title: Komission tiedonanto - Selittävät huomautukset euroopan yhteisöjen yhdistettyyn nimikkeistöön

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
customs regulations
statistics
tariff nomenclature

formats: html pdf print

text: 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1 I (Tiedonantoja) KOMISSIO SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET EUROOPAN YHTEISÖJEN YHDISTETTYYN NIMIKKEISTÖÖN (98/C 287/01) Julkaistu tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, 7. 9. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2086/97 (EYVL L 312, 14. 11. 1997, s. 1), 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti SISÄLTÖ Sivu Ryhmä 3 Sivu Johdanto. A. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt C. Nimikkeistöön ja tulleihin sovellettavat yleis- säännöt. I jakso Elävät eläimet ja eläintuotteet Ryhmä 1 Elävät eläimet. 2 Liha ja muut syötävät eläimen osat. 3 Kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat. 4 Maito ja meijerituotteet; linnunmunat; luonnon- hunaja; muualle kuulumattomat eläinperäiset syötävät tuotteet. 7 9 9 11 15 29 38 5 Muualle kuulumattomat eläinperäiset tuotteet 43 II jakso Kasvituotteet 6 Elävät puut ja muut elävät kasvit; sipulit, juuret ja niiden kaltaiset tuotteet; leikkokukat ja leik- kovihreä. 7 Kasvikset sekä tietyt syötävät kasvit, juuret ja mukulat. 8 Syötävät hedelmät ja pähkinät; sitrushedelmien ja melonin kuoret. 9 Kahvi, tee, mate ja mausteet. 10 Vilja. 46 49 56 63 67 11 Myllyteollisuustuotteet; maltaat; tärkkelys; inu- liini; vehnägluteeni. 68 14 Kasviperäiset punonta- ja palmikointiaineet; muualle kuulumattomat kasvituotteet. 78 III jakso Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumis- tuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat 15 Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilk- ravintorasvat; koutumistuotteet; eläin- ja kasvivahat. valmistetut 80 IV jakso Elintarviketeollisuuden tuotteet; juomat, etyylialkoholi (etanoli) ja etikka; tupakka ja valmistetut tupakankor- vikkeet 16 Lihasta, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muis- ta vedessä elävistä selkärangattomista valmiste- tut tuotteet. 17 Sokeri ja sokerivalmisteet. 18 Kaakao ja kaakaovalmisteet. 86 90 94 19 Viljasta, jauhoista, tärkkelyksestä tai maidosta valmistetut tuotteet; leipomatuotteet. 96 20 Kasviksista, hedelmistä, pähkinöistä tai muista kasvinosista valmistetut tuotteet. 99 21 Erinäiset elintarvikevalmisteet. 103 22 Juomat, etyylialkoholi (etanoli) ja etikka. 106 23 Elintarviketeollisuuden jätetuotteet ja jätteet; valmistettu rehu. 113 24 Tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet. 117 V jakso Kivennäistuotteet 12 Öljysiemenet ja -hedelmät; erinäiset siemenet ja hedelmät; teollisuus- ja lääkekasvit; oljet ja kas- virehu. 25 Suola; rikki; maa- ja kivilajit; kipsi, kalkki ja sementti. 120 71 26 Malmit, kuona ja tuhka. 125 13 Kumilakat; kumit, hartsit ja muut kasvimehut ja 27 Kivennäispolttoaineet, kivennäisöljyt ja niiden -uutteet. 76 tislaustuotteet; bitumiset aineet; kivennäisvahat 127 4 Ryhmä FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti Sivu Ryhmä 15. 9. 98 Sivu VI jakso IX jakso Kemianteollisuuden ja siihen liittyvän teollisuuden tuotteet 28 Kemialliset alkuaineet ja epäorgaaniset yhdisteet; jalometallien, harvinaisten maametallien, ra- dioaktiivisten alkuaineiden ja isotooppien orgaa- niset ja epäorgaaniset yhdisteet. 148 29 Orgaaniset kemialliset yhdisteet. 154 30 Farmaseuttiset tuotteet. 163 31 Lannoitteet. 166 32 Parkitus- ja väriuutteet; tanniinit ja niiden joh- dannaiset; värit, pigmentit ja muut väriaineet; maalit ja lakat; kitti sekä muut täyte- ja tiivistys- tahnat; painovärit, muste ja tussi. 168 33 Haihtuvat öljyt ja resinoidit; hajuste-, kosmeetti- set ja toalettivalmisteet. 175 34 Saippua ja suopa, orgaaniset pinta-aktiiviset aineet, pesuvalmisteet, voiteluvalmisteet, tekova- hat, valmistetut vahat, kiillotus-, hankaus- ja puhdistusvalmisteet, kynttilät ja niiden kaltaiset tuotteet, muovailumassat, ”hammasvahat” ja kipsiin perustuvat hammaslääkinnässä käytettä- vät valmisteet. 176 35 Valkuaisaineet; modifioidut tärkkelykset; liimat ja liisterit; entsyymit. 179 36 Räjähdysaineet; pyrotekniset tuotteet; tulitikut; pyroforiset seokset; helposti syttyvät aineet. 181 37 Valokuvaus- ja elokuvausvalmisteet. 182 Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; korkki ja korkkitavarat; oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punonta- teokset 44 Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili. 221 45 Korkki ja korkkitavarat. 229 46 Oljesta, espartosta tai muista punonta- tai pal- mikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset. 231 X jakso Puusta tai muusta kuituisesta selluloosa-aineesta valmis- tettu massa; keräyspaperi-, kartonki- ja pahvi- (-jäte); paperi, kartonki ja pahvi sekä niistä valmistetut tavarat 47 Puusta tai muusta kuituisesta selluloosa-aineesta valmistettu massa; keräyspaperi-, kartonki- ja pahvi- (-jäte). 233 48 Paperi, kartonki ja pahvi; paperimassa-, paperi-, kartonki- ja pahvitavarat. 235 49 Kirjat, sanomalehdet, kuvat ja muut painotuot- teet; käsikirjoitukset, konekirjoitukset ja työpii- rustukset. 244 XI jakso Tekstiiliaineet ja tekstiilitavarat 38 Erinäiset kemialliset tuotteet. 186 50 Silkki. 247 VII jakso Muovit ja muovitavarat; kumi ja kumitavarat 39 Muovit ja muovitavarat. 197 51 Villa sekä hieno ja karkea eläimenkarva; jouhi- lanka ja jouhesta kudotut kankaat. 249 52 Puuvilla. 251 53 Muut kasvitekstiilikuidut; paperilanka ja kudo- tut paperilankakankaat. 252 40 Kumi ja kumitavarat. 207 54 Tekokuitufilamentit. 253 VIII jakso Raakavuodat ja -nahat, muokattu nahka, turkisnahat ja niistä valmistetut tavarat; satula- ja valjasteokset; matka- tarvikkeet, käsilaukut ja niiden kaltaiset säilytysesineet; suolesta valmistetut tavarat 41 Raakavuodat ja -nahat (muut kuin turkisnahat) sekä muokattu nahka. 210 42 Nahkatavarat; satula- ja valjasteokset; matkatar- vikkeet, käsilaukut ja niiden kaltaiset säilytysesi- neet; suolesta valmistetut tavarat. 215 43 Turkisnahat ja tekoturkikset; niistä valmistetut 55 Katkotut tekokuidut. 256 56 Vanu, huopa ja kuitukangas; erikoislangat; side- ja purjelanka, nuora ja köysi sekä niistä valmis- tetut tavarat. 257 57 Matot ja muut lattianpäällysteet tekstiiliainetta 258 58 Kudotut erikoiskankaat; tuftatut tekstiilikan- kaat; pitsit; kuvakudokset; koristepunokset; ko- ruompelukset. 259 59 Kyllästetyt, päällystetyt, peitetyt tai kerrostetut tekstiilikankaat; tekstiilitavarat, jollaiset soveltu- vat teknisiin tarkoituksiin. 261 60 Neulokset. 263 tavarat. 218 61 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet, neulosta. 264 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti Ryhmä Sivu Ryhmä 5 Sivu 62 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet, muuta kuin neu- losta. 272 63 Muut sovitetut tekstiilitavarat; sarjat; käytetyt vaatteet ja muut käytetyt tekstiilitavarat, jalki- neet ja päähineet; lumput. 279 XV jakso Epäjalot metallit ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat 72 Rauta ja teräs. 311 73 Rauta- ja terästavarat. 323 XII jakso 74 Kupari ja kuparitavarat. 332 Jalkineet, päähineet, sateenvarjot ja päivänvarjot, kävely- kepit, istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat ja niiden osat; valmistetut höyhenet ja niistä valmistetut tavarat; tekoku- kat; hiuksista valmistetut tavarat 64 Jalkineet, nilkkaimet ja niiden kaltaiset tavarat; niiden osat. 280 65 Päähineet ja niiden osat. 282 66 Sateenvarjot, päivänvarjot, kävelykepit, istuinke- pit, ruoskat, ratsupiiskat sekä niiden osat. 283 67 Valmistetut höyhenet ja untuvat sekä höyhenistä tai untuvista valmistetut tavarat; tekokukat; hiuksista valmistetut tavarat. 285 XIII jakso Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat; keraamiset tuotteet; lasi ja lasitavarat 68 Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat 286 69 Keraamiset tuotteet. 291 70 Lasi ja lasitavarat. 298 XIV jakso Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, jalo- ja puolijalokivet, jalometallit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut tavarat; epäaidot korut; metallirahat 71 Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, jalo- ja puoli- jalokivet, jalometallit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut tavarat; epäaidot korut; metallirahat. 304 75 Nikkeli ja nikkelitavarat. 333 76 Alumiini ja alumiinitavarat. 334 78 Lyijy ja lyijytavarat. 336 81 Muut epäjalot metallit; kermetit; niistä valmiste- tut tavarat. 338 82 Työkalut ja -välineet sekä veitset, lusikat ja haarukat, epäjaloa metallia; niiden epäjaloa metallia olevat osat. 339 83 Erinäiset epäjalosta metallista valmistetut tava- rat. 342 XVI jakso Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkölaitteet; niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tava- roiden osat ja tarvikkeet 84 Ydinreaktorit, höyrykattilat, koneet ja mekaani- set laitteet; niiden osat. 345 85 Sähkökoneet ja -laitteet sekä niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet. 371 XVII jakso Kulkuneuvot, ilma-alukset ja alukset sekä niihin rinnastettavat kuljetusvarusteet 86 Rautatieveturit, raitiomoottorivaunut ja muu liikkuva kalusto sekä niiden osat; rautatie- ja raitiotieradan varusteet ja kiinteät laitteet sekä niiden osat; kaikenlaiset mekaaniset (myös säh- kömekaaniset) liikennemerkinantolaitteet. 397 87 Kuljetusvälineet ja kulkuneuvot, muut kuin rau- tatien tai raitiotien liikkuvaan kalustoon kuulu- vat, sekä niiden osat ja tarvikkeet. 399 88 Ilma-alukset, avaruusalukset sekä niiden osat 405 89 Alukset ja uivat rakenteet. 406 6 Ryhmä FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti Sivu Ryhmä XVIII jakso 15. 9. 98 Sivu XX jakso Erinäiset tavarat Optiset, valokuvaus-, elokuva-, mittaus-, tarkistus-, tark- kuus-, lääketieteelliset tai kirurgiset kojeet ja laitteet; kellot; soittimet; niiden osat ja tarvikkeet 90 Optiset, valokuvaus-, elokuva-, mittaus-, tarkis- tus-, tarkkuus-, lääketieteelliset tai kirurgiset kojeet ja laitteet; niiden osat ja tarvikkeet. 408 91 Kellot ja niiden osat. 415 92 Soittimet; niiden osat ja tarvikkeet. 416 XIX jakso Aseet ja ampumatarvikkeet; niiden osat ja tarvikkeet 94 Huonekalut; vuoteiden joustinpohjat ja vuode- varusteet, kuten patjat ja tyynyt, sekä niiden kaltaiset pehmustetut sisustustavarat; valaisimet ja valaistusvarusteet, muualle kuulumattomat; valokilvet ja niiden kaltaiset tavarat; tehdasval- misteiset rakennukset. 