keimman käyttöasteen omaavilla alueilla lähentyminen tulee olemaan kaikkein nopeinta ja laajinta. 7. 5. Alueiden komitea kiinnittää komission huomiota Euroopan eri valtioiden ja siten myös alueiden kesken tällä hetkellä vallitseviin suuriin eroihin eri viestintäväli- neiden käytössä. Edes tältä osin kaikkein kehittyneimmissä maissa 7. 6. eivät multimediatietokoneet ja Internet muodosta mitään vallitsevaa mediaa, ja saattaa olla, että nykyinen kasvu tulee jatkossa tasaantumaan. Vaikka Euroopan onkin tältä osin pysyttävä kilpailukykyisenä, toteaa alueiden komitea, että yksilö- tai yritystasolla tavoittei- den ja arvojen määrittelyä ei tule vielä pitkään aikaan tehdä vain tietoverkkoihin perustuvan yritysmaailman ehdoilla. 7. 8. Viitaten suuriin eroihin alueiden välillä pitää komitea erityisen tärkeinä sellaisia tutkimus- ja kehitys- hankkeita, joiden avulla voidaan paremmin hyödyntää jo tehtyjä investointeja; tärkeämpinä kuin hankkeita, jotka laajamittaisesti toteutettuna vaatisivat käytännös- sä mahdottomia summia infrastruktuuriin. Sen vuoksi hyvin mielenkiintoista on ollut se työ, jolla tavallisen kuparipuhelinkaapelin käyttönopeutta on voitu nostaa multimedian edellyttämälle tasolle. 8. Kysymys 3: Lähentymisen esteet 8. 1. Vihreässä kirjassa käydään läpi nykyisiä ja mah- dollisia lähentymisen esteitä. Tältä osin alueiden komi- tealla ei ole itse luetteloon lisättävää, mutta se korostaa, että tietyt esteet, esimerkiksi yleislähetystoiminnan pirs- toutuminen sekä toimilupakysymykset yleensäkin, ovat usein alueiden kannalta katsoen tärkeitä sisältötarjon- taan vaikuttavia tekijöitä, joita voidaan yhtä perustellus- ti pitää myös lähentymisen yhteiskunnallisina reunaeh- toina. 9. Kysymys 4: Lähentymisen vaikutus nykyiseen sään- telyyn 9. 1. Markkinavoimat tulevat varmasti jatkossakin olemaan keskeinen kehitystä säätelevä tekijä ja lähenty- minen luonnollisesti antaa mahdollisuuden ja myös velvoittaa lainsäädännön lähentämiseen ja sitä kautta myös vähentämiseen. Yleistä etua palvelevien tavoittei- den asettaminen toivottavasti tärkeään asemaan vaikut- tanee myös kilpailulainsäädännön tarvetta lisäävästi. 9. 2. Vihreä kirjakin tarjoaa esimerkkejä siitä, miten tietty palvelu tietyllä tavalla välitettynä on lainsäädän- nön suhteen erilaisessa asemassa kuin sama palvelu jollakin toisella tavalla kuluttajan käyttöön asetettuna. Tämä osoittaa, että joudumme asettamaan monet pe- riaatteet kyseenalaisiksi. Alueiden komitea kuitenkin korostaa, että myös lähentymisen piiriin kuuluvien alojen tuotteilla on usein hyvin olennaisia eroja, jolloin nykyisten periaatteiden muuttaminen sääntelyä lähen- tämällä saattaa saada aikaan ei-toivottuja vaikutuksia. 10. Kysymys 5: Esteiden poistaminen – Kuluttajien ja yritysten kannalta toimiva sääntely 7. 7. Komitea korostaakin, että tietoliikenteen lähen- tymisestä keskusteltaessa ei pidä unohtaa, kuinka tärkeä merkitys unionin kansalaisille edelleen on näiden me- dioiden perinteisillä muodoilla ja kuinka tärkeitä ne ovat esimerkiksi demokratian kannalta. Siksi on myös investoitava esim. digitaalisen radion ja television kal- taisten viestimien kehittämiseen, eikä vain tietoverk- koihin. Alueiden komitea katsoo, että vihreässä kirjassa 10. 1. eräiksi esteiksi mainittuja teknisiä määritelmiä on luon- nollisesti jatkuvasti kehitettävä mm. lähentyminen huo- mioon ottaen ja asettamalla sama sisältö erilaisissa välineissä mahdollisimman samanarvoiseen asemaan. Komitea kuitenkin korostaa, että useilla välineillä on sellaisia omia viitekehyksiään, jotka saattavat sääntelyn 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/31 kannalta olla tärkeämpiä kuin samantyyppinen sisältö jonkin toisen välineen yhteydessä. – yleislähetystoiminta; 10. 2. Alueiden komitea korostaa, että Euroopan unionin tärkeimpänä tehtävänä sääntelyn osalta tulisi olla sellaisten selkeiden pelisääntöjen luominen, joiden avulla myös yrityssektori voi helposti sisäistää esimer- kiksi yksityisyyteen vaikuttavien tietojen suojelun. tietoliikenneyritykset, vastuu maantieteellisestä 10. 3. Vihreässä kirjassa esitetään harkittavaksi eri- tyistä aikataulua analogisista palveluista luopumiselle. Monilla alueilla analogiset verkot kuitenkin omaavat pitkän historian ja niiden toteuttajina ovat olleet mono- poliasemassa toimineet joiden toimilupaan tai sitä vastaavaan sääntelyyn on sisältynyt myöskin kattavuudesta. Tämän vuoksi niiden kattavuus on usein myös laajin. Toisaalta teletoiminnan vapautumisen myötä uudet digitaaliset langattomat välineet ovat toistaiseksi keskit- tyneet enimmäkseen sinne, missä käyttäjävolyymi on suurin. Ainakaan toistaiseksi kattavan analogisen mat- kapuhelinverkon omaavissa maissa ei ole havaittavissa sellaista kehitystä, että digitaaliset palvelut olisivat nopeasti korvaamassa niitä syrjäisimmillä alueilla. Sen vuoksi alueiden komitea pitää erityisen tärkeänä, että analogisten verkkojen taajuudet toistaiseksi säilytetään ja samalla kiihdytetään käytettävissä olevin keinoin digitaalisten verkkojen laajentamista niille alueille, joita markkinoilla toimijat eivät ole pitäneet tarpeeksi kiin- nostavina. Mahdolliset siirtymäajankohdan määrittelyt tulisikin päivämäärän sijasta sitoa tilanteeseen eri alueilla. 10. 4. Komitea korostaa, että kenenkään edun mu- kaista ei ole alan standardoinnilla suojella omia markki- noitaan, vaan etenkin kuluttajien kannalta riittävän edullisten palvelujen turvaamiseksi standardoinnin täytyy tapahtua globaalisti. 10. 5. Koska periaatteessa lähentyminen mahdollistaa erilaiset käyttöliittymät samoihin palveluihin, se on jo nyt vaikuttanut myönteisesti erilaisten käyttäjäryhmien (kuten esimerkiksi vammaisten) mahdollisuuksiin näiden palveluiden käyttöön. On selvää, että markkinoi- den ehdoilla toimiva lähentyminen ei sinänsä kosketa hyvin pienten maksajaryhmien erityistarpeita, mutta julkisen vallan osallistuessa rahoitukseen näiden palve- lujen kehitys tulee olemaan teknisesti helpompaa ja halvempaa. 11. Kysymys 6: Lähentyminen ja yhteistä etua koske- vien tavoitteiden turvaaminen 11. 1. velevia tavoitteita ovat mm. Vihreässä kirjassa mainittuja yhteisiä etuja pal- – yleispalvelu eli tiettyjen palvelujen saatavuus kohtuu- hintaan kaikkialla; – yksityisyyden turvaaminen ja tietosuoja; – tietoturvallisuus kuten salausmenetelmät ja sähköiset allekirjoitukset; – kulttuurin monimuotoisuus; – alaikäisten suojelu; – yleinen järjestys. 11. 2. Alueiden komitean mielestä etenkin juuri sellai- sissa yhteisiä etuja palvelevissa tavoitteissa kuten tieto- suoja, kulttuurin monimuotoisuus ja alaikäisten suojelu pitäisi sääntelyä kehittämällä päästä sellaisiin yleisiin hyvän toiminnan kehyksiin, jotka olisivat kaikkien tiedossa ja jotka kaikki lähentymisen piiriin kuuluvien alojen toimijat olisivat sisäistäneet tärkeiksi periaatteik- si. Koska nykyisessä sääntelyssä jatkuvasti ilmenee aukkoja, tukee lähentyminen ainakin tältä osin ja niin haluttaessa yhteistä etua palvelevien tavoitteiden toteuttamista. 11. 3. Yleispalvelulle, jonka toteutumista todellisella tasolla komitea pitää yhtenä tärkeimmistä eurooppalai- lähentyminen sen tietoyhteiskunnan edellytyksistä, antaa uusia vaihtoehtoja ja siten helpottaa tavoitteen toteutumista, koska eri käyttöliittymien kautta voidaan erilaisia verkkoja hyödyntäen päästä käyttämään samoja palveluita. 11. 4. Lähentyminen tuo tullessaan kahdenlaisia tar- peita; toisaalta esimerkiksi tarve määritellä yleispalvelu tiettyyn tekniikkaan sidottuna vähenee, mutta toisaalta varsinkin tietoturvallisuuden alalla tullaan tarvitsemaan edelleenkin ja aikaisempaa yksityiskohtaisempaa mää- rittelyä. 11. 5. Huomattava osa yhteistä etua palvelevista ta- voitteista on sellaisia, että niiden on oltava yhtäläisesti ja tasapuolisesti kaikkien toimijoiden vastuulla. Alueiden komitea pitää myös tärkeänä sitä, että tulevaisuudessa yleispalveluvelvoitetta laajennetaan käsittämään vähin- tään kaksi aidosti toisistaan kilpailevaa vaihtoehtoa. Yleislähetysverkkojen tarve on alueiden näkökulmasta jatkossakin merkittävä, mutta sen sijaan näitä samoja verkkoja voisivat käyttää jatkossa yhä useammat palve- lujen tarjoajat. Alueiden komitea haluaa kiinnittää komission 11. 6. joka vallitsee huomiota erityisesti siihen ristiriitaan, lähentymisen piiriin kuuluvien alojen vapaan kilpailun ja yleispalveluvelvoitteen välillä, ja toivoo, että tältä osin voitaisiin kehittää toimivia määrittelyjä. Esimerkiksi tietyille operaattoreille asetetaan alueellisia velvoitteita, samalla kun toiset voivat vapaasti keskittyä parhaisiin ja tuottavimpiin markkinoihin. Yhtenä vaihtoehtona C 373/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 voisi olla rakennepoliittisten välineiden kuten rakenne- rahastojen laajempi ja järjestelmällinen hyväksikäyttö kattavan yleispalvelun turvaamisessa, jolloin aluekoh- taisesti voitaisiin päättää, mitä yleispalvelu milläkin alueella tarkoittaa. Esimerkkejä yleispalvelun toteutuk- sista rakennerahastojen tuella löytyy ainakin koheesio- maista ja tavoite 6 -alueelta Ruotsista. 13. Kysymys 8: Lähentymiseen liittyvät kansainväliset näkökohdat 13. 1. Alueiden komitea katsoo, että uusien sääntely- toimenpiteiden vaikutukset jäävät vähäisiksi, Euroopan kilpailukyvyn kannalta ehkä myös negatiivisiksi, mikäli niillä ei ole maailmanlaajuista perustaa. 11. 7. Sekä yleispalveluvelvoitteen toteuttamiseen että korvaavien työpaikkojen järjestämiseen julkisin varoin voitaisiin kehittää nykyisiä verotusjärjestelmiä, jotta ne voitaisiin kohdentaa nykyistä paremmin lähentymisen piiriin kuuluviin aloihin. 12. Kysymys 7: Tuleva sääntelymalli 12. 1. Alueiden komitea yhtyy komission jo vihreän kirjan laadinnan käynnistämisellä osoittamaan sään- töjen uudelleenarvioinnin tarpeeseen. Vihreässä kirjassa on esitetty lukuisa joukko erilaisia näkökulmia ja sääntelyn tasoja. Ehkä kaikkein keskeisintä on tehdä valinta siinä, tulisiko sääntelyn ensisijaisena päätasona toimia sen tekninen toteutusmalli (dataverkko, radio, puhelin, jolloin televisio jne. ) vai palvelun sisältö, esimerkiksi tietosuojan, sisällön, tekijänoikeuden ja vaikkapa kaupankäynnin ja kuluttajansuojan periaat- teet olisivat mahdollisimman riippumattomia välineestä. Alueiden komitea katsoo, että pääasiassa tekniseen toteutustapaan rajoittuva sääntely on lähentymisen kiih- tyessä nopeasti tulossa tiensä päähän. Useissa jäsenmaissa sääntely on toteutettu van- 12. 2. halta ja jo osittain historialliselta pohjalta. Sääntelyn organisoinnissa joudutaan, kuten jo osin on tapahtunut- kin, ottamaan luonnollisesti huomioon lähentymisen vaikutukset. On selvää, että kukin jäsenmaa pystyy tältä osin tekemään itse omaan hallintokulttuurinsa perustuen parhaan ja toimivimman ratkaisun. 12. 3. Alueiden komitea katsoo tasapainoisen kehityk- sen turvaamiseksi yhteistä sääntelyä edelleenkin tarvitta- van esimerkiksi taajuuksien ja siten myös toimilupien myöntämisessä, ja siihen nykyiset hallinnolliset tasot ovat periaatteessa sopivia. Esteitä ei myöskään pitäisi asettaa sille, että myös alueelliset ja paikalliset viran- omaiset voisivat tehdä päätöksiä esimerkiksi kaapelitele- visioverkkoja hyödyntävien palvelujen järjestäjistä, koska sillä tasolla on luonnollisesti parhaat tiedot käyttäjien tarpeista. 13. 2. Alueiden komitea haluaa tältä osin kiinnittää komission huomiota jatkotoimenpiteitä suunniteltaessa erityisesti paikallisten ja alueellisten toimijoiden keskei- seen merkitykseen eurooppalaista tietoyhteiskuntaa to- teutettaessa. Tämän näkemyksen perusteet on esitetty lukuisissa tietoyhteiskuntaa käsitelleissä alueiden komi- tean kannanotoissa. 13. 3. Toisaalta unionin alueiden ja toisaalta Keski- ja Itä-Euroopan maiden alueiden välinen yhteistyö ja sen tukeminen ovat sen vuoksi yksi keskeisimmistä välineistä kysymyksessä esitetyn kannustusvaikutuksen aikaansaamiseksi. 14. Kysymys 9: Lähentymistä koskevat periaatteet ja mahdolliset lähestymistavat Alueiden komitean mielestä lähentyminen 14. 1. sinänsä luo lähivuosien aikana kokonaan uuden pohjan sääntelylle ja samalla poistaa osin perusteet nykyisiltä välineeseen perustuvilta sääntelyperiaatteilta. 14. 2. Alueiden komitea kiinnittää huomiota myös siihen, että yhteisön alueella on myös paljon muita lähentymiseen keskeisesti vaikuttavia sääntelymekanis- meja kuin mitä selvityksessä mainitaan; näistä tärkein on luonnollisesti verotus. 14. 3. Valintaan, jossa lähentymisen katsotaan edel- lyttävän sääntelyn muuttamista, komissio esittää vih- reän kirjansa lopuksi seuraavat vaihtoehdot: a) pyritään kehittämään ja tarvittaessa laajentamaan nykyisiä järjestelmiä uusien luomisen sijaan, b) luodaan uusi järjestelmä lukuisille on-line- ja vuoro- vaikutteisille palveluille perinteiseen televiestintään ja yleislähetystoimintaan tällä hetkellä sovellettavien kehysten rinnalle, tai c) pyritään luomaan kokonaisvaltainen kehys saman sääntelyjärjestelmän soveltamiseksi kaikilla kolmel- la alalla. 14. 4. Alueiden komitea toteaa, että etenkään yleis- lähetystoiminnan osalta ei ole mitään perusteita siirtää nykyistä jäsenvaltiokohtaista ja osin alueellista päätös- valtaa yhteisön tasolla käytettäväksi. 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/33 14. 5. Huomattava osa nykyisestä lainsäädännöstä, esimerkiksi tekijänoikeudet ja yksityisyyden suoja, on ainakin periaatteiltaan sovellettavissa suoraan myös sähköisiin palveluihin. Kuluttajansuojan tarpeet elektro- nisessa kaupankäynnissä eivät myöskään olennaisesti eroa nykyisin voimassa olevista säädöksistä. 14. 6. Alueiden komitea pitääkin parhaimpana ratkai- suna ensimmäisen ja toisen vaihtoehdon yhdistelmää eli että monille on-line- ja interaktiivisille palveluille luodaan uusi toimintakehys, jotta nämä voivat toimia rinnan nykyisten palvelujen kanssa, joita tulee hyö- dyntää ja kehittää edelleen. Bryssel 17. syyskuuta 1998. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n sisäisen verovapausjärjestelmän merkitys unionin alueille” (98/C 373/06) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon EU:n sisäisen verovapaan myynnin 30. kesäkuuta 1999 tapahtuvaan lakkauttamiseen liittyvät neuvoston direktiivit 91/680/EY (1), päivätty 16. joulukuuta 1991, ja 92/12/EY (2), päivätty 25. helmikuuta 1992, ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen 198 c artiklan neljännen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa aiheesta oma- aloitteinen lausunto ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n ”Työllisyys – Talouspolitiik- ka – Yhteismarkkinat – Teollisuus – Pk-yritykset” tehtäväksi, ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuksesta vastaavan pääosaston lokakuussa 1997 julkaiseman työasiakirjan aiheesta ”EU:n sisäisen valmiste- ja arvonlisäverottoman myynnin lakkauttamisen taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset” (3), ottaa huomioon valmiste- ja arvonlisäverottomasta myynnistä 29. lokakuuta 1997 järjestetyn Euroopan parlamentin julkisen kuulemisen päätelmät, ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. huhtikuuta 1998 antaman päätöslauselman valmiste- ja arvonlisäverottoman myynnin lakkauttamisesta (4), ottaa huomioon valiokunta 6:n heinäkuun 20. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 109/98 rev, jonka esittelijä oli Sarah McCarthy-Fry ja apulaisesittelijä Maurice Cummins, seka¨ katsoo, että alueiden komitea on jo aiemmin kiinnittänyt huomiota matkailun ja liikenneinfrastruktuurin tärkeyteen alueiden kannalta muun muassa seuraavista aiheista (1) EYVL L 376, 31. 12. 1991. (2) EYVL L 76, 23. 3. 1992. (3) Euroopan parlamentin tutkimuksesta vastaavan pääosaston lokakuussa 1997 julkaisema työasiakirja aiheesta ”EU:n sisäisen valmiste- ja arvonlisäverottoman myynnin lakkauttamisen taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset” (PE 167. 048, W-30). (4) Euroopan parlamentin päätöslauselma, 3. 4. 1998, PE 268/233