418 95 Lelut, pelit ja urheiluvälineet; niiden osat ja tarvikkeet. 420 96 Erinäiset tavarat. 423 XXI jakso Taideteokset, kokoelmaesineet ja antiikkiesineet 93 Aseet ja ampumatarvikkeet; niiden osat ja tar- vikkeet. 417 97 Taideteokset, kokoelmaesineet ja antiikkiesineet 426 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7 JOHDANTO Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (1) 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2658/87 perustettiin tavaranimikkeistö, josta käytetään nimeä ”yhdis- tetty nimikkeistö” tai lyhennettä ”CN”. Nimikkeistö perustuu harmonoitua tavaroiden kuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen (2), josta käytetään nimeä ”harmonoitu järjestelmä” tai lyhennettä ”HS”. Harmonoitua järjestelmää on täydennetty sitä koskevilla selityksillä (HSEN). Englannin- ja ranskankieli- set selitykset julkaisee ja päivittää: Tulliyhteistyöneuvosto (CCC) 26—38, rue de l’Industrie B-1040 Brussels Harmonoidun järjestelmän selityksiä julkaisevat muilla kielillä useimpien jäsenvaltioiden hallintoeli- met (3). Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan ja 10 artiklan mukaan komissio hyväksyy yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset (CNEN) tullikoodeksikomitean tariffi- ja tilastonimikkeistöjaoston käsittelyn jälkeen. Vaikka yhdistetyn nimik- keistön selittävissä huomautuksissa voidaan viitata harmonoidun järjestelmän selityksiin, ne eivät niitä korvaa vaan yhdistetyn nimikkeistön selittäviä huomautuksia olisi pidettävä harmonoidun järjestelmän selityksiä täydentävinä ja niiden yhteydessä käytettävinä. Tämä yhdistetyn nimikkeistön selittävien huomautusten toisinto sisältää ja soveltuvin osin korvaa Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa heinäkuun 7 päivään 1998 (4) mennessä julkaistut selittävät huomautukset. Yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, jotka on julkaistu virallisen lehden C-sarjassa tämän päivämäärän jälkeen, jäävät voimaan ja ne lisätään selittäviin huomautuksiin tarkistuksen yhteydessä. Nimikkeiden ja alanimikkeiden CN-koodit, joihin viitataan, ovat asetuksen (EY) N:o 2086/97 mukaisen vuoden 1998 yhdistetyn nimikkeistön koodien mukaiset (5). (1) EYVL L 256, 7. 9. 1987, s. 1. (2) EYVL L 198, 20. 7. 1987, s. 1. (3) Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Espanjassa, Italiassa, Alankomaissa, Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa. (4) EYVL C 211, 7. 7. 1998, s. 4. (5) EYVL L 312, 14. 11. 1997, s. 1. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9 A. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt Yleissääntö 5 b Pakkauspäällykset, joissa myydään mm. juomia, hilloja, sinappia ja mausteita, luokitellaan kuten niiden sisältö, vaikka ne selvästi soveltuisivat toistuvaan käyttöön. C. Nimikkeistöön ja tulleihin sovellettavat yleissäännöt Yleissääntö 3 1. ”Työpäiviä”, joihin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (1), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 82/97 (2), 18 ar- tiklan 1 ja 2 kohdassa viitataan, ovat kaikki muut päivät paitsi lauantait, sunnuntait ja Euroopan kommission yksiköiden yleiset vapaapäivät Brysselissä. 2. Jos edellä mainitun asetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kurssia, jota käytetään ecun muuntamisessa kansallisiksi valuutoiksi, ei julkaista Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä jonkin kuukauden viimeistä edellisenä työpäivänä tai 15:ttä päivää edeltävänä viimeistä edellisenä työpäivänä, muuntokurssina on käytettävä kurssia, joka on viimeksi julkaistu ennen kyseisen kuukauden viimeistä edellistä työpäivää tai 15:ttä päivää edeltävänä viimeistä edellisenä työpäivänä. (1) EYVL L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (2) EYVL L 17, 21. 1. 1997, s. 1. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11 I JAKSO ELÄVÄT ELÄIMET JA ELÄINTUOTTEET 1 RYHMÄ ELÄVÄT ELÄIMET 0101 Elävät hevoset, aasit, muulit ja muuliaasit 0101 11 00 Puhdasrotuiset siitoseläimet Edellytyksistä puhdasrotuisten siitoshevosten luokittelulle tähän alanimikkeeseen säädetään neuvoston direktiivissä 94/28/EY (EYVL L 178, 12. 7. 1994, s. 66). 0101 11 00 — 0101 19 90 Hevoset Näihin alanimikkeisiin kuuluvat villihevoset, kuten przewalskinhevonen tai tarpaani (mon- golianhevonen). Seeprat (Equus zebra, Equus grevyi, Equus burchelli, Equus quagga jne. ) Equidae- luokitellaan kuitenkin alanimikkeeseen 0106 00 90, vaikka ne kuuluvat heimoon. Hevostamman 0106 00 90. ja seepraoriin risteytymä (zebroidi) luokitellaan alanimikkeeseen 0101 19 10 Teuraseläimet Teurashevoset luokitellaan tähän alanimikkeeseen, jos ne täyttävät toimivaltaisten viran- omaisten määräämät edellytykset. 0101 20 10 Aasit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sekä kesyt aasit että villiaasit. Jälkimmäisiin kuuluvat mm. Aasian villiaasi, kiangi, onageri ja kulaani eli puoliaasi (Equus hemionus). Aasioriin 0106 00 90. ja seepratamman risteytymä (”zebrass”) luokitellaan alanimikkeeseen 0101 20 90 Muulit ja muuliaasit Tähän alanimikkeeseen luokitellaan HS-selityksissä nimikkeen 0101 viimeisessä kappa- leessa kuvaillut eläimet. 0102 Elävät nautaeläimet 0102 10 10 — 0102 10 90 Puhdasrotuiset siitoseläimet Edellytyksistä puhdasrotuisten siitosnautojen luokittelulle näihin alanimikkeisiin säädetään neuvoston direktiivissä 94/28/EY (EYVL L 178, 12. 7. 1994, s. 66), neuvoston direktiivin 77/504/EY 1 artiklassa (EYVL L 206, 12. 8. 1977, s. 8) ja komission asetuksessa (ETY) N:o 2342/92 (EYVL L 227, 11. 8. 1992, s. 12). 12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0102 90 05 — 0102 90 79 Kotieläinlajit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki kesyt Bos- ja Bubalus-suvun nautaeläimet (mukaan lukien puhvelit) riippumatta niiden käyttötarkoituksesta (siitos, kasvatus, lihotus, jalostus, teurastus tms. ). Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu puhdasrotuiset siitoseläimet (alanimik- keet 0102 10 00—0102 10 90). Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm: 1. kesynauta (Bos taurus), myös härkätaisteluareenoja varten puolivillinä kasvatetut nautaeläimet (esim. espanjalainen, korsikalainen ja Camarguen kanta), seebu (Bos indicus) ja vatussihärkä; 2. vesipuhveli ja Aasian puhveli (Bubalus bubalis), intialainen vesipuhveli ja sulawesin (Celebesin) anoa eli kääpiöpuhveli (Bubalus depressicornis); 3. beefalo (biisonin ja kotieläinlajia olevan nautaeläimen risteytymät). 0102 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki luonnonvaraiset nautaeläimet (mukaan lukien puhvelit), esimerkiksi: 1. Aasian Bos-suvun villit nautaeläimet kuten gauri ja gajaali (Bos frontalis) ja bantengi (Bos javanicus); 2. myskihärkä (Ovibos moschatus); 3. Synceros-suvun kafferipuhvelit kuten metsäkafferipuhveli ja kapinkafferipuhveli (Synce- ros caffer); 4. jakki (Bos grunniens); 5. biisoni (Bison bison) eli buffalo. Jakeilla ja biisoneilla on 14 paria kylkiluita, kun taas muilla nautaeläimillä (mukaan lukien puhvelit) on vain 13 paria kylkiluita. 0103 Elävät siat 0103 10 00 Puhdasrotuiset siitoseläimet Edellytyksistä puhdasrotuisten siitossikojen luokittelulle tähän alanimikkeeseen säädetään neuvoston direktiivin 94/28/EY 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa (EYVL L 178, 12. 7. 1994, s. 66) ja neuvoston direktiivin 88/661/ETY 1 artiklassa (EYVL L 382, 31. 12. 1988, s. 36). 0103 91 90 Muut Luonnonvaraisia sikaeläimiä ovat mm. : 1. villisika (Sus scrofa); 2. pahkasika (Phacochoerus aethiopicus), pensselisika (Potamochoerus porcus) ja jättiläis- metsäkarju; 3. hirvisika (Babyrousa babyrussa); 4. pekari (Dicotyles tajacu). 0103 92 90 Muut Ks. alanimikkeen 0103 91 90 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13 0104 Elävät lampaat ja vuohet 0104 10 10 — 0104 10 80 Lampaat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kesy lammas (Ovis aries), villit lammaslajit kuten mufloni (Ovis musimon), paksusarvilammas (Ovis canadensis), uriaali (Ovis orientalis), argaali (Ovis ammon) sekä harjalammas (Ammotragus lervia), vaikka se on enemmän sukua vuohelle kuin lampaalle. 0104 10 10 Puhdasrotuiset siitoseläimet 0104 20 10 ja 0104 20 90 Edellytyksistä puhdasrotuisten siitoslampaiden luokittelulle tähän alanimikkeeseen sääde- tään neuvoston direktiivin 94/28/EY 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa (EYVL L 178, 12. 7. 1994, s. 66), komission asetuksessa (EY) N:o 874/96 (EYVL L 118, 15. 5. 1996, s. 12) ja neuvoston direktiivin 89/361/ETY 2 artiklassa (EYVL L 153, 6. 6. 1989, s. 30). Vuohet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kesyt vuohet, vuorikauris (Capra ibex) ja besoaarivuohi eli villivuohi (Capra aegagrus eli Capra hircus). Seuraavat eläimet eivät kuitenkaan kuulu näihin alanimikkeisiin vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0106 00 90: myskihirvi (Moschus moschiferus), kääpiövesikauris (Hye- moschus) ja kääpiökauriit (Tragulus-suvun lajit), jotka eivät kuulu vuohiin. Näihin alanimikkeisiin eivät myöskään kuulu eläimet, jotka tunnetaan nimellä ”vuohiantiloopit” (tarit, gemssi jne. ). 0104 20 10 Puhdasrotuiset siitoseläimet Alanimikkeen 0104 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 0105 Elävä siipikarja eli kanat, ankat, hanhet, kalkkunat ja helmikanat Tähän nimikkeeseen kuuluvat vain nimiketekstissä mainitut elävät kesyt linnut (kanoihin luetaan myös kananpojat ja salvukukot eli kapuunit), joita kasvatetaan munien, lihan, höyhenten tai muun käyttötarkoituksen vuoksi, esim. järvi- tai puistoalueita varten tai häkkilinnuiksi. Villit linnut, esim. villit kalkkunat (Meleagris gallopavo), luokitellaan alanimikkeeseen 0106 00 90, vaikka niitä kasvatettaisiin ja teurastettaisiin kesyjen lintujen tavoin. Kesyt kyyhkyt kuuluvat alanimikkeeseen 0106 00 20. 0106 00 Muut elävät eläimet 0106 00 10 Kesyt kanit Tähän käyttötarkoituksesta, esim. kasvatus teuras- tai turkiseläimeksi (esim. angorakani). alanimikkeeseen riippumatta kuuluvat kanilajit kesyt vain niiden 0106 00 20 Kyyhkyt Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki kyyhkyjen heimon linnut, sekä luonnonvaraiset että kesyt kyyhkyt; viimeksi mainitut luokitellaan tähän alanimikkeeseen niiden käyttötar- koituksesta riippumatta (esim. kyyhkysfarmit, lemmikkikyyhkyt, kirjekyyhkyt). Luonnonvaraisia kyyhkylajeja ovat mm. sepelkyyhky (Columba palumbus), uuttukyyhky (Columba oenas), kalliokyyhky (Columba livia), pensaskyyhkyt ja turturikyyhkyt (Strepto- pelia turtur, Streptopelia risoria). 