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(97)0326 C4-00394/97 97/0181(CNS) )(Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
excise duty
free movement of capital

formats: html print


title: Resolution on climate change in the run-up to Buenos Aires (November 1998)

eurovoc_concepts:
climate change
environmental protection
international meeting
summit meeting


title: Regulamento (CE) nº 1989/98 da Comissão de 17 de Setembro de 1998 que fixa a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: 18. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 256/23 REGULAMENTO (CE) Nº 1989/98 DA COMISS(cid:212)O de 17 de Setembro de 1998 que fixa a correc(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o em rela(cid:135)(cid:209)o aos cereais A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo (cid:133) organiza(cid:135)(cid:209)o comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, o nº 8 do seu artigo 13º, Considerando que, por for(cid:135)a do nº 8 do artigo 13º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, a restitui(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es de cereais no dia do dep(cid:155)sito do pedido de certificado deve ser aplicada, a pedido, a uma exporta(cid:135)(cid:209)o a realizar durante o prazo de validade do certificado; que, neste caso, pode ser aplicada uma correc(cid:135)(cid:209)o (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o; Considerando que o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como (cid:133)s medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4), permitiu a fixa(cid:135)(cid:209)o de uma correc(cid:135)(cid:209)o para os produtos constantes do nº 1, al(cid:146)nea c), do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1766/92; que esta correc(cid:135)(cid:209)o deve ser calculada atendendo aos elementos constantes do artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95; Considerando que a situa(cid:135)(cid:209)o do mercado mundial ou as exig(cid:136)ncias espec(cid:146)ficas de determinados mercados podem tornar necess(cid:145)ria a diferencia(cid:135)(cid:209)o da correc(cid:135)(cid:209)o segundo o destino; Considerando que a correc(cid:135)(cid:209)o deve ser fixada simultanea- mente (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o e segundo o mesmo processo; que pode ser alterada no intervalo de duas fixa(cid:135)(cid:210)es; Considerando que as taxas representativas de mercado, definidas no artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (6), s(cid:209)o utilizadas para converter o montante expresso em moedas dos pa(cid:146)ses terceiros e est(cid:209)o na base de determina(cid:135)(cid:209)o das taxas de convers(cid:209)o agr(cid:146)colas das moedas dos Estados-membros; que as regras de aplica(cid:135)(cid:209)o e determina(cid:135)(cid:209)o relativas a essas convers(cid:210)es foram estabelecidas no Regulamento (CEE) nº 1068/93 da Comiss(cid:209)o (7), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 961/98 (8); Considerando que, das disposi(cid:135)(cid:210)es anteriormente refe- ridas, resulta que a correc(cid:135)(cid:209)o deve ser fixada em confor- midade com o anexo do presente regulamento; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A correc(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133)s restitui(cid:135)(cid:210)es fixadas antecipada- mente em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es de cereais, referida no nº 1, al(cid:146)neas a), b) e c), do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, com excep(cid:135)(cid:209)o do malte, est(cid:145) fixada no anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 18 de Setembro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 17 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (6) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (7) JO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (8) JO L 135 de 8. 5. 1998, p. 5. L 256/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 9. 98 do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 17 de Setembro de 1998, que fixa a correc(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o em rela(cid:135)(cid:209)o aos cereais ANEXO C(cid:155)digo do produto Destino (1) Corrente 9 1º per(cid:146)odo 10 2º per(cid:146)odo 11 3º per(cid:146)odo 12 4º per(cid:146)odo 1 5º per(cid:146)odo 2 6º per(cid:146)odo 3 (Em ECU/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 (cid:190) 01 01 (cid:190) 03 02 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,50 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –2,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –3,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –3,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –4,50 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –4,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –6,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Os destinos s(cid:209)o identificados do seguinte modo: 01 todos os pa(cid:146)ses terceiros, 02 outros pa(cid:146)ses terceiros, 03 Estados Unidos, Canad(cid:145) e M(cid:130)xico. Nota: As zonas s(cid:209)o as delimitadas pelo Regulamento (CEE) nº 2145/92 da Comiss(cid:209)o (JO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), alterado


title: Resolutie over de mondiale economische en financiële crisis

eurovoc_concepts:
Russia
economic recession
monetary crisis
world economy


title: Komission asetus (EY) N:o 1987/98, annettu 17 päivänä syyskuuta 1998, naudanlihan ostamisesta tarjouskilpailulla annetun asetuksen (ETY) N:o 1627/89 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

text: 18. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 256/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1987/98, annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, naudanlihan ostamisesta tarjouskilpailulla annetun asetuksen (ETY) N:o 1627/89 muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)r- jestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1633/98 (2), ja erityisesti sen 6 artiklan 7 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 805/68 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten soveltamisesta sek(cid:132) tarpeesta rajoittaa inter- ventio markkinoiden j(cid:132)rkiper(cid:132)isen tukemisen kannalta tarpeellisiin ostoihin seuraa, ett(cid:132) luettelo j(cid:132)senvaltioista tai niiden osista, joissa tarjouskilpailu avataan, olisi komission saamien hintanoteerausten perusteella muutettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukaisesti, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla naudanlihan interventio-ostoista 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1989 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 1627/ 89 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1898/98 (4), avattiin er(cid:132)iss(cid:132) j(cid:132)senvaltioissa tai niiden osissa tiettyj(cid:132) laaturyhmi(cid:132) koskeva tarjouskil- pailu, ja Korvataan asetuksen (ETY) N:o 1627/89 liite t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteell(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24 (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 17 (3) EYVL L 159, 10. 6. 1989, s. 36 (4) EYVL L 247, 5. 9. 1998, s. 3 L 256/20 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 9. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualit(cid:132)tsgruppen Jq(cid:145)tg l(cid:146)kg (cid:147) peqiow(cid:146)r jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai ol(cid:145)der poi(cid:149)tgtor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres et groupes de qualit(cid:130)s vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualit(cid:133) di cui all’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros e grupos de qualidades referidos no nº 1 do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1627/89 J(cid:132)senvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhm(cid:132)t Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147) peqiow(cid:146)r jq(cid:145)tour l(cid:146)kour Member States or regions of a Member State (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros J(cid:132)senvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner Belgi(cid:137)/Belgique Deutschland Ireland Great Britain Northern Ireland Categor(cid:146)a A Kategori A Kategorie A Categor(cid:146)a C Kategori C Kategorie C Jatgcoq(cid:148)a A Jatgcoq(cid:148)a C Category A Cat(cid:130)gorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A U R (cid:253) (cid:253) Category C Cat(cid:130)gorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C O U R O (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253)


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur Bekämpfung von Zahlungsverzug im Handelsverkehr (KOM(98) 0126 C4-0251/98 98/0099(COD))(Verfahren der Mitentscheidung: erste Lesung)

eurovoc_concepts:
claim
financial solvency
financial transaction
operating result
payment


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1983/98 z dnia 17 września 1998 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 2273/93 określające centra skupu interwencyjnego zbóż