14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Tietyt läheistä sukua olevat kanalintumaiset lajit kuten hartiahuivikyyhky (Coloenas nicobaria), ”columbar”, kruunukyyhkyt, ”gauga” ja arokyyhkyt, eivät kuulu tähän alani- mikkeeseen, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0106 00 90. 0106 00 90 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 1. kaikki elävät nisäkkäät, (alanimikkeet kesyt 0101 11 00—0101 19 90), aasit (alanimike 0101 20 10), muulit ja muuliaasit (alani- mike 0101 20 90), nautaeläimet (alanimikkeet 0102 10 00—0102 90 90), sikaeläimet (alanimikkeet (alanimikkeet 0104 10 10—0104 20 90) ja kesyt kanit (alanimike 0106 00 10); 0103 10 10—0103 92 90), lampaat hevoset vuohet paitsi villit ja ja 2. kaikki elävät linnut lukuun ottamatta kanoja (Gallus domesticus), ankkoja, hanhia, kalkkunoita ja helmikanoja (nimike 0105) sekä kesyjä ja villejä kyyhkyjä (alanimike 0106 00 20); 3. kaikki muut elävät eläinlajit paitsi kalat, äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat (3 ryhmä) sekä mikro-organismiviljelmät (nimike 3002). Tähän alanimikkeeseen kuuluvia eläimiä ovat esim. : 1. nisäkkäät: a) villit kaniinit (Oryctolagus cuniculus) ja jänikset; b) saksanhirvi, kuusipeura, metsäkauris, gemssi (Rupicapra rupicapra), hirvi ja ameri- kanhirvi (Alces alces), hirviantilooppi (Taurotragus), tarit, goraali, hanka-antilooppi ja varsinaiset antiloopit; c) leijonat, tiikerit, karhut, sarvikuonot, virtahevot, norsut, kirahvit, okapit, kengurut, apinat jne. ; d) kamelit, dromedaarit ja muut kamelien heimoon kuuluvat eläimet (laama, alpakka, guanako, vikunja); e) oravat, minkit, murmelit, majavat, piisamit, saukot, marsut; f) porot; g) koirat ja kissat; h) merinisäkkäät (valaat, eväjalkaiset, sireenieläimet jne. ); 2. linnut: a) merihanhi (Anser anser), sepelhanhi (Branta bernicla), ristisorsa (Tadorna tadorna), sinisorsa eli heinäsorsa (Anas platyrhynchos), harmaasorsa (Anas strepera), haa- pana (Anas penelope), jouhisorsa (Anas acuta), lapasorsa (Anas clypeata), heinätavi ja tavi (Anas querquedula, Anas crecca), mustalinnut ja pilkkasiivet sekä haahka; b) joutsenet ja riikinkukot; c) peltopyyt, fasaanit, viiriäiset, lehtokurppa, taivaanvuohi, villit kanalinnut, pelto- sirkku, mustarastaat ja muut rastaat, kiurut; d) peipot, tiaiset, kanarialinnut, kolibrit, papukaijat jne. ; 3. Muut eläimet: a) matelijat ja liskot, maa- ja vesikilpikonnat (sekä meressä että sisävesissä elävät) ja sammakot; b) mehiläiset (myös kuljetuslaatikoissa tai -häkeissä tai pesissä); c) silkkiäistoukat, perhoset, kovakuoriaiset ja muut hyönteiset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15 2 RYHMÄ LIHA JA MUUT SYÖTÄVÄT ELÄIMEN OSAT Yleisohjeita 1. Liha ja muut eläimenosat, jotka ovat ihmisravinnoksi soveltuvia, luokitellaan tähän ryhmään, vaikka niitä käytettäisiinkin lemmikkieläinten ruoan valmistukseen. 2. Tämän ryhmän nimikkeissä tarkoitetaan ilmaisuilla ”liha” ja ”muut eläimenosat” samaa kuin tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa. 3. Tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa on ohjeita siitä, missä eri muodoissa tämän ryhmän liha ja muut eläimenosat (tuoreina, jäähdytettyinä, jäädytettyinä, suolattuina, suolavedessä, kuivattuina tai savustettuina) voivat olla. On huomattava, että syväjäädytetty liha ja osittain tai kokonaan sulatettu liha luokitellaan samalla tavoin kuin jäädytetty liha. Ilmaisulla ”jäädytetty” ei tarkoiteta vain tuoreena jäädytettyä lihaa, vaan myös lihaa, jota on ensin hiukan kuivattu ja sen jälkeen jäädytetty, jos jäädyttäminen on välttämätöntä lihan varsinaisen säilymisen vuoksi. 4. Tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa annetaan ohjeita siitä, miten tämän ryhmän liha ja muut eläimenosat voidaan erottaa 16 ryhmään kuuluvista vastaavista tuotteista. Tähän ryhmään kuuluvat kuitenkin jauhetut tai hienoksi paloitellut mutta ei enempää valmistetut raa’at lihat ja muut eläimenosat, jotka on pakattu muoviin (myös makkaran muodossa) yksinomaan käsittelyn tai kuljetuksen helpottamiseksi. 5. Luullisia ja luuttomia paloja luokiteltaessa, luuksi ei katsota rustoja eikä jänteitä. 0201 Naudanliha, tuore tai jäähdytetty Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0102 eläinten tuore tai jäähdytetty liha. Etuneljännesten ja takaneljännesten määrittelemiseksi sovelletaan seuraavaa: a) niska on halkaistu niskapala, jossa on lihakset ja seitsemän kaulanikaman puolikasta; b) c) lapa on etuneljänneksen pala, johon kuuluvat lapaluu, olkaluu, värttinäluu ja kyynär- varsi (cubitus) ympäröivine lihaksineen; fileeselkä käsittää sisäfileen (”tenderloin”) ja ulkofileen (”striploin”); paahtopaistissa (”rump”) voi olla mukana kuveliha (”gooseskirt”). 0201 10 00 Ruhot ja puoliruhot Ilmaisut ”ruho” ja ”puoliruho” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan a ja b alakohdissa. Ensimmäiset kahdeksan tai yhdeksän selkänikaman okahaaraketta voidaan jättää joko oikeaan tai vasempaan puoliruhoon. 0201 20 20 Saman ruhon neljännekset Ilmaisu ”saman ruhon neljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan c alakohdassa. 16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0201 20 30 Erottamattomat tai erotetut etuneljännekset Ilmaisut ”erottamattomat etuneljännekset” ja ”erotetut etuneljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan d ja e alakohdissa. Lisähuomautuksen mukaisesti tähän alanimikkeeseen eivät kuulu esim. puoliruhojen etuosat, joissa kaikkien vastaavien luiden lisäksi on kummassakin jäljellä vähemmän kuin neljä kylkiluuta tai joista puuttuvat kaula tai lapa tai joista on poistettu joku luu, esim. atlasnikama eli ensimmäinen kaulanikama, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0201 20 90. 0201 20 50 Erottamattomat tai erotetut takaneljännekset Ilmaisut ”erottamattomat takaneljännekset” ja ”erotetut takaneljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautusten A kohdan f ja g alakohdissa. Lisähuomautuksen määritelmän mukaisesti tähän alanimikkeeseen eivät kuulu esim. puoliruhojen takaosat, joissa kaikkien vastaavien luiden lisäksi on kummassakin jäljellä vähemmän kuin kolme kylkiluuta tai joista puuttuvat paistit tai fileeselkä, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0201 20 90. Takaneljännekset ilman munuaisia tai munuaisrasvaa, ohuine kuvelihoineen tai ilman, luokitellaan kuitenkin tähän alanimikkeeseen. 0201 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat esim. lapa, paistit ja fileeselkä (luulliset). Tähän alanimik- keeseen luokitellaan myös puoliruhojen etu- ja takaosat (luulliset), jotka eivät vastaa saman ruhon neljännesten, etuneljännesten tai takaneljännesten määritelmiä. 0201 30 00 Luuton liha Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kaikki nautaeläimistä peräisin olevat tuoreet tai jäähdytetyt lihapalat, joista on poistettu kaikki luut, esim. luuton filee ja luuton kylki. 0202 Naudanliha, jäädytetty Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0102 eläinten jäädytetty liha. 0202 10 00 Ruhot ja puoliruhot Ilmaisut ”ruhot” ja ”puoliruhot” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan a ja b alakohdissa. 0202 20 10 Saman ruhon neljännekset Ilmaisu ”saman ruhon neljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan c alakohdassa. 0202 20 30 Erottamattomat tai erotetut etuneljännekset Ilmaisut ”erottamattomat etuneljännekset” ja ”erotetut etuneljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan d ja e alakohdissa. 0202 20 50 Erottamattomat tai erotetut takaneljännekset Ilmaisut ”erottamattomat takaneljännekset” ja ”erotetut takaneljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan f ja g alakohdissa. 0202 20 90 Muut Alanimikkeen 0201 20 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17 0202 30 50 Leikatut palat, joita kutsutaan nimillä ”etuneljänneksen selkäosa” (crop), ”niska ja etuselkä sekä lapa” (chuck and blade) ja ”rinta” (brisket) Nämä ilmaisut määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan h alakoh- dassa. 0202 30 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki nautaeläimistä peräisin olevat jäädytetyt lihanpa- lat, jotka ovat täysin luuttomia, lukuun ottamatta alanimikkeessä 0202 30 10 mainittuja jäädytettyjä kokonaisuuksia ja alanimikkeeseen 0202 30 50 kuuluvia jäädytettyjä paloja. 0203 Sianliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0103 eläinten liha. Sianliha, jonka Australian toimivaltaiset viranomaiset ovat todistaneet olevan peräisin Australiassa villinä elävistä sioista, luokitellaan muuksi kuin kesystä siasta peräisin olevaksi lihaksi. 0203 11 10 — 0203 19 90 Tuore tai jäähdytetty Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0103 eläinten tuore tai jäähdytetty liha. 0203 11 10 Kesyä sikaa Ilmaisu ”ruhot tai puoliruhot” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan a alakohdassa. 0203 12 11 Kinkku ja sen palat Ilmaisu ”kinkku” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan b alakoh- dassa. Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. luullinen takapotka. 0203 12 19 Lapa ja sen palat Ilmaisu ”lapa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan d alakoh- dassa. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. etuneljänneksen kylkiluut (”mini spare ribs” eli ”riblets”) ja luullinen etupotka. 0203 19 11 Etuosa ja sen palat Ilmaisu ”etuosa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan c alakoh- dassa. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu luullinen etupotka eikä etuneljänneksen kylkiluut (”mini spare ribs” eli ”riblets”) (alanimike 0203 12 19). 0203 19 13 Selkä ja sen palat, luulliset Ilmaisu ”selkä” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan e alakoh- dassa. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. fileeselän kylkiluut (”loin ribs”). 18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0203 19 15 Kylki ja kuve (lihaskudosta sisältävä silava) sekä niiden palat Ilmaisut ”kylki ja kuve” ja ”palat” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan f alakohdassa ja tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen B kohdassa. Kyljen ja kupeen palat kuuluvat tähän alanimikkeeseen vain jos niissä on jäljellä kamara ja nahanalainen rasva. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu levynä irrotetut kylki- ja rintaluut eli grilliluut (”spare ribs”) ilman kamaraa tai nahanalaista rasvaa (alanimike 0203 19 59). 0203 19 59 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös levynä irrotetut kylki- ja rintaluut eli grilliluut (”spare ribs”) ilman kamaraa tai nahanalaista rasvaa. 0203 19 90 Muuta Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain alanimikkeen 0103 91 90 tai 0103 92 90 eläinten liha (erityisesti villisian liha), muut osat kuin ruhot, puoliruhot, kinkut ja niiden palat ja lavat sekä niiden palat. 0203 21 10 — 0203 29 90 Jäädytetty Alanimikkeiden 0203 11 10—0203 19 90 ja niiden alajaotteluiden selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 0204 Lampaan- ja vuohenliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0104 kesyjen ja villien eläinten tuore, jäähdytetty tai jäädytetty liha, erityisesti lampaanliha (kesyt lampaiden ja villilampaiden liha) sekä kauriinliha. 0204 10 00 Karitsanruhot ja puoliruhot, tuoreet tai jäähdytetyt Ilmaisut ”ruhot” ja ”puoliruhot” määritellään tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen A kohdan a ja b alakohdissa. Karitsanliha määritellään HS-selityksissä, alanimikkeissä 0204 10 ja 0204 30. 0204 21 00 Ruhot ja puoliruhot Ilmaisut ”ruhot” ja ”puoliruhot” määritellään tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen A kohdan a ja b alakohdissa. 0204 22 10 Lyhyet etuneljännekset Ilmaisu ”lyhyet etuneljännekset” määritellään tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen A kohdan c ja d alakohdissa. 0204 22 30 Kyljysrivi ja/tai satula Ilmaisu ”kyljysrivi ja/tai satula” määritellään tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen A kohdan e ja f alakohdissa. 0204 22 50 Paistit Ilmaisu ”paistit” määritelty tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen A kohdan g ja h alakoh- dissa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19 0204 30 00 Karitsanruhot ja puoliruhot, jäädytetyt 0204 41 00 — 0204 43 90 0204 50 11 — 0204 50 79 Alanimikkeen 0204 10 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Muu lampaanliha, jäädytetty Alanimikkeiden 0204 21 00, 0204 22 10, 0204 22 30 ja 0204 22 50 selittävät huomautuk- set koskevat soveltuvin osin alanimikkeitä 0204 41 00, 0204 42 10, 0204 42 30 ja 0204 42 50, tässä järjestyksessä. Vuohenliha Ilmaisut ”ruhot” ja ”puoliruhot” (alanimikkeet 0204 50 11 ja 0204 50 51), ”lyhyet etuneljännekset” (alanimikkeet 0204 50 13 ja 0204 50 53), ”kyljysrivi ja/tai satula”(alani- mikkeet 0204 50 15 ja 0204 50 55) ja ”paistit” (alanimikkeet 0204 50 19 ja 0204 50 59) määritellään tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen A kohdan a ja b, c ja d, e ja f, g ja h alakohdissa, tässä järjestyksessä. 0206 Naudan, sian, lampaan, vuohen, hevosen, aasin, muulin ja muuliaasin muut syötävät osat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt Tähän nimikkeeseen kuuluvat nimikkeiden 0101—0104 eläinten muut syötävät osat. Farmaseuttisten tuotteiden valmistukseen tarkoitetut muut eläimenosat luokitellaan tämän nimikkeen alanimikkeisiin vain, jos ne täyttävät toimivaltaisten viranomaisten asettamat vaatimukset. 0206 10 10 — 0206 10 99 Ks. HS-selitykset, nimike 0206. Nautaa, tuoreet tai jäähdytetyt Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain nimikkeen 0102 eläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt. 0206 10 95 Pallealiha ja kuveliha 0206 21 00 — 0206 29 99 0206 30 10 — 0206 30 90 Pallealiha ja kuveliha ovat pallean lihasosia. Nautaa, jäädytetyt Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain nimikkeen 0102 eläinten muut syötävät osat, jäädytetyt. Sikaa, tuoreet tai jäähdytetyt Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain nimikkeen 0103 eläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt. 0206 30 31 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. päät ja pään puolikkaat, myös ilman aivoja, posket tai kielet sekä pään osat (tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen C kohta). Ilmaisu ”pään osat” määritellään edellä mainitun 2 lisähuomautuksen C kohdan kolmannessa kappa- leessa. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös raajat, saparot, munuaiset, sydämet, kielet, keuh- kot, syötävä kamara, aivot ja vatsapaidat. 0206 30 90 Muuta Tähän alanimikkeeseen luokitellaan mm. villisian muut syötävät osat. 20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0206 41 10 — 0206 49 99 Sikaa, jäädytetyt Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain nimikkeen 0103 eläinten muut jäädytetyt syötävät osat. 0206 49 91 Kesyä sikaa Ks. alanimikkeen 0206 30 31 selittävät huomautukset. 0206 49 99 Muuta Tähän alanimikkeeseen luokitellaan mm. villisian muut syötävät osat. 0206 80 91 Hevosta, aasia, muulia tai muuliaasia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0101 eläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt. 0206 80 99 Lammasta tai vuohta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0104 eläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt. 0206 90 91 Hevosta, aasia, muulia tai muuliaasia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0101 eläinten muut syötävät osat, jäädytetyt. 0206 90 99 Lammasta tai vuohta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0104 eläinten muut syötävät osat, jäädytetyt. 0207 Nimikkeen 0105 siipikarjan liha ja muut syötävät osat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt 0207 11 10 Kynittynä ja suolistettuna, päineen ja koipineen (ns. 83-prosenttista kanaa) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt kanat, joilla on pää ja koivet ja joista on poistettu suolet, mutta joissa on jäljellä muut sisälmykset (erityisesti keuhkot, maksa, kivipiira, sydän ja munasarjat). 0207 11 30 Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 70-prosenttista kanaa) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paistovalmiit kanat, jotka ovat kynittyjä kanoja ilman päätä ja koipia mutta kaulan kanssa ja jotka ovat täysin puhdistettuja, mutta joiden sisälle on asetettu takaisin sydän, maksa ja kivipiira. 0207 11 90 Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja ilman kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paistovalmiit kanat, jotka ovat ovat kynittyjä ja täysin puhdistettuja kanoja ilman päätä ja koipia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ja kanat, 0207 11 30 mainitut, esim. kynimättömät ja suolistamattomat kanat päineen ja koipi- neen. jossain muussa muodossa kuin alanimikkeissä 0207 11 10 jotka ovat 0207 12 10 ja 0207 12 90 Paloittelematon, jäädytetty Alanimikkeiden 0207 11 30 ja 0207 11 90 selitykset koskevat soveltuvin osin näitä alani- mikkeitä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21 0207 13 10 Luuttomat Tähän nimikkeeseen kuuluu luuton kananliha, riippumatta siitä mistä osasta eläintä liha on peräisin. 0207 13 20 Puolikkaat ja neljännekset Ilmaisu ”puolikkaat” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja b alakohdissa. Ilmaisu ”neljännekset” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja c alakohdissa. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat takaneljännekset, jotka muodostuvat koivesta (koipiluut ja pohjeluut), koipi-reisipaloista (reidet), selän ja pyrstön takaosasta sekä etuneljännekset, jotka muodostuvat pääasiallisesti rinnan puolikkaasta ja siihen kuuluvasta siivestä. 0207 13 30 Kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä Ilmaisu ”kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja d alakohdissa. 0207 13 40 Selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkärjet Ilmaisu ”selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkärjet” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a alakohdassa. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. palat, joissa selkä ja kaula ovat yhdessä, ja jotka muodostuvat kaulaosasta, selkäosasta ja mahdollisesti pyrstöosasta; selkä; kaula; pyrstö; siivenkärjet. 0207 13 50 Rinta ja sen palat Ilmaisu ”rinta” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja e alakohdissa. 0207 13 60 Koipi-reisipalat ja niiden palat Ilmaisu ”koipi-reisipalat” määritellään tämä ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja f alakoh- dissa. Koipi-reisipalat on erotettava selästä niveliä rajoittavien kahden viivan välistä seuraavan kuvan mukaisesti: 22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0207 13 91 Maksa Ks. HS-selitykset, nimike 0207, viimeinen kappale. 0207 13 99 Muut 0207 14 10 — 0207 14 99 0207 24 10 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muut syötävät eläimenosat, erityisesti sydämet ja heltat mutta ei maksa. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kanan varpaat. Paloiteltu liha ja muut eläimenosat, jäädytetyt Alanimikkeiden 0207 13 10—0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 80-prosenttista kalkkunaa) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt kalkkunat, jotka ovat ilman päätä ja jalkoja mutta kaulan kanssa ja jotka ovat täysin puhdistettuja, mutta joiden sisälle on asetettu takaisin sydän, maksa ja kivipiira. 0207 24 90 Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja ilman kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 73-prosenttista kalkkunaa), tai muussa muodossa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt ja täysin puhdistetut, paistovalmiit kalkku- nat, jotka ovat ilman päätä, kaulaa ja koipia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kalkkunat, jotka ovat jossain muussa muodossa kuin alanimikkeissä 0207 24 10 ja 0207 24 90 mainitut. 0207 25 10 ja 0207 25 90 Paloittelematon, jäädytetty Alanimikkeiden 0207 24 10 ja 0207 24 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 0207 26 10 Luuttomat Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 0207 26 20 Puolikkaat ja neljännekset Alanimikkeen 0207 13 20 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 0207 26 30 Kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä Ilmaisu ”kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja d alakohdissa. 