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
France
cereals
intervention agency

formats: html pdf print

text: 432 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 23 31998R1983 L 256/10 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 18. 9. 1998 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1983/98 z dnia 17 września 1998 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 2273/93 określające centra skupu interwencyjnego zbóż KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, Departamenty Centra skreślone Centra dodane uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, Aube uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 1766/92 z dnia 30 czerwca 1992 r. w sprawie wspólnej organizacji rynku zbóż (1), ostatnio zmienione rozporządzeniem Komisji (WE) nr 923/96 (2), w szczególności jego art. 5, a także mając na uwadze, co następuje: centra skupu interwencyjnego są określone w załączniku do rozporządzenia Komisji (EWG) nr 2273/93 (3), ostatnio zmie- nionego rozporządzeniem (WE) nr 1877/97 (4); niektóre Państwa Członkowskie zwróciły się z wnioskami o zmianę tego załącznika; wnioski te powinny zostać przyjęte; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Zarządzającego ds. Zbóż, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Thennelières (jęczmień) Thennelières (kukurydza) Nogent-sur-Seine (pszenica durum) La Souterraine (jęczmień) Feurs (pszenica) Châtres (jęczmień) Roncenay (kukurydza) Luyères (jęczmień) Tréteau (kukurydza) Lyon (kukurydza) Malause (kukurydza) Creuse Allier Loire Rhône Tarn-et-Garonne Valence d'Agen (pszenica) Aude Trèbes (jęczmień) Castelnaudary (sorgo) 2) w sekcji „Österreich”: — centrum „Absdorf-Hippersdorf” staje się centrum „Abs- dorf”, — centrum „Palterndorf-Dobermannsdorf” staje się centrum „Dobermannsdorf”, — centrum „Siebenbrunn-Leopoldsdorf” staje się centrum „Untersiebenbrunn”; 3) w sekcji „Suomi” centrum „Mustio” staje się „Mustio-kirk- Artykuł 1 niemi”. W załączniku do rozporządzenia (EWG) nr 2273/93 wpro- wadza się następujące zmiany: 1) w sekcji „France” wprowadza się następujące zmiany: Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie trzeciego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 17 września 1998 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 181 z 1. 7. 1992, str. 21. (2) Dz. U. L 126 z 24. 5. 1996, str. 37. (3) Dz. U. L 207 z 18. 8. 1993, str. 1. (4) Dz. U. L 265 z 27. 9. 1997, str. 33


title: WRITTEN QUESTION No. 2817/98 by Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA to the Commission. Overbooking and passengers' rights

eurovoc_concepts:
air transport
consumer information
reservation

text: C 182/24 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 6. 1999 Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (16 november 1998) 1998 års meddelande om villkoren för stöd till vänortsverksamhet har utfärdats efter överenskommelse med företrädare för Europeiska kommuners och regioners råd (CEMR) och United Towns Organisation (UTO, en internationell vänortsorganisation), som sammanträdde i Bryssel den 21 januari 1998. Sedan vänortsprogrammet inleddes 1989 har stöd lämnats till 24 800 vänortsprojekt. Vid nästa sammanträde som gäller villkoren för stöd 1999, och som kommer att hållas i december 1998, finns möjligheten för CEMR:s belgiska avdelning att lämna in ansökningar. Kommissionen granskar alla ärenden noggrant innan de avslås eller godkänns; det är viktigt att vänortsprojekt omfattar skilda områden. (1999/C 182/030) SKRIFTLIG FRÅGA E-2817/98 från Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) till kommissionen Angående: Överbokning och resenärernas rättigheter (17 september 1998) Situationen med överbokning och överförsäljning upprepades denna sommar till men för resenärerna. Kan kommissionen uppge 1. om man ämnar vidta nya åtgärder för att rätta till detta missförhållande och 2. om det på unionens flygplatser inte borde finnas anslag om allmänhetens rättigheter och kompensa- tionsmöjligheter i dessa fall? Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (5 november 1998) Kommissionen delar parlamentsledamotens oro och har därför redan tagit de nödvändiga stegen för att införa nya åtgärder genom ett förslag (1) till att ändra rådets förordning (EEG) 295/91 av den 4 februari 1991 om införande av gemensamma regler om kompensation till passagerare som nekas ombordstigning på luftfartyg i regelbunden lufttrafik (2). I detta förslag föreslår kommissionen att informationen avseende passagerarnas konsumenträttigheter borde förbättras med tydligt skyltade anslag på flygplatserna. Parlamentet har redan avslutat den första behandlingen och ändringsförslagen diskuteras nu i rådet. En gemensam ståndpunkt kan därför nås inom en nära framtid. (1) (2) EGT C 120, 18. 4. 1998. EGT L 36, 8. 2. 1991. (1999/C 182/031) SKRIFTLIG FRÅGA E-2830/98 från John McCartin (PPE) till kommissionen (28 september 1998) Angående: Beviljat stöd för fläskköttsindustri på Irland Kan kommissionen ange de belopp som under de senaste 15 åren har beviljats för marknadsföring och bearbetning av fläskkött på Irland och hur de irländska bidragen och bidragen från EU har fördelats och förhåller sig till varandra?


title: Beslutning om dødsstraffens eventuelle udvidelse i El Salvador

eurovoc_concepts:
death penalty
right to justice


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2786/98 af Ana PALACIO VALLELERSUNDI til Kommissionen. Adgang for spanske "ingenieros técnicos" til EU- institutionernes almindelige udvælgelsesprøver med henblik på besættelse af stillinger i kategori A/LA

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competence of the Member States
competition (EU)
diploma
engineer
higher education
recognition of diplomas
recognition of studies

text: C 50/150 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 2. 1999 Da der ikke findes bilaterale udleveringsaftaler med Sri Lanka, kan det italienske retsv(cid:230)sen ikke frems(cid:230)tte krav om udlevering af drabsmanden, som i łjeblikket lever og arbejder uforstyrret i sit hjemland. Denne mangel p(cid:229) diplomatiske ordninger skaber en graverende og uretf(cid:230)rdig situation. Dette viser p(cid:229) ny nłdvendigheden af en f(cid:230)lles diplomatisk repr(cid:230)sentation for f(cid:230)llesskabsborgernes interesser (s(cid:229)ledes som Parlamentet allerede har anfłrt det i sin bet(cid:230)nkning A4-0193/97). Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er sket i forslaget om en f(cid:230)lles diplomatisk repr(cid:230)sentation? Kommissionen opfordres desuden til, gennem sin delegation i Sri Lanka, at udłve den pression, som omst(cid:230)ndighederne kr(cid:230)ver, for at denne alvorlige situation med et tilst(cid:229)et mord kan afsluttes p(cid:229) en retslig korrekt m(cid:229)de. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans van den Broek (4. september 1998) Forespłrgselens genstand ligger uden for Kommissionens kompetence (og den beklager ikke at v(cid:230)re i besiddelse af de łnskede oplysninger). (1999/C 50/228) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2596/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Anvendelse af midlerne fra strukturfondene og Samhłrighedsfonden Kan Kommissionen give oplysninger om den hidtil globale anvendelse i de enkelte medlemsstater af midlerne (i reelle tal og procentielt) fra strukturfondene og Samhłrighedsfonden: 1. 2. p(cid:229) baggrund af de samlede midler for hele den indev(cid:230)rende programmeringsperiode (1994-1999), og p(cid:229) baggrund af den hidtidige programmering? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Antero Liikanen (23. september 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (1999/C 50/229) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2786/98 af Ana Palacio Vallelersundi (PPE) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Adgang for spanske »ingenieros tØcnicos« til EU-institutionernes almindelige udv(cid:230)lgelsesprłver med henblik p(cid:229) bes(cid:230)ttelse af stillinger i kategori A/LA Kommissionen vil via den dokumentation, der er vedfłjet annulationssłgsm(cid:229)let indbragt for Retten i Fłrste Instans den 1. december 1997 af Vicente Alonso Morales (T-299/97), have erfaret, at en spansk »ingeniero tØcnico«, Roberto Arce Recio, har f(cid:229)et adgang til videreg(cid:229)ende studier ved Paul Sabatier-Universitetet i Toulouse i Frankrig, som afsluttedes den 24. juni 1998 med erhvervelse af en doktorgrad med udm(cid:230)rkelse. Kan Kommissionen p(cid:229) denne baggrund oplyse, hvorfor kommiss(cid:230)r Liikanen i sit svar af 10. februar 1998 p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-4186/97 (1) af BÆrbara D(cid:252)hrkop D(cid:252)hrkop p(cid:229)peger, at en af grundene til, at Kommissionen ikke accepterer den spanske grad »ingenioro tØcnico« som adgangsgivende til stillinger i kategori A/LA i EU- institutionerne, er, at denne grad ikke giver adgang til studier, som afsluttes med erhvervelse af en doktorgrad? (1) EFT C 304 af 2. 10. 1998, s. 15


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2811/98 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Gehalt EZB-Präsident