0207 26 40 Selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkärjet Alanimikkeen 0207 13 40 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 0207 26 50 Rinta ja sen palat Ilmaisu ”rinta” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja e alakohdissa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23 0207 26 60 Koivet ja niiden palat Ilmaisu ”koivet” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja g alakohdissa. Koipi (josta käytetään usein kauppanimitystä ”drumstick”) on erotettava reidestä niveliä rajoittavien kahden viivan välistä seuraavan kuvan mukaisesti: 0207 26 70 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja h alakohdissa kuvaillut palat. Reidet (joista käytetään usein kauppanimitystä ”thigh”) tai koipi-reisipalat (joista käyte- tään usein kauppanimitystä ”whole leg”) on erotettava selästä niveliä rajoittavien kahden viivan välistä alanimikkeen 0207 13 60 selittävissä huomautuksissa olevan kuvan mukai- sesti. Reidet on erotettava koivesta niveliä rajoittavien kahden viivan välistä alanimikkeen 0207 26 60 selityksessä olevan kuvan mukaisesti 0207 26 91 Maksa Ks. HS-selitykset, nimike 0207, viimeinen kappale. 0207 26 99 Muut Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä 0207 27 10 — 0207 27 99 Paloiteltu liha ja muut eläimenosat, jäädytetyt Alanimikkeiden 0207 26 10—0207 26 99 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 0207 32 15 Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 70-prosenttista ankkaa) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt ankat, jotka ovat ilman päätä ja koipia mutta kaulan kanssa ja jotka ovat täysin puhdistettuja, mutta joiden sisälle on asetettu takaisin sydän, maksa ja kivipiira. 24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0207 32 19 Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja ilman kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 63-prosenttista ankkaa), tai muussa muodossa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt ja täysin puhdistetut, paistovalmiit ankat ilman päätä, kaulaa ja koipia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ankat, jotka ovat jossain muussa muodossa kuin alanimikkeissä 0207 32 11, 0207 32 15 ja 0207 32 19 mai- nitut. 0207 32 59 Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, sydämen ja kivipiiran kanssa tai ilman (ns. 75-prosenttista hanhea), tai muussa muodossa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt hanhet, jotka ovat ilman päätä ja koipia ja jotka ovat täysin puhdistettuja, mutta joiden sisälle on asetettu takaisin sydän ja kivipiira sekä kynityt ja täysin puhdistetut, paistovalmiit hanhet ilman päätä ja koipia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös hanhet, jotka ovat jossain muussa muodossa kuin alani- mikkeissä 0207 32 51 ja 0207 32 59 mainitut, esim. teurastetut hanhet, jotka ovat kynit- tyjä ja joista on veret laskettu, mutta jotka ovat puhdistamattomia ja ilman päätä tai koipia. Paloittelematon, jäädytetty Alanimikkeiden 0207 32 15, 0207 32 19 ja 0207 32 59 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Rasvainen maksa (”foie gras”), tuore tai jäähdytetty Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0207 viimeinen kappale. Luuttomat Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik- keitä. Puolikkaat ja neljännekset Alanimikkeen 0207 13 20 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik- keitä 0207 33 11 — 0207 33 59 0207 34 10 ja 0207 34 90 0207 35 11 ja 0207 35 15 0207 35 21 — 0207 35 25 0207 35 31 Kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä Ilmaisu ”kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja d alakohdissa. 0207 35 41 Selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkärjet Alanimikkeen 0207 13 40 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä 0207 35 51 ja 0207 35 53 0207 35 61 ja 0207 35 63 Rinta ja sen palat Ilmaisu ”rinta” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja e alakohdissa. Koipi-reisipalat ja niiden palat Ilmaisu ”koipi-reisipalat” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja f alakoh- dissa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25 0207 35 71 Puhdistettua hanhea tai ankkaa Ilmaisu ”puhdistettua hanhea tai ankkaa” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen ij alakohdassa. 0207 35 91 Maksa, muu kuin rasvainen maksa (”foie gras”) Ks. HS-selitykset, nimike 0207, viimeinen kappale. 0207 35 99 Muut Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Luuttomat Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik- keitä. Luulliset Alanimikkeiden 0207 13 20—0207 13 60 ja 0207 35 71 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Maksa Ks. HS-selitykset, nimike 0207, viimeinen kappale. 0207 36 11 ja 0207 36 15 0207 36 21 — 0207 36 79 0207 36 81 — 0207 36 89 0207 36 90 Muut Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 0208 Muu liha ja muut syötävät eläimenosat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0106 00 eläinten liha ja muut syötävät osat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt. 0208 10 11 ja 0208 10 19 Kesyä kania Tähän alanimikkeeseen kuuluu alanimikkeen 0106 00 10 eläinten liha ja muut syötävät osat. 0208 90 10 Kesyä kyyhkyä Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kesyjen kyyhkyjen liha ja muut syötävät osat (kyyhkysfar- min linnut, lemmikkikyyhkyt, kirjekyyhkyt). Alanimikkeen 0106 00 20 selittävissä huo- mautuksissa kuvailtujen villien kyyhkyjen liha ja muut syötävät osat eivät siis kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0208 90 40. 0208 90 40 Muuta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavien eläinten liha ja muut syötävät osat: 1. 2. riistanisäkkäät: kuusipeura, metsäkauris, gemssi (Rupicapra rupicapra), hirvet, tarit, antiloopit, gasellit, karhut ja kengurut; riistalinnut: villit kyyhkyset, villihanhet, villit ankkalinnut, peltopyyt, fasaanit, lehtokur- pat, taivaanvuohi, villit kanalinnut, peltosirkku ja strutsit. 26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Yleisesti riistaeläiminä metsästettyjen eläinten (fasaanit, kuusipeura, strutsit jne. ) liha ja muut syötävät osat luokitellaan tähän alanimikkeeseen myös siinä tapauksessa, että ne on kasvatettu vankeudessa. Poron liha ja muut syötävät osat eivät kuulu tähän alanimikkeeseen (alanim. 0208 90 60). Eräiden poroeläinten (esim. karibu) liha ja muut syötävät osat luokitellaan kuitenkin tähän alanimikkeeseen, jos voidaan esittää todisteet siitä, että ko. liha ja muut syötävät osat ovat peräisin luonnonvaraisina eläneistä eläimistä, jotka on pyydystetty metsästämällä. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu villien kanien (Oryctolagus cuniculus) ja jänisten liha ja muut syötävät osat, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0208 10 90. 0208 90 60 Poroa Ks. alanimikkeen 0208 90 40 selittävät huomautukset, kolmas kappale. 0209 00 0209 00 11 ja 0209 00 19 Siansilava vailla lihaskudosta, sianrasva sekä siipikarjanrasva, sulattamattomat tai muutoin erottamattomat, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, suolatut, suolavedessä, kuivatut tai savustetut Siansilava Ilmaisu ”siansilava” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen D kohdassa. 0209 00 30 Sianrasva Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0209 toinen kappale. 0209 00 90 Siipikarjanrasva Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0209 kolmas kappale. 0210 Liha ja muut syötävät eläimenosat, suolatut, suolavedessä, kuivatut tai savustetut; lihasta tai muista eläimenosista valmistettu syötävä jauho ja jauhe Tähän nimikkeeseen kuuluvat nimikkeiden 0101—0106 kaikkien eläinten liha ja muut syötävät osat (suolatut, suolavedessä, kuivatut tai savustetut), lukuun ottamatta nimikkeen 0209 00 siansilavaa ja muuta rasvaa. Ilmaisut ”kuivatut tai savustetut” ja ”suolatut, suolavedessä” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen E kohdassa ja 7 lisähuomautuksessa. Kesyä sikaa Ilmaisut ”kinkku” ja ”lapa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan b ja d alakohdissa. Suolattu tai suolavedessä Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain kesyn sian kinkku, lapa ja niiden palat (luulliset), joiden säilyvyyttä on parannettu joko kuivasuolauksella tai suolaliuoksella. Niitä on kuitenkin voitu edelleen hiukan kuivata tai savustaa, mutta ei siinä määrin että ne luokiteltaisiin alanimikkeisiin 0210 11 31 ja 0210 11 39 kuivattuina tai savustettuina (kuten määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen E kohdassa). 0210 11 11 — 0210 11 39 0210 11 11 ja 0210 11 19 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27 0210 11 31 ja 0210 11 39 0210 12 11 ja 0210 12 19 Kuivattu tai savustettu Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kesyn sian kinkku, lapa ja niiden palat (luulliset), jotka on säilötty kuivaus- tai savustusmenetelmällä, myös silloin kun ko. säilöntämenetelmiä edeltää suolaus tai upottaminen suolaliuokseen. Tämä koskee erityisesti kinkkuja, jotka on suolattu ennen osittaista kuivausta, joko ulkoilmassa (Parmankinkku ja Bayonne-tyyppiset kinkut) tai savustamalla (Ardennes-tyyppiset kinkut). Kinkku, lapa ja niiden palat, jotka on osittain kuivattu, mutta jotka edelleen säilyvyyden takaamiseksi jäädytetään tai syväjäädytetään, kuuluvat alanimikkeeseen 0203 22 11 tai 0203 22 19. Kesyä sikaa Ilmaisut ”kylki ja vatsa” ja ”palat” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan f alakohdassa ja tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen B kohdassa. 0210 12 11 Suolattu tai suolavedessä Alanimikkeiden 0210 11 11 ja 0210 11 19 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 0210 12 19 Kuivattu tai savustettu Alanimikkeiden 0210 11 11 ja 0210 11 19 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 0210 19 10 Pekonipuolikas ja kinkuton pekonipuolikas Ilmaisut ”pekonipuolikas” ja ”kinkuton pekonipuolikas” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan g ja h alakohdissa. 0210 19 20 Etuosaton pekonipuolikas ja keskiosa Ilmaisut ”etuosaton pekonipuolikas” ja ”keskiosa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuo- mautuksen A kohdan ij ja k alakohdissa. 0210 19 30 Etuosa ja sen palat Ilmaisu ”etuosa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan c alakoh- dassa. 0210 19 40 Selkä ja sen palat Ilmaisu ”selkä” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan e alakoh- dassa. 0210 20 10 ja 0210 20 90 Naudanliha Näihin alanimikkeisiin kuuluu vain nimikkeen 0102 eläinten suolattu, suolavedessä oleva, kuivattu tai savustettu liha; nautaeläinten muut syötävät osat luokitellaan alanimikkeeseen 0210 90 41 tai 0210 90 49. 0210 90 10 Hevosenliha, suolattu, suolavedessä tai kuivattu Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain alanimikkeiden 0101 11 00—0101 19 90 eläinten suolattu, suolavedessä oleva tai kuivattu liha. Savustettu hevosenliha luokitellaan alanimik- keeseen 0210 90 29. Hevosen muut syötävät osat kuuluvat alanimikkeeseen 0210 90 80. 28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0210 90 11 ja 0210 90 19 Lampaan- ja vuohenliha Näihin alanimikkeisiin kuuluu nimikkeen 0104 eläinten suolattu, suolavedessä oleva, kuivattu tai savustettu liha. Näiden eläinten muut syötävät osat luokitellaan alanimikkee- seen 0210 90 60. 0210 90 21 Poronliha Ks. alanimikkeen 0208 90 40 selittävät huomautukset, kolmas kappale. 0210 90 39 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kesyn sian päät tai päänpuolikkaat, myös aivoineen, poskineen tai kielineen sekä niiden osien kanssa tai ilman (ks. tämän ryhmän 2 lisähuo- mautuksen C kohta). Pään osat määritellään edellä mainitun lisähuomautuksen kolman- nessa kappaleessa. Muiden syötävien osien määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 0206. 0210 90 90 Lihasta tai muista eläimenosista valmistettu syötävä jauho ja jauhe Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös näistä jauhoista ja jauheista valmistetut pelletit. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29 KALAT SEKÄ ÄYRIÄISET, NILVIÄISET JA MUUT VEDESSÄ ELÄVÄT SELKÄRANGATTOMAT 3 RYHMÄ Yleisohjeita 1. Kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat, jotka on syväjäädytetty, luokitellaan samalla tavoin kuin jäädytetyt kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut selkärangattomat. 2. Tavaran luokitteluun ei vaikuta pelkkä kiehauttaminen (esikeittäminen), joka on vain kevyt lämpökäsittely, johon ei sisälly varsinaista keittämistä. Tätä menetelmää käytetään usein ennen jäädyttämistä erityisesti tonnikalaa sekä äyriäisten ja nilviäisten lihaa käsiteltäessä. 3. Seuraavat tavarat eivät kuulu 3 ryhmään: a) kuivatut ja suolatut kalanrakot, myös ihmisravinnoksi soveltuvat (alanimike 0511 91 10); b) kevyesti suolattu kala, joka on kuivattu, savustettu tai kasvisöljyssä väliaikaisen säilyvyyden takaamiseksi eli ns. puolisäilykkeet (nimike 1604); c) pelkästään öljyyn tai etikkaliemeen säilötty kala, myös enemmän valmistetut (nimike 1604); d) nilviäiset, joita on lämpökäsitelty riittävästi niin, että niiden valkuaisaineet ovat koaguloituneet (nimike 1605). 0301 0301 10 10 ja 0301 10 90 Elävät kalat Akvaariokalat Ks. HS-selitykset, alanimike 0301 10. 0301 10 10 Makean veden kalat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. lyhtytetra (Hemigrammus ocellifer); 2. kultakala (Carassius auratus) ja ”golden carp” (kultakalan ”kullanväriset” muunnok- set); 3. mollit, joita ovat mm. leveäevämolli (Mollienisia latipinna) ja purjemolli (Mollienisia velifera), vihreä miekkapyrstö sekä sen punaiset ja albiinot muunnokset (Xiphophorus helleri), punaiset, keltaiset, mustat ja valkoiset platyt (Platypoecilus maculatus) sekä platyn ja miekkapyrstön risteytykset (Xiphophorus ja Okattoiecukys) eli musta miekka- pyrstö ja berliiniläisristeytys; 4. taistelukala (Betta splendens), isoparatiisikala (Macropodus opercularis tai viridi- auratus), sinirihmakala (Trichogaster trichopterus), kääpiörihmakala (Colisa lalia) ja juovarihmakala (Colisa fasciata); 5. lehtikalat (Pterophyllum scalare ja eimckei). 0301 10 90 Suolaisen veden kalat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Chaetodontidae-heimon perhokalat; 2. Labridae-heimon huulikalat; 3. Scaridae-heimon papukaijakalat (esim. papukaijakala, ”false parrot fish” ja Scaricht- hys-suvun lajit). 30 0302 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Tuore tai jäähdytetty kala, ei kuitenkaan kalafileet eikä muu nimikkeen 0304 kalanliha 0302 11 10 ja 0302 11 90 Taimenet (Salmo trutta, Oncorhynchus gilae), kirjolohi (Oncorhynchus mykiss), puna- kurkkulohi (Oncorhynchus clarki), kultalohi (Oncorhynchus aguabonita), Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 1. meritaimen (Salmo trutta m. trutta); 2. purotaimen eli tammukka (Salmo trutta m. fario); 3. järvitaimen (Salmo trutta m. lacustris); 4. kirjolohi (O. mykiss); 5. punakurkkulohi (O. clarki); 6. kultalohi (O. aguabonita); 7. Oncorhynchus gilae; 8. Oncorhynchus apache; 9. Oncorhynchus chrysogaster. 0302 12 00 Tyynenmerenlohet (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou ja Oncorhyn- chus rhodurus), merilohi (Salmo salar) ja tonavanjokilohi (Hucho hucho) Merilohen ja tonavanjokilohen lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat seuraavat tyynenme- renlohet: 1. punalohi (O. nerka); 2. kyttyrälohi (O. gorbuscha); 3. koiralohi (O. keta); 4. kuningaslohi (O. tschawytscha); 5. hopealohi (O. kisutch); 6. kirsikkalohi (O. masou); 7. Oncorhynchus rhodurus. 0302 19 00 Muut Muita tähän kuuluvia lohikalojen heimon makean veden lajeja ovat: 1. sillisiika (Coregonus clupeaformis ja Coregonus fera), muikku (Coregonus albula) ja siika (Coregonus lavaretus); 2. ”järvisiika” (Coregonus oxyrhynchus); 3. nieriä (Salvelinus alpinus), puronieriä (Salvelinus fontinalis) ja harmaanieriä (Salvelinus namaycush eli Christivomer namaycush). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31 0302 21 10 — 0302 29 90 Kampelakalat (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Soleidae, Scophthalmidae ja Citharidae), ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti Kampela ei ole selkävatsaisesti litteä kuten rausku, vaan kyljittäin ja sen silmät ovat toisella kyljellä, joka toimii kalan ”selkäpuolena”. 0302 29 90 Muut 0302 31 10 ja 0302 31 90 0302 32 10 ja 0302 32 90 0302 33 10 ja 0302 33 90 0302 40 05 — 0302 40 98 0302 50 10 ja 0302 50 90 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. piikkikampela (Scophthalmus maximus eli Psetta maxima), silokampela (Scophthalmus rhombus), hietakampela (Pleuronectes limanda eli Limanda limanda), pikkupääkampela (Pleuronectes microcephalus eli Microstomus kitt) ja kampela (Platichthys flesus eli Flesus flesus). Valkotonnikala (Thunnus alalunga) Valkotonnikalan tunnistaa pitkistä rintaevistä, jotka ulottuvat peräaukon taakse, sekä kalan tummansinisestä selästä sekä siniharmaista kyljistä ja vatsasta. Keltaevätonnikala (Thunnus albacares) Keltaevätonnikalan tunnistaa helposti siitä, että sen peräevä ja toinen selkäevä ovat pitkiä ja sirppimäisiä. Boniitti Boniitti [Euthynnus (Katsuwonus) pelamis] on tunnistettavissa vatsan pitkittäisistä tummis- ta juovista, joita on neljästä seitsemään kappaletta. Kalan tummansinistä selkää korostaa rintaevän yläpuolella oleva vihreä alue, joka loppuu ruumiin keskikohdan tienoille. Kalalla on hopeiset kyljet ja vatsa sekä lyhyet evät. Näihin alanimikkeisiin ei luokitella sardaa (Sarda sarda), jolla on viistot raidat selässään. Tuore tai jäähdytetty sarda luokitellaan alanimikkeeseen 0302 69 99. Silli ja silakka (Clupea harengus, Clupea pallasii), ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”silli ja silakka” vain Clupeidae-heimon lajeja Clupea harengus (silli ja silakka) ja Clupea pallasii (tyynenmerensilli). Tuoreena tai jäähdytettynä luokitellaan alanimikkeeseen (Chirocentrus dorab) 0302 69 99. susisilli tuotu Turskat (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti Turskat voivat kasvaa jopa 1,5 metrin pituisiksi. Niillä on oliivinvihreä selkä, jossa on tummia täpliä, vaaleahko vatsa ja valkoinen kylkiviiva. Niillä on kolme selkäevää, lyhyt vatsaevä sekä viiksisäie leuassa. 0302 61 10 Sardina pilchardus -lajin sardiinit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös isot aikuiset sardiinit (enintään 25 cm pitkät), jotka tunnetaan nimellä ”pilchard”. 0302 61 90 — 0302 61 98 Kilohaili (Sprattus sprattus) Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”kilohaili” vain Clupeidae-heimon lajia Sprat- tus sprattus; tätä sillin läheistä sukulaista, mutta paljon pienikokoisempaa kalaa on usein väärin kutsuttu ”norjalaiseksi anjovikseksi”. 32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0302 63 00 Seiti (Pollachius virens) Seitistä käytetään englanniksi paitsi nimeä ”coalfish”, myös nimiä ”saithe” ja ”coley”. 0302 65 20 Squalus acanthias -lajin piikkihai Piikkihailla, joka kuuluu piikkihaiden heimoon, on lateraaliset kidusaukot rintaevien yläpuolella. Ruumis on sukkulamainen ja iho sileä; sen selkä on harmaa ja vatsa valkoinen ja se voi kasvaa 1 m pituiseksi. 0302 65 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sillihai (Lamna nasus eli Lamna cornubica) ja harmaahai (Galeorhinus galeus eli Galeus canis). 0302 66 00 Ankeriaat (Anguilla spp. ) Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”ankeriaat” vain varsinaisia ankeriaita (ts. Anguilla-suvun lajeja), joita ovat ankeriaan (Anguilla anguilla) molemmat muodot (suippo- ja leveäkuonoinen), amerikanankerias (Anguilla rostrata), japaninankerias (Anguilla japo- nica) ja australianankerias (Anguilla australis). Näin ollen sellaiset kalat kuten meriankerias (Conger conger), mureena (Muraena helena) ja tuulenkalat (Ammodytes-suvun lajit) eivät kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0302 69 99. 0302 69 19 Muut Tämän alanimikkeen makean veden kaloja ovat mm. : 1. suutari (Tinca tinca); 2. barbit (Barbus-suvun lajit); 3. ahvenkalat: ahven (Perca fluviatilis), bassit (Micropterus-suvun lajit), aurinkoahven (Lepomis gibbosus) ja kiiski (Gymnocephalus cernuus eli Acerina cernua); 4. lahna (Abramis brama) ja pasuri (Blicca bjoerkna); 5. hauet (Esox-suvun lajit) ja luuhauet (Lepisosteus-suvun lajit); 6. salakka (Alburnus alburnus), törö (Gobio gobio), kivitörö (Gobio uranoscopus), kivisimppu (Cottus gobio) ja made (Lota lota); 7. nahkiainen (Lampetra fluviatilis) ja pikkunahkiainen (Lampetra planeri); 8. Leuciscus-, Rutilus- ja Idus-suvun lajit, esim. särki, säyne, turpa ja seipi; 9. harjukset (Thymallus-suvun lajit); 10. kuha (Stizostedion lucioperca). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 33 0302 69 99 Muut Tämän alanimikkeen suolaisen veden kaloja ovat mm. : 1. partaturska (Trisopterus luscus) ja harmaaturska (Trisopterus esmarki); 2. täpläbassi (Dicentrarchus punctatus) ja meriahvenet (Serranus- ja Epinephelus-suvun lajit); 3. pikkumullo (Mullus barbatus) ja keltajuovamullo (Mullus surmuletus); 4. kurnusimput (Trigla-, Eutrigla-, Aspitrigla-, Lepidotrigla- ja Trigloporus-suvun lajit); 5. skorpionikalat (Scorpaena-suvun lajit); 6. merinahkiainen (Petromyzon marinus); 7. nokkakala (Belone belone) ja louhikalat eli traakkikalat (Trachinus-suvun lajit); 8. rauskut (Raja- eli Raia-suvun lajit); 9. kuoreet (Osmerus-suvun lajit); 10. villakuore (Mallotus villosus). 