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European official
decision-making body (EU)
job access
pay
pension scheme
personnel administration
social security

text: C 135/122 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 14. 5. 1999 (1999/C 135/145) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2811/98 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (17. September 1998) Betrifft: Gehalt EZB-Präsident Laut Presseberichten wissen weder der EZB-Präsident, Herr Duisenberg, noch die weiteren EZB- Mitglieder, welches Gehalt sie beziehen werden. 1. Kann die Kommission die präzisen Gehälter der EZB-Mitglieder benennen? 2. Wenn nein, welche Gründe gibt es, diese Auskunft den Bürgerinnen und Bürgern der EU vorzuenthalten und gegen den Transparenzgrundsatz zu verstoßen? Antwort von Herrn de Silguy im Namen der Kommission (14. Oktober 1998) Nach dem Protokoll (Nr. 3) über die Satzung des Europäischen Systems der Zentralbanken (ESZB) und der Europäischen Zentralbank (EZB) sind die Beschäftigungsbedingungen für die Mitglieder des EZB- Direktoriums, insbesondere ihre Gehälter, Ruhegehälter und andere soziale Leistungen, Gegenstand von Verträgen mit der EZB. Sie werden vom EZB-Rat auf Vorschlag eines Ausschusses festgelegt, der aus drei vom EZB-Rat und drei vom Rat ernannten Mitgliedern besteht. Die Mitglieder des Direktoriums haben in diesen Angelegenheiten kein Stimmrecht (Artikel 11. 3 ESZB-Satzung). Die Beschäftigungsbe- dingungen für das Personal der EZB, einschließlich seiner Gehälter und Ruhegehälter sowie anderer sozialer Leistungen werden vom EZB-Rat auf Vorschlag des EZB-Direktoriums festgelegt(Artikel 36. 1). Es ist nicht Sache der Kommission, sich zu den Gehältern des Personals und des Direktoriums der EZB zu äußern, da sie für deren Beschäftigungsbedingungen nicht zuständig ist. (1999/C 135/146) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2815/98 von Fernando Fernández Martín (PPE) an die Kommission Betrifft: Überschwemmungen in China (17. September 1998) Die jüngsten Überschwemmungen in China am Jangtsekiang, der über die Ufer getreten ist, haben mehr als 3 000 Menschenleben gefordert und die Zerstörung von 5 Millionen Häusern verursacht; davon sind mehr als 230 Millionen Menschen betroffen. Die Gesamtschäden, darunter die Zerstörung von Ackerland, Infrastruktur, Schulgebäuden und -material, Industrieanlagen, Wohnungen, etc. , werden auf etwa 18 Billionen Ecu geschätzt. Welchen Beitrag hat die Europäische Kommission zu der internationalen Hilfe in Form von Lebensmit- teln, Arzneimitteln, Schulmaterial und Soforthilfe geleistet? Wird die Kommission ihre Hilfe in den nächsten Monaten fortsetzen? Wie sieht die erste, wenn auch vorläufige Bewertung der entstandenen Schäden insbesondere im Umweltbereich aus? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (21. Oktober 1998) Die umfangreichen und ständigen Regenfälle in den letzten fünf Monaten in China haben schwere Überschwemmungen hervorgerufen, von denen jetzt ungefähr 223 Millionen Menschen in 29 Provinzen in Zentral-, Südost- und Nordchina betroffen sind. Der Jangtsekiang hat einen Rekordpegel erreicht, und in vielen Gebieten werden die Überschwemmungen als die schlimmsten seit Menschengedenken beschrieben


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2813/98 do Deputado Susan WADDINGTON à Comissão. Regulamentação das agências matrimoniais a nível internacional

eurovoc_concepts:
EU national
foreign national
man
mixed marriage
prostitution
services company
trafficking in human beings
woman

text: 29. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 118/149 Por conseguinte, a Comissªo nªo tenciona apresentar qualquer proposta de altera(cid:231)ªo das directivas «farmacŒuticos» que ponha em causa o princ(cid:237)pio da unicidade do diploma. A Comissªo entende que este principio constitui um dado adquirido extremamente positivo para os farmacŒuticos comunitÆrios na medida em que lhes garante efectivamente o direito (cid:224) liberdade de circula(cid:231)ªo no mercado interno. (1) (2) (3) JO L 253 de 24. 9. 1985. JO L 147 de 9. 6. 1975. JO L 147 de 9. 6. 1975. (1999/C 118/185) PERGUNTA ESCRITA E-2813/98 apresentada por Susan Waddington (PSE) (cid:224) Comissªo (17 de Setembro de 1998) Objecto: Regulamenta(cid:231)ªo das agŒncias matrimoniais a n(cid:237)vel internacional Existem, em toda a UE, uma sØrie de «agŒncias matrimoniais» a oferecer servi(cid:231)os especializados destinados a apresentar homens da UE a mulheres jovens na Tail(cid:226)ndia e outros pa(cid:237)ses do Sudeste AsiÆtico. Embora algumas dessas agŒncias actuem de boa fØ, a sua actividade nªo estÆ actualmente submetida a qualquer regulamenta(cid:231)ªo ou controlo. Sem regulamenta(cid:231)ªo, inspec(cid:231)ªo e controlo, tais agŒncias podem ser utilizadas directa ou indirectamente como cobertura para o trÆfico de mulheres e sua explora(cid:231)ªo sexual. Na sequŒncia da recomenda(cid:231)ªo do Parlamento (1) que preconizava o estabelecimento de um quadro regulamentar para as referidas agŒncias, que medidas tomou a Comissªo nesse sentido e que outras medidas tem em vista? (1) JO C 14 de 19. 1. 1998, p. 39. Resposta dada por Anita Gradin em nome da Comissªo (26 de Outubro de 1998) A Comissªo estÆ a par do facto de alguns casos terem vindo a pœblico, em particular atravØs dos media, em que agŒncias matrimoniais na Uniªo Europeia sªo usados directa ou indirectamente para fins de trÆfico sexual de mulheres. TambØm Ø verdade que, de momento, cabe aos Estados-membros decidir se e como desejam controlar o modo como estas agŒncias matrimoniais operam. A Comissªo estÆ a preparar um estudo comparativo sobre a situa(cid:231)ªo nos Estados-membros, de modo a avaliar a necessidade de uma iniciativa legislativa a n(cid:237)vel europeu. Neste momento, e ao abrigo da iniciativa Daphne, a questªo do casamento for(cid:231)ado Ø um dos assuntos sob investiga(cid:231)ªo por parceiros em dois projectos de 1997. (1999/C 118/186) PERGUNTA ESCRITA E-2814/98 apresentada por Michael Hindley (PSE) (cid:224) Comissªo (17 de Setembro de 1998) Objecto: Programa de ac(cid:231)ªo para a Repœblica do Casaquistªo (ajuda da UE ao Casaquistªo) No (cid:226)mbito do programa indicativo para 1996-1999, acordado entre as autoridades do Casaquistªo e o ComitØ de gestªo do TACIS, Ø feita uma referŒncia espec(cid:237)fica (cid:224) concessªo de assistŒncia a fim de facilitar a entrada do Casaquistªo na OMC. A Comissªo pode indicar as formas de que se reveste essa assistŒncia?


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to adopting a Council Regulation on integrating gender issues in development cooperation (C4-0307/98 97/ 0151(SYN))(Cooperation procedure: second reading)

eurovoc_concepts:
budgetary power
consumer protection
developing countries
development aid
financial aid
gender equality
hiring
social role
sustainable development


title: Resolution on the situation in Russia

eurovoc_concepts:
Russia
economic recession
economic reform
institutional reform
market economy
political crisis
political reform


title: QUESTION ECRITE no 2786/98 de Ana PALACIO VALLELERSUNDI à la Commission. Candidatures d'ingénieurs techniques aux concours de la catégorie A/LA de la fonction publique européenne

text: C 50/150 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 2. 1999 En l(cid:146)absence d(cid:146)accord bilatØral d(cid:146)extradition avec le Sri Lanka, la justice italienne ne peut pas demander l(cid:146)extradition de l(cid:146)assassin qui vit et travaille actuellement sans Œtre inquiØtØ dans son pays. Cette absence d(cid:146)instrument diplomatique crØe une grave situation d(cid:146)injustice. Elle fait appara(cid:238)tre de nouveau la nØcessitØ d(cid:146)une reprØsentation diplomatique commune des intØrŒts des citoyens communautaires (comme le Parlement l(cid:146)a dØj(cid:224) rappelØ dans le rapport A4-0193/97). La Commission voudrait-elle dire quels progrŁs ont ØtØ rØalisØs en ce qui concerne le projet de reprØsentation diplomatique commune? La Commission voudrait-elle en outre exercer, par l(cid:146)intermØdiaire de sa dØlØgation auprŁs du Sri Lanka, toutes les pressions qu(cid:146)exige cette affaire afin que cette grave situation liØe (cid:224) un homicide avouØ puisse se dØnouer devant la justice? RØponse donnØe par M. Van den Broek au nom de la Commission (4 septembre 1998) L(cid:146)objet de la question ne relŁve pas de la compØtence de la Commission (qui regrette de ne pas disposer de l(cid:146)information demandØe). (1999/C 50/228) QUESTION (cid:201)CRITE E-2596/98 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: DegrØ d(cid:146)utilisation des crØdits des Fonds structurels et du Fonds de cohØsion La Commission pourrait-elle dire quelle est jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent l(cid:146)utilisation globale des crØdits (en chiffres absolus et en pourcentages) des Fonds structurels et du Fonds de cohØsion par chaque (cid:201)tat membre, 1. d(cid:146)une part par rapport au total des crØdits disponibles pour l(cid:146)ensemble de la pØriode de programmation en cours (1994-1999), 2. d(cid:146)autre part par rapport (cid:224) ce qui Øtait prØvu jusqu(cid:146)(cid:224) la date actuelle? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (23 septembre 1998) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (1999/C 50/229) QUESTION (cid:201)CRITE E-2786/98 posØe par Ana Palacio Vallelersundi (PPE) (cid:224) la Commission (17 septembre 1998) Objet: Candidatures d(cid:146)ingØnieurs techniques aux concours de la catØgorie A/LA de la fonction publique europØenne Sachant que la Commission a eu connaissance, par le biais de la documentation annexØe, du recours en annulation dØposØ le 1er dØcembre 1997 par M. Vicente Alonso Morales (T-299/97) devant le Tribunal de premiŁre instance des CommunautØs europØennes pour le motif qu(cid:146)un ingØnieur technique espagnol, M. Roberto Arce Recio, a ØtØ admis (cid:224) suivre les cours de doctorat (cid:224) l(cid:146)universitØ Paul Sabatier de Toulouse, France, oø il a obtenu le dipl(cid:244)me le 24 juin 1998 avec la mention «trŁs honorable», pourquoi le commissaire Liikanen dØclare-t-il, dans la rØponse qu(cid:146)il a donnØe le 10 fØvrier 1998 (cid:224) la question Øcrite E-4186/97 (1) de Mme Barbara D(cid:252)hrkop, que l(cid:146)une des raisons avancØes par la Commission pour ne pas admettre les ingØnieurs techniques espagnols (cid:224) participer (cid:224) des concours de la catØgorie A/LA de la fonction publique europØenne est que le dipl(cid:244)me espagnol d(cid:146)ingØnieur technique (Ingeniero TØcnico) ne donne pas accŁs aux Øtudes de doctorat? (1) JO C 304 du 2. 10. 1998, p. 15


title: Commission Regulation (EC) No 1992/98 of 17 September 1998 fixing the maximum export refund on barley in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export
export refund
third country

text: 18. 9. 98 EN Official Journal of the European Communities L 256/27 COMMISSION REGULATION (EC) No 1992/98 of 17 September 1998 fixing the maximum export refund on barley in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1078/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/ 95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2052/97 (4), and in particular Article 4 thereof, Whereas an invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of barley to all third countries was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1078/98 (5); Whereas Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any than the tenderer whose bid is equal maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax; to or lower Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 11 to 17 September 1998, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1078/98, the maximum refund on exportation of barley shall be ECU 63,00 per tonne. Article 2 This Regulation shall enter into force on 18 September 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 17 September 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 287, 21. 10. 1997, p. 14. (5) OJ L 154, 28. 5. 1998, p. 20


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2795/98 van Leonie van BLADEL aan de Commissie. Geldstromen UCK

eurovoc_concepts:
Albania
Kosovo
armed forces
arms limitation
financial aid
international organisation
international sanctions
the EU's international role

text: C 135/116 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 14. 5. 1999 Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie (28 september 1998) Voor de aanwending van kredieten op begrotingslijnen waarvoor nog geen rechtsgrondslag bestaat, gelden de strikte voorschriften van het financieel reglement dat op de volledige begroting van toepassing is. Dat was eveneens het geval voor de door het geachte parlementslid ter sprake gebrachte projecten. De Commissie kan het derhalve niet eens zijn met de zienswijze dat zij „een aantal regels heeft omzeild”. Uit de middelen van bedoelde begrotingslijn worden projecten gefinancierd welke bij de Commissie worden ingediend door de partners (niet-gouvernementele organisaties, internationale verenigingen of organisaties). Die projecten worden onderzocht en bestudeerd, en indien zij beantwoorden aan de voor aanwending van de middelen op bedoelde lijn geldende criteria, wordt dienaangaande door de Commissie een formeel besluit genomen overeenkomstig de geldende financiële voorschriften. De Commissie herinnert bovendien, zoals in haar antwoord op vraag 2187/98, eraan dat beide bedoelde projecten deel uitmaakten van een samenhangend algemeen programma ter ondersteuning van het electoraal proces, dat werd opgezet op verzoek van de nationaal ordonnateur overeenkomstig de resolutie van het Parlement over Togo van november 1997 en op basis van de verzoeken van de verschillende partners. De Commissie is van oordeel dat zij acties heeft gefinancierd die nuttig zijn geweest voor het goede verloop van de verkiezingen in Togo en die ten uitvoer zijn gelegd door partners welke doeltreffend en onafhankelijk te werk zijn gegaan. (1999/C 135/138) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2790/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Europese competities Welke maatregelen is de Commissie van plan te nemen om de oprichting van Europese competities voor verschillende takken van sport te bevorderen? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (16 november 1998) De meeste grote sportbonden organiseren sinds geruime tijd een Europese competitie. Voetbal heeft bijvoorbeeld de Champions league en basketball de Europese liga. Als de vraag van het geachte parlementslid betrekking heeft op het organiseren van Europese competities buiten de bonden om, laat de Commissie weten dat zij niet voornemens is actie te ondernemen om dat te stimuleren. Dat is een zaak voor de sportorganisaties. Het ontbreekt de Commissie aan een rechtsgrond en aan politiek belang om op te treden. De Commissie benadrukt echter dat het van groot belang is dat er sprake is van solidariteit tussen elitesporten en gewone sporten. Bovendien moet de Commissie erop toezien dat voorschriften en maatregelen van bestaande of nieuwe sportorganisaties die onder de mededingingsregels van het EG- Verdrag vallen niet in strijd zijn met deze regels. (1999/C 135/139) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2795/98 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Geldstromen UCK Ondanks alle mondelinge toezeggingen tonen de Albanese politici in Kosovo tot nog toe weinig echte bereidheid om het gesprek met de Servische en Joegoslavische autoriteiten aan te gaan en een vreedzame oplossing voor het conflict te zoeken. Een belangrijke hinderpaal daarbij is de houding van het UCK (het


title: Regulamento (CE) nº 1993/98 da Comissão de 17 de Setembro de 1998 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export
export refund
third country

text: L 256/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 9. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 1993/98 DA COMISS(cid:212)O de 17 de Setembro de 1998 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1079/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 1079/98 da Comiss(cid:209)o (5), foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o e/ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole para todos os pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que o artigo 7º do Regulamento (CE) nº 1501/95 prev(cid:136) que a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o, tendo em conta os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95; que, neste caso, ser(cid:145) (ser(cid:209)o) declarado(s) adjudicat(cid:145)rio(s) o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um n(cid:146)vel igual ou inferior ao da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposi(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios acima refe- ridos (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual dos mercados do cereal em quest(cid:209)o leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima de exporta(cid:135)(cid:209)o no montante referido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No que diz respeito (cid:133)s propostas apresentadas de 11 a 17 de Setembro de 1998 no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1079/98, a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole (cid:130) fixada em 34,97 ecus por tonelada. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 18 de Setembro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 17 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 154 de 28. 5. 1998, p. 24


title: Komission asetus (EY) N:o 1988/98, annettu 17 päivänä syyskuuta 1998, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 18. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 256/21 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1988/98, annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, viljojen sek(cid:132) vehn(cid:132)n ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, on vahvistettava tuet ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) vientitukien my(cid:148)n- t(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/ 97 (4), 1 artiklassa tarkoitetut tek¶(cid:132)t, vehn(cid:132)n ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljam(cid:132)(cid:132)r(cid:132); n(cid:132)m(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95, maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellytt(cid:132)(cid:132) tiettyjen tuotteiden tuen eriytt(cid:132)mist(cid:132) niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sit(cid:132) voidaan muuttaa muuna aikana, n(cid:132)iden yksityiskohtaisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamisesta vilja- alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti n(cid:132)iden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteis(cid:148)ss(cid:132) ja maail- manmarkkinoilla seuraa, ett(cid:132) tuki olisi vahvistettava liit- teess(cid:132) mainitun suuruiseksi, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan viet(cid:132)vien tuotteiden, maltaita lukuun liitteess(cid:132) mainitun suuruisiksi. vahvistetaan ottamatta, vientituet 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 L 256/22 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 9. 98 LIITE viljojen sek(cid:132) vehn(cid:132)n ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellet- tavien tukien vahvistamisesta 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998 annettuun komission asetukseen Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (ecua/t) (ecua/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) 01 (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 25,00 0 50,00 0 (cid:190) 50,00 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 45,00 0 (cid:190) (cid:190) (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat, 02 muut kolmannet maat, 03 Sveitsi, Liechtenstein. (2) Tukea ei my(cid:148)nnet(cid:132), jos tuote sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) puristettua jauhoa. 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 48,00 45,00 41,25 38,00 35,75 (cid:190) (cid:190) 82,00 (cid:190) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) Huom. Alueet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2795/98 do Deputado Leonie van BLADEL à Comissão. Financiamento do UCK