0302 70 00 Maksa, mäti ja maiti Tuore tai jäähdytetty kalan maksa, mäti ja maiti, jotka lajin ja laadun puolesta soveltuvat ihmisravinnoksi, luokitellaan tähän alanimikkeeseen, vaikka ne olisi tarkoitettu teolliseen käyttöön. 0303 Jäädytetty kala, ei kuitenkaan kalafileet eikä muu nimikkeen 0304 kalanliha Nimikkeen 0302 selittävien huomautusten määräykset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. 0304 0304 10 11 — 0304 10 38 Kalafileet ja muu kalanliha (myös murskeena tai jauhettuna), tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt Fileet Ks. HS-selitykset, nimike 0304, kohta 1. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös paloitellut fileet, jos voidaan todeta, että palat ovat peräisin kalafileistä. Paloitellut fileet ovat tavallisimmin taimenta, lohta, turskaa, koljaa, seitiä, punasimppua eli puna-ahventa (josta käytetään myös nimeä ”Norway haddock”), valkoturskaa, kummeliturskaa, kultaotsa-ahventa, kielikampelaa, punakampelaa, piikki- kampelaa, molvaa, tonnikalaa, makrillia, silliä, silakkaa ja sardellia. 0304 10 38 Muuta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kielikampela-, punakampela-, silli- ja silakkafileet. 0304 20 11 — 0304 20 96 Jäädytetyt fileet Ks. alanimikkeiden 0304 10 11—0304 10 98 selittävät huomautukset. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. syväjäädytetyt kimpaleet tai laattamaiset palat, jotka koostuvat fileistä tai fileepaloista (tavallisesti turskaa), joihin on voitu sekoittaa pieniä 34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 määriä saman lajin erillisiä lihapaloja (enintään 20 painoprosenttia), jota käytetään pelkästään ao. kimpaleiden ja laattamaisten palojen täyteaineena. Kimpaleet ja laattamaiset palat on tarkoitettu leikattavaksi edelleen pienemmiksi paloiksi (annoksiksi, kalapuikoiksi jne. ), jotka pakataan vähittäismyyntiä varten. 0304 90 05 Surimi Surimi on välituote, jota myydään pakasteena. Se koostuu valkeahkosta, lähes hajutto- masta ja mauttomasta tahnasta, joka on valmistettu hienoksi jauhetusta, pestystä ja siivilöidystä kalanlihasta. Useat perättäiset pesukerrat poistavat lähes kaiken rasvan ja vesiliukoisen valkuaisaineen. Koostumuksen parantamiseksi ja jäädytetyn tuotteen stabiloi- miseksi, tuotteeseen on lisätty pieniä määriä lisäaineita (esim. sokeria, suolaa, D-glusitolia (sorbitolia) ja di- tai trifosfaattia). Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu surimivalmisteet (alanimike 1604 20 05). 0305 Kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva kala; savustettu kala, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitelty; ihmisravinnoksi soveltuvat kalasta valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit 0305 10 00 Ihmisravinnoksi soveltuvat kalasta valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain syötävät, kalasta valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit, joista yleensä saadaan ihmisravinnoksi soveltuvia poistamalla niistä rasva ja haju; niitä nimitetään joskus ”kalatiivisteiksi”. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös tuotteet, jotka tunnetaan nimellä ”instant fish” ja jotka saadaan tuoreesta kalanlihasta, joka jäädytetään, leikataan pieniksi paloiksi ja edelleen suikaleiksi ja lopuksi kuivataan. Kalafileet, kuivatut, suolatut tai suolavedessä, ei kuitenkaan savustetut Alanimikkeiden 0304 10 11—0304 10 38 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin alanimikkeisiin 0305 41 00—0305 49 80. alanimikkeitä. luokitellaan Savustetut kalafileet näitä Savustettu kala, myös fileinä Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0305 viides kappale. 0305 30 11 — 0305 30 90 0305 41 00 — 0305 49 80 0305 63 00 Sardelli (Engraulis spp. ) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain suolavedessä olevat sardellit, joita ei ole valmistettu millään muulla tavalla. Ne säilötään pieniin tynnyreihin tai purkkeihin tai usein myös ilmatiiviisiin tölkkeihin, joita ei sulkemisen jälkeen lainkaan kuumenneta. 0306 Äyriäiset, kuorineen tai ilman kuorta, elävät, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; äyriäiset kuorineen, höyryssä tai vedessä keitetyt, myös jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; ihmisra- vinnoksi soveltuvat äyriäisistä valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit Savustetut äyriäiset kuorineen tai ilman kuorta, sekä kuoritut ja keitetyt äyriäiset (esim. keitetyt ja kuoritut katkarapujen pyrstöt, jotka on yleensä jäädytetty) luokitellaan kuiten- kin nimikkeeseen 1605. Osittain kuoritut taskurapujen osat (esim. sakset), jotka on keitetty höyryssä tai vedessä ja joita ei tarvitse kuoria lisää ennen syömistä, luokitellaan myös nimikkeeseen 1605. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 35 0306 11 10 ja 0306 11 90 Langustit (Palinurus spp. , Panulirus spp. ja Jasus spp. ) Toisin kuin hummerit langustit ovat punaisia. Niillä on vain hyvin pienet sakset mutta hyvin kehittyneet tuntosarvet. Lisäksi niillä on piikikäs ja kyhmyinen selkäkilpi. 0306 11 10 Langustin pyrstöt Tähän alanimikkeeseen kuuluvat langustin pyrstöt kuorineen, kokonaiset tai kahteen osaan halkaistut, sekä kuoritut pyrstöt. 0306 11 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat langustit kuorineen, kokonaiset tai pituussuunnassa halkaistut, sekä langustin liha. 0306 12 10 ja 0306 12 90 Hummerit (Homarus spp. ) Hummerit ovat äyriäisiä, joilla on suuret sakset. Kypsentämättömät hummerit ovat väriltään tummansinisiä ja niissä on valkoinen tai kellahtava marmorikuviointi; ne muuttu- vat punaisiksi vasta keitettyinä. Hummereita säilötään käytännöllisesti katsoen samalla tavalla kuin langusteja. 0306 13 10 — 0306 13 80 Katkaravut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. Pandalidae-heimon lajit, joista useilla on englanninkielisenä nimenä ”pink shrimps”, (vaikka jotkut lajit muuttuvat väriltään vaalenpunaisiksi vasta keitettyinä); 2. Crangon-sukuun kuuluvat ruskeat tai harmaat hietakatkaravut; 3. Palaemonidae- ja Penaeidae-heimoon kuuluvat katkaravut, joita ovat mm. Palaemon serratus ja Penaeus caramota eli Penaeus kerathurus. 0306 14 10 — 0306 14 90 Taskuravut Ilmaisulla ”taskurapu” tarkoitetaan suurta valikoimaa hyvin erikokoisia saksekkaita äyriäi- siä, jotka eroavat langusteista, hummereista ja katkaravuista sekä makean veden ravuista siinä, että taskuravuilla ei ole lihaisaa, jaokkaista pyrstöä. 0306 14 90 Muut Eurooppalaisten suolaisen veden taskurapujen kuten uimataskuravun (Portunus puber) ja hämähäkkitaskuravun (Maia squinado) lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluu suuri määrä muita lajeja (erityisesti Cancer-, Carcinus-, Portunus-, Neptunus-, Charybdis-, Scylla-, Erimacrus-, Limulus-, Maia- ja Menippi-suvun lajit) sekä myös villasaksirapu (Eriocheir sinensis), joka on makean veden taskurapu. 0306 19 10 Makean veden ravut Makean veden ravut ovat äyriäisiä, joista tärkeimmät ovat Astacus-, Cambarus-, Orconec- tes- ja Pacifastacus-suvun lajit. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pyrstöt. 36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0306 19 30 Keisarihummerit (Nephrops norvegicus) Keisarihummerit tunnistaa niiden pitkistä, notkeista ja särmikkäistä saksista. 0306 21 00 Langustit (Palinurus spp. , Panulirus spp. ja Jasus spp. ) Ks. alanimikkeiden 0306 11 10 ja 0306 11 90 selittävät huomautukset. 0306 22 10 — 0306 22 99 0306 23 10 — 0306 23 90 0306 24 10 — 0306 24 90 Hummerit (Homarus spp. ) Ks. alanimikkeiden 0306 12 10 ja 0306 12 90 selittävät huomautukset. Katkaravut Ks. alanimikkeiden 0306 13 10—0306 13 80 selittävät huomautukset. Taskuravut Ks. alanimikkeiden 0306 14 10—0306 14 90 selittävät huomautukset. 0306 24 90 Muut Ks. alanimikkeen 0306 14 90 selittävät huomautukset. 0306 29 10 Makean veden ravut Ks. alanimikkeen 0306 19 10 selittävät huomautukset. 0306 29 30 Keisarihummerit (Nephrops norvegicus) Ks. alanimikkeen 0306 19 30 selittävät huomautukset. 0307 0307 10 10 ja 0307 10 90 Nilviäiset, kuorineen tai ilman kuorta, elävät, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; vedessä elävät muut selkärangattomat (muut kuin äyriäiset ja nilviäiset), elävät, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; ihmisravinnoksi soveltuvat vedessä elävistä selkärangat- tomista (muista kuin äyriäisistä) valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit Osterit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain Ostrea-, Crassostrea- (eli Gryphaea-) ja Pycnodonta- suvun simpukat. Litteät ja pyöreähköt (Ostrea-suvun) osterit erotetaan tavallisesti pitkulaisen ja epäsäännöl- lisen muotoisista ostereista, joita ovat esim. portugalinosteri (Crassostrea angulata) ja amerikanosteri (Crassostrea virginica). 0307 10 10 Litteät osterit (Ostrea-suvun lajit), elävät, kappalepaino kuorineen enintään 40 g Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain Ostrea-suvun osterit, joiden kappalepaino kuorineen on enintään 40 g. Euroopassa pyydetyt osterit ovat yleensä Ostrea edulis -lajia. Lisäksi pyydetään muita lajeja, erityisesti Pohjois-Amerikan Tyynenmeren rannoilta Ostrea lurida -lajia ja Chilessä Ostrea chilensis -lajia. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 37 0307 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat Ostrea-suvun osterit, joiden kappalepaino kuorineen on suurempi kuin 40 g sekä myös Crassostrea- (eli Gryphaea-) ja Pycnodonta-suvun kaikki osterit (sekä nuoret että täysikasvuiset). Crassostrea-sukuun kuuluvia lajeja ovat mm. portugalinosteri (Crassostrea angulata), tyynenmerenosteri (Crassostrea gigas) ja amerikanosteri (Crassostrea virginica). 0307 91 00 — 0307 99 90 Muut, myös ihmisravinnoksi soveltuvat vedessä elävistä selkärangattomista (muista kuin äyriäisistä) valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. merikotilot kuten torvikotilo (Buccinum undatum); 2. rantakotilot (Littorina- ja Lunatia-suvun lajit); 3. abaloni eli merikorva (Haliotis tuberculata); 4. suistoliejusimpukka (Scrobicularia plana), hammassimpukat (Mactra- suvun lajit) ja sydänsimpukat (Cardium-suvun lajit); 5. veitsisimpukat (Solen-suvun lajit kuten Solen marginatus, Solen siliqua ja Solen ensis) ja venussimpukat (Venus mercenaria ja Venus verrucosa); 6. vedessä elävät selkärangattomat, muut kuin äyriäiset ja nilviäiset, erityisesti merisiilit, merimakkarat ja meduusat. 