text: C 135/116 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 14. 5. 1999 Resposta do Comissário João de Deus Pinheiro em nome da Comissão (28 de Setembro de 1998) A utilização das dotações orçamentais a partir de rubricas ainda desprovidas de base jurídica é sujeita às disposições rigorosas do Regulamento Financeiro que rege o orçamento na sua globalidade, tal como os projectos mencionados pelo Senhor Deputado. Por conseguinte, a Comissão não partilha a opinião segundo a qual a Comissão teria ignorado um certo número de regras. Os projectos financiados a partir da rubrica orçamental em questão são apresentados à Comissão pelos seus parceiros (organizações não governamentais, associações ou organizações internacionais). Estes projectos são analisados e instruídos e, no caso de satisfazerem os critérios previstos na utilização da rubrica, são objecto de uma decisão formal por parte da Comissão, em aplicação das disposições financeiras em vigor. A Comissão recorda igualmente, como já teve oportunidade de salientar na resposta à pergunta no 2187/98, que os dois projectos especificamente citados faziam parte de um programa de apoio global coerente ao processo eleitoral, lançado a pedido do Ordenador Nacional, em conformidade com a resolução do Parlamento de Novembro de 1997 sobre o Togo e com base nos pedidos dos diversos parceiros. A Comissão considera ter financiado acções úteis para a realização adequada das eleições no Togo empreendidas por parceiros que trabalharam eficazmente e com espírito de independência. (1999/C 135/138) PERGUNTA ESCRITA E-2790/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) à Comissão (17 de Setembro de 1998) Objecto: Federações desportivas europeias O que pensa a Comissão fazer para promover o estabelecimento de federações europeias das várias modalidades desportivas? Reaposta dada por Marcelino Oreja em nome da Comissão (16 de Novembro de 1998) A maior parte das grandes federações desportivas organizam competições europeias há já muito tempo. O futebol tem, por exemplo, a Liga dos Campeões, e o basquetebol a Liga Europeia. Se a questão do Senhor Deputado se refere à criação de ligas europeias fora das federações, a Comissão não tenciona tomar qualquer atitude para encorajar esse tipo de acção. Isso diz respeito às organizações desportivas. A Comissão não tem nem base legal nem interesse político em interferir. Contudo, a Comissão salienta a importância de manter uma verdadeira interacção entre os desportos de elite e os desportos populares. Além disso, sempre que as regras ou as acções de organizações desportivas novas ou já existentes entrem no âmbito das regras de concorrência consignadas no Tratado CE, a Comissão tem o dever de assegurar que estas regras são respeitadas. (1999/C 135/139) PERGUNTA ESCRITA E-2795/98 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) à Comissão (17 de Setembro de 1998) Objecto: Financiamento do UCK Apesar de todas as declarações em contrário, os políticos albaneses do Kosovo não demonstraram até ao momento uma verdadeira disponibilidade para dar início a conversações com as autoridades sérvias e jugoslavas, na procura de uma solução pacífica para o conflito. Um obstáculo considerável a tal processo


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 1980/98 (1998. gada 17. septembris), ar ko tiek atvērtas Kopienas tarifu kvotas, paredzēta to piešķiršana un noteikts tarifu maksimālais apmērs, kā arī tiek ieviesta Kopienas pārraudzība saistībā ar salīdzināmiem daudzumiem dažiem lauksaimniecības produktiem ar izcelsmi Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs

eurovoc_concepts:
ACP countries
agricultural product
free circulation
originating product
tariff ceiling
tariff quota

text: 02/9. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 43 31998R1980 L 256/3 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 18. 9. 1998. KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1980/98 (1998. gada 17. septembris), ar ko tiek atvērtas Kopienas tarifu kvotas, paredzēta to piešķiršana un noteikts tarifu maksimālais apmērs, kā arī tiek ieviesta Kopienas pārraudzība saistībā ar salīdzināmiem daudzumiem dažiem lauksaimniecības produktiem ar izcelsmi Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jūlija Regulu (EK) ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. Nr. 1706/98, ar ko tiek definēts režīms, kas piemērojams lauk- saimniecības produktiem un precēm, kuras ražotas, pārstrādājot lauksaimniecības produktus ar izcelsmi Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīs (ĀKK valstīs), un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 715/90 (1), un jo īpaši tās 30. pantu, tā kā ceturtajā ĀKK konvencijā (2), šeit turpmāk — “Konvencija”, paredzēts atcelt vai samazināt ievedmuitu dažiem uz Kopienu importētiem ĀKK valstu izcelsmes produktiem, ņemot vērā tarifu kvotas, tarifu maksimālos apmērus vai salīdzināmos daudzumus; tā kā Konvencijā paredzētās tarifu kvotas, tarifu maksimālos apmērus vai salīdzināmos daudzumus jāatver katru gadu līdz Konvencijas termiņa beigām; tā kā Komisijas pienākums ir veikt pasākumus, lai realizētu Kopie- nas tarifu kvotu, tarifu maksimālo apmēru un salīdzināmo dau- dzumu atvēršanu un piešķiršanu; tā kā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92, ar ko izveido Kopienas muitas kodeksu (3), kurā jau- nākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1677/98 (4), ir konso- lidēti noteikumi, saskaņā ar kuriem pārvaldīt tarifu kvotas, kas izmantojamas hronoloģiskā secībā, kādā pieņemtas deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā, kā arī noteikumi par preferenciālā importa pārraudzību; tā kā sarunās par Lomes konvencijas termiņa vidusposma pārska- tīšanu tika panākta vienošanās par to, ka režīma izmaiņām jāstā- jas spēkā 1996. gada 1. janvārī; tā kā tādēļ no minētās dienas (EK) jāpiemēro šī regula un jāatceļ Komisijas Regulas (1) OV L 215, 1. 8. 1998. , 12. lpp. (2) OV L 229, 17. 8. 1991. , 3. lpp. (3) OV L 253, 11. 10. 1993. , 1. lpp. (4) OV L 212, 30. 7. 1998. , 18. lpp. Nr. 1280/94 (5), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 896/95 (6), (EK) Nr. 2763/94 (7), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2411/96 (8), un (EK) Nr. 2942/95 (9), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 982/96 (10); tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ievedmuitu par A pielikumā uzskaitītiem ĀKK valstu izcelsmes produktiem, ko laiž brīvā apgrozībā Kopienā ar izcelsmes pierā- dījumiem saskaņā ar Konvencijai pievienoto Izcelsmes protoko- lu, var atcelt vai samazināt minētajā pielikumā norādīto tarifu kvotu robežās. 2. Tarifu kvotas, kas minētas 1. pantā, pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308. a līdz 308. c pantu. 3. Katra dalībvalsts garantē attiecīgo produktu importētājiem vienlīdzīgu un pastāvīgu pieeju kvotām, ciktāl to ļauj attiecīgo kvotu apjomu atlikums. 2. pants 1. Nodokļus par B pielikumā uzskaitītiem ĀKK valstu izcelsmes produktiem, ko laiž brīvā apgrozībā Kopienā ar izcelsmes pierā- dījumiem saskaņā ar Konvencijai pievienoto Izcelsmes protoko- lu, var atcelt minētajā pielikumā norādīto tarifu maksimālo apmēru robežās. 2. Šā panta 1. daļā minētajiem tarifu maksimāliem apmēriem Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308. d pantu piemēro Kopienas pārraudzību. (5) OV L 140, 3. 6. 1994. , 10. lpp. (6) OV L 92, 25. 4. 1995. , 12. lpp. (7) OV L 294, 15. 11. 1994. , 6. lpp. (8) OV L 329, 19. 12. 1996. , 8. lpp. (9) OV L 308, 21. 12. 1995. , 9. lpp. (10) OV L 131, 1. 6. 1996. , 43. lpp. 44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/9. sēj. 3. pants 5. pants 1. Nodokļus par C pielikumā uzskaitītiem ĀKK valstu izcelsmes produktiem, ko laiž brīvā apgrozībā Kopienā ar izcelsmes pierā- dījumiem saskaņā ar Konvencijai pievienoto Izcelsmes protoko- lu, var atcelt minētajā pielikumā norādīto salīdzināmo daudzumu robežās, un tādiem produktiem piemēro Kopienas pārraudzību. 2. Salīdzināmo daudzumu izlietojumu reģistrē Kopienas līmenī, izmantojot datus, ko dalībvalstis nosūta Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308. d pantu. Regulas (EK) Nr. 1280/94, (EK) Nr. 2763/94 un (EK) Nr. 2942/95 tiek atceltas. 6. pants 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veic pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai. To piemēro no 1996. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1998. gada 17. septembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Mario MONTI 02/9. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 45 A PIELIKUMS attiecībā uz 1. pantā minētiem produktiem Atkāpjoties no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem, produktu aprakstu formulējumi uzskatāmi vienīgi par orientējošiem, preferenču plānu saskaņā ar šo pielikumu izstrādājot pēc KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas laikā. Ja ir norādīti ex KN kodi, tad preferenču plānu sastāda, pamatojoties vienlaikus gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu. Kārtas Nr. KN kods Taric apakšpozī- cija (1) Apraksts Kvotas apmērs gadā vai citā noteiktā ter- miņā (tonnās) Kvotas nodoklis (% samazi- nājums) 2 000 100 (*) Ķiršveida tomāti, svaigi vai dze- sināti, no 15. novembra līdz 30. aprīlim 09. 1613 ex 0702 00 00 09. 1601 ex 0702 00 00 09. 1615 ex 0806 10 10 01 02 03 04 05 06 15 16 17 18 19 20 60 61 62 63 64 65 80 81 82 83 84 85 08 09 10 11 12 13 22 23 24 25 26 27 68 69 70 71 72 73 88 89 90 91 92 93 15 (*) Samazinājums attiecas tikai uz nodokļa ad valorem daļu. (1) Taric kodi ir spēkā tikai no 1998. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Tomāti, ķiršveida izņemot tomātus, svaigi vai dzesināti, no 15. novembra līdz 30. aprīlim 2 000 60 (*) Galda vīnogas, bez sēklām, no 1. līdz 31. janvārim 400 100 46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/9. sēj. Kārtas Nr. KN kods Taric apakšpozī- cija (1) Apraksts 09. 1616 ex 0806 10 10 85 Galda vīnogas, bez sēklām, no 1. līdz 31. decembrim 09. 1610 09. 1612 0808 10 0808 20 10 0808 20 50 09. 1603 ex 0810 10 05 ex 0810 10 80 Āboli, svaigi Bumbieri, svaigi Zemenes, svaigas, no 1. janvāra līdz februāra beigām Zemenes, svaigas, no 1. novem- bra līdz 31. decembrim (*) Samazinājums attiecas tikai uz nodokļa ad valorem daļu. (1) Taric kodi ir spēkā tikai no 1998. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Kvotas apmērs gadā vai citā noteiktā ter- miņā (tonnās) Kvotas nodoklis (% samazi- nājums) 400 1 000 2 000 100 50 (*) 65 (*) 1 600 100 02/9. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 47 B PIELIKUMS attiecībā uz 2. pantā minētiem produktiem Atkāpjoties no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem, produktu aprakstu formulējumi uzskatāmi vienīgi par orientējošiem, preferenču plānu saskaņā ar šo pielikumu izstrādājot pēc KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas laikā. Ja ir norādīti ex KN kodi, tad preferenču plānu sastāda, pamatojoties vienlaikus gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu. Kārtas Nr. KN kods 26. 0010 ex 0804 20 10 Taric apakšpozī- cija (1) Apraksts Salīdzināmais dau- dzums norādītajā periodā (tonnās) Vīģes, svaigas, no 1. novembra līdz 30. aprī- lim 200 (1) Taric kodi ir spēkā tikai no 1998. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. 48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/9. sēj. C PIELIKUMS attiecībā uz 3. pantā minētiem produktiem Atkāpjoties no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem, produktu aprakstu formulējumi uzskatāmi vienīgi par orientējošiem, preferenču plānu saskaņā ar šo pielikumu izstrādājot pēc KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas laikā. Ja ir norādīti ex KN kodi, tad preferenču plānu sastāda, pamatojoties vienlaikus gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu. Kārtas Nr. KN kods Taric apakšpozī- cija (1) Apraksts Salīdzināmais dau- dzums norādītajā periodā (tonnās) 12. 0105 12. 0115 ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 ex 0805 10 84 ex 0805 20 10 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 Apelsīni, svaigi vai kaltēti, no 15. maija līdz 30. septembrim 25 000 Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusu hibrīdi, svaigi vai kaltēti, no 15. maija līdz 30. septembrim 4 000 12. 0120 ex 0806 10 10 20 Galda vīnogas, bez sēklām, no 1. februāra līdz 31. martam 100 (1) Taric kodi ir spēkā tikai no 1998. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim


title: Risoluzione sull'eventuale estensione della pena di morte al Salvador


title: WRITTEN QUESTION No. 2812/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. Evaluation of the packaging directive (94/62/EC)

eurovoc_concepts:
EC Directive
beverage
environmental protection
environmental standard
packaging
standardisation
waste disposal
waste incineration
waste management
waste recycling

text: 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 297/31 Av de 183 italienska projekt som lagts fram gällde 49 industriell verksamhet, 117 åtgärder vid lokala administrativa enheter och 1 förberedande åtgärder. 16 projekt har inte klassificerats eftersom de inte ansågs stödberättigade enligt reglerna. (1999/C 297/042) SKRIFTLIG FRÅGA E-2802/98 från Christof Tannert (PSE) till kommissionen (17 september 1998) Angående: Hederskodex för europeiska företag verksamma i tredje land I sin resolution (A4-400/96) (1) av den 12 december 1996 om de mänskliga rättigheterna i världen 1995/1996 och Europeiska unionens politik beträffande mänskliga rättigheter, beslutade Europaparlamentet följande i punkt 20: ”uppmanar kommissionen och rådet att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till hederskodex för europeiska företag som verkar i tredje länder, en kodex som ålägger företagen att respektera de mänskliga rättigheterna i alla dess former (medborgerliga, sociala, ekonomiska och miljömässiga rättigheter), som också bör innehålla mekanismer för kontroll och sanktioner som grundar sig på OECD:s nuvarande förslag,” Vad har kommissionen gjort i fråga om denna uppmaning och när har den för avsikt att lägga fram ett förslag till en sådan hederskodex för europeiska företag verksamma i tredje land? (1) EGT C 20, 20. 1. 1997, s. 161. Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (20 november 1998) När den av frågeställaren nämnda resolution av den 12 december 1996 om de mänskliga rättigheterna i världen 1995/1996 antogs, uttalade sig kommissionen om denna hederskodex för europeiska företag verksamma i tredje länder. Kommissionen fortsätter att ha ett konstruktivt tillvägagångssätt när det gäller de mänskliga rättigheterna, vilket medför att allmänheten blir mer medveten i denna fråga. Kommissionen uppmuntrar initiativ från den privata sektorn på detta område och följer på nära håll de ansträngningar som enskilda företag eller sammanslutningar av företag inom en viss sektor gör för att införa frivilliga hederskodexar. Kommissionen har redan påbörjat en studie för att utreda vilka metoder och medel som står till buds för att främja utformandet av en hederskodex för de marknadsaktörer från gemenskapen som är verksamma i utvecklings- länderna, och då särskilt på det sociala området. Därvid kommer kommissionen att se sig tvungen att undersöka villkoren i de kodexar som redan finns och vad deras tillämpning har haft för resultat. Det handlar således om en analys av vad dessa kodexar har haft för betydelse och effekt. Kommissionen arbetar för närvarande, inom ramen för sina stödaktioner för den sociala dialogen i Europa, med arbetsmarknadens parter för att underlätta dialog och eftertanke när det gäller initiativ som heders- kodexar och social märkning. Kommissionen vill få till stånd en dynamik i dialogen i det civila samhället, bland annat mellan arbetsmarknadens parter och de icke-statliga organisationerna, för att försöka hitta delar av enhetlighet och sammanhang i de initiativ som redan finns i det europeiska samhället och som säkert kommer att sprida sig under kommande år. (1999/C 297/043) SKRIFTLIG FRÅGA E-2812/98 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (17 september 1998) Angående: Utvärdering av direktivet om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG) Tre år efter det att direktiv 94/62 EG (1) om förpackningar och förpackningsavfall trätt i kraft ber jag kommissionen upplysa mig om följande: ; hur den allmänna efterfrågan på förpackningar har utvecklats under perioden 1990-1997? ; hur återanvändningen av förpackningar (återanvändning av material) utvecklats under perioden 1990- 1997?