38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4 RYHMÄ MAITO JA MEIJERITUOTTEET; LINNUNMUNAT; LUONNONHUNAJA; MUUALLE KUULUMATTOMAT ELÄINPERÄISET SYÖTÄVÄT TUOTTEET 0401 Maito ja kerma, tiivistämätön ja lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön Tähän nimkkeeseen kuuluvat seuraavat tuotteet edellyttäen, että ne eivät sisällä muita kuin HS-selityksissä 4 ryhmän yleisohjeissa lueteltuja lisäaineita: 1. tuore täysmaito sekä osittain tai kokonaan kuorittu tuore maito; 2. pastöroitu maito, ts. maito, jonka säilyvyyttä on parannettu kuumennusmenetelmällä, joka tuhoaa pieneliöt osittain; 3. steriloitu maito, esim. iskukuumennettu maito, joka säilyy pitempään ja josta pieneliöt on tuhottu lähes kokonaan tehokkaamman kuumennusmenetelmän avulla; 4. homogenoitu maito, jossa luontaisen emulsion rasvapalloset on hajotettu pienemmiksi pallosiksi. Maito homogenoidaan hyvin korkeassa paineessa mekaanisin keinoin, joihin on yhdistetty kuumennuskäsittely, tämä osittain estää maidon kermoittumisen; 5. peptonoitu maito, ts. maito, josta on tehty helpommin sulavaa ruoka-ainetta lisäämällä siihen pepsiinejä, jotka pilkkovat proteiinit pienemmiksi; 6. kerma, jota maidon seistessä muodostuu luontaisesti sen pinnalle rasvaemulgointipal- losten hitaan agglomeraation tuloksena. Kerma sisältää muiden maidon aineosasten lisäksi melko suuren määrän rasvaa (yleensä yli 10 painoprosenttia) riippumatta siitä, onko kerma kuorittu käsin vai erotettu maidosta separaattorissa. Tiettyjen separointi- menetelmien avulla voidaan valmistaa kermaa, jonka rasvapitoisuus on yli 50 paino- prosenttia. Tässä nimikkeessä kermaa pidetään ”tiivistämättömänä” rasvaprosentista riippumatta, jos se on kokonaan saatu a) maidon pinnasta kuorimalla tai b) separoimalla. ”Tiivistetty” kerma, joka valmistetaan eri tavalla, esim. haihduttamalla vettä kuumennus- käsittelyn aikana, luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 0402. 0402 Maito ja kerma, tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisäl- tävä Natriumkaseinaatti ei ole maidon luonnollinen aineosa; sitä käytetään erityisesti emulgoin- tiaineena. Siksi tuotteet, jotka sisältävät enemmän kuin 3 painoprosenttia natriumkasei- naattia, eivät kuulu tähän nimikkeeseen (erityisesti nimikkeen 1901 tuotteet). Sama sääntö koskee soijalesitiiniä (emulgointiaine) sisältäviä tuotteita. Ks. myös HS-selitykset, nimike 0404, poikkeus d. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 39 0403 Kirnupiimä, juoksetettu maito ja kerma, jogurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja kerma, myös tiivistetty tai maustettu tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta, hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältävä Tahnan muodossa olevia tuotteita, joita syödään tavallisesti lusikalla, ei luokitella samalla tavalla kuin jauheen, rakeiden tai muussa kiinteässä muodossa olevia tuotteita. 0403 10 11 — 0403 10 99 0403 90 11 — 0403 90 99 0404 0404 90 21 — 0404 90 89 Jogurtti Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan tuotteet, jotka on valmistettu maitohappokäy- misen avulla käyttäen yksinomaan bakteeriviljelmiä Streptococcus thermophilus ja Lacto- bacillus delbrueckii subsp. bulgaricus. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu tuotteet, jotka on käymisen jälkeen kuumakäsitelty niin, että hapakkeet ovat lähes täysin tuhoutuneet (alanimike 0403 90). Muu Ks. alanimikkeiden 0403 10 11—0403 10 99 selittävät huomautukset. Hera, myös tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä; muualle kuulumattomat maidon luonnollisista aineosista koostuvat tuotteet, myös sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät Muu Nimikkeen 0402 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tiivistetyt maitoproteiinit, jotka on saatu poistamalla kuoritusta maidosta osa sen sisältämästä laktoosista ja kivennäissuoloista ja joiden proteiinipitoisuus on enintään 85 prosenttia kuiva-aineen painosta. Proteiinipitoisuus lasketaan kertomalla typpipitoisuus muuntokertoimella 6,38. Kun tiivistetyn maitoproteiinin proteiinipitoisuus on suurempi kuin 85 prosenttia kuiva- aineen painosta, tuote luokitellaan nimikkeeseen 3504 (ks. 35 ryhmän 1 lisähuomautus). 0405 Voi ja muut maitorasvat; maidosta valmistetut levitteet 0405 10 11 — 0405 10 90 Voi Ilmaisu ”voi” määritellään tämän ryhmän 2 huomautuksen a kohdassa ja 2 alanimikehuo- mautuksessa. Ks. myös HS-selitykset, nimike 0405, A kohta. Voi on vesipitoinen emulsio maitorasvassa, vesi on dispergoitu faasi ja rasva dispergoiva väliaine. Kerma (nimikkeet 0401 ja 0402), jonka rasvapitoisuus saattaa joskus olla yhtä suuri kuin voin rasvapitoisuus, on rasvapallosten emulsio vedessä, jossa vesi on dispergoiva väliaine ja rasva dispergoitu faasi. Tästä rakenne-erosta johtuu se, että kermasta voidaan muodostaa uudelleen lähes alkupe- räisen kaltaista maitoa lisäämällä kermaan sopiva määrä vettä, mutta voita ei ole mahdollista muuttaa takaisin maidoksi. 40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0405 20 10 — 0405 20 90 0405 90 10 ja 0405 90 90 Maidosta valmistetut levitteet Ilmaisu ”maidosta valmistetut levitteet” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen b kohdassa. Ks. myös HS-selitykset, nimike 0405, B kohta. Muut Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus ja HS-selitykset, nimike 0405, C kohta. 0406 Juusto ja juustoaine 0406 10 20 ja 0406 10 80 0406 20 10 ja 0406 20 90 Tuotteet, joissa maitorasva on kokonaan tai osittain korvattu muun tyyppisellä rasvalla (esim. kasvirasvalla), ei katsota tähän nimikkeeseen kuuluviksi juustoiksi (yleensä nimike 2106). Tuorejuusto (kypsyttämätön), myös herajuusto ja juustoaine Herajuuston määrityksestä, ks. HS-selitykset, nimikkeen 0406 toinen kappale. Juustoaine on valmistettu juoksutetusta maidosta, josta hera on suurimmaksi osaksi erotettu valuttamalla tai puristamalla. Juustoaineen (muu kuin jauheen muodossa oleva), jossa on enintään 30 painoprosenttia lisättyä sokeria ja hedelmiä, katsotaan säilyttäneen juustoaineen olennaisen luonteen, joten se luokitellaan näihin alanimikkeisiin. Juustoraaste ja juustojauhe, juustolaadusta riippumatta Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 1. juustoraasteet, joita yleensä käytetään elintarviketeollisuudessa mausteena tai muuhun tarkoitukseen. Juustoraasteet valmistetaan useimmiten kovista juustoista (esim. Grana, Parmigiano Reggiano, Emmental, Reggianito, Sbrinz, Asiago, Pecorino jne. ). Pisimmän mahdollisen säilymisajan takaamiseksi nämä juustot saattavat olla osittain dehydrat- tuja. Tähän luokitellaan myös juustot, jotka on raastamisen jälkeen agglomeroitu; 2. juustojauheet, joita käytetään tavallisesti elintarviketeollisuudessa. Niitä valmistetaan kaikenlaisista juustoista, jotka on joko sulatettu ja kuivattu jauheeksi tai puristettu tahnaksi ja kuivattu ja jauhettu. 0406 20 10 Vihreä alppijuusto (Schabziger), valmistettu kuoritusta maidosta, lisättyjä hienoksi jauhet- tuja yrttejä sisältävä Tähän alanimikkeeseen luokittelusta on säädetty komission asetuksen (EY) N:o 1374/98 (EYVL L 185, 30. 6. 1998, s. 21) 3 artiklan 1 kohdassa. 0406 30 10 — 0406 30 90 0406 40 10 — 0406 40 90 Sulatejuusto, ei kuitenkaan raaste eikä jauhe Ks. HS-selitykset, nimike 0406, 3 kohta. Sinihomejuusto Näille juustoille on ominaista homesienikasvuston aiheuttama epätasainen värjäytyminen. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki sinihomejuustot kuten esim. Stilton, Blue Dorset, Saingorlon, Edelpilzkäse, Danish Blue, Mycella, Gorgonzola, Roquefort, Bleu d’ Auvergne, Bleu des Causses ja Bleu de Quercy. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 41 0406 90 01 Jalostettavaksi tarkoitettu 0406 90 02 — 0406 90 06 0406 90 19 Komission asetuksen (EY) N:o 1374/98 (EYVL L 185, 30. 6. 1998, s. 21) 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti tähän alanimikkeeseen kuuluvat yksinomaan kolmansista maista tuodut juustot. Emmental, Gruyère, Sbrinz, Bergkäse ja Appenzell Alanimikkeen 0406 20 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik- keitä. Vihreä alppijuusto (Schabziger), valmistettu kuoritusta maidosta, lisättyjä hienoksi jauhet- tuja yrttejä sisältävä Alanimikkeen 0406 20 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 0407 00 Kuorelliset linnunmunat, tuoreet, säilötyt tai keitetyt Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös mädäntyneet kuorelliset munat sekä munat, joissa alkionkehitys on jo alkanut. Säilöminen voi tapahtua käsittelemällä munakuoret rasvalla, vahalla tai parafiinilla tai upottamalla munat kalkkiliuokseen tai natrium- tai kaliumsilikaattiliuokseen tai jollain muulla tavoin. Siipikarjan munat Siipikarjan munat ovat nimikkeen 0105 lintujen munia. Haudottaviksi tarkoitetut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain ne siipikarjan munat, jotka täyttävät toimivaltaisten viranomaisten asettamat vaatimukset. Kuorettomat linnunmunat ja munankeltuainen, tuoreet, kuivatut, höyryssä tai vedessä keitetyt, muotoillut, jäädytetyt tai muulla tavalla säilötyt, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät 0407 00 11 — 0407 00 30 0407 00 11 ja 0407 00 19 0408 0408 11 20 Ihmisravinnoksi soveltumaton Tähän alanimikkeeseen luokittelusta on säädetty komission säädöksen (ETY) N:o 2454/93 16 artiklassa (EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 1). 0408 11 80 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ihmisravinnoksi soveltuvat kuivatut munankeltuaiset sekä muut ihmisravinnoksi soveltumattomat munankeltuaiset kuin alanimikkeeseen 0408 11 20 luokitellut. Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös kuivattu munankeltuainen, joka on säilötty lisäämällä pieniä määriä kemikaaleja ja joka on tarkoitettu käytettäviksi kakkujen ja leivonnaisten, makaronityyppisten tuotteiden ja muiden samankaltaisten tuotteiden valmistukseen. 0408 19 20 Ihmisravinnoksi soveltumaton Ks. alanimikkeen 0408 11 20 selittävät huomautukset. 42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0408 19 81 ja 0408 19 89 Muu Alanimikkeen 0408 11 80 selittävien huomautusten ensimmäinen lause koskee soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 0408 91 20 Ihmisravinnoksi soveltumattomat Ks. alanimikkeen 0408 11 20 selittävät huomautukset. 0408 91 80 Muut Alanimikkeen 0408 11 80 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 0408 99 20 Ihmisravinnoksi soveltumattomat Ks. alanimikkeen 0408 11 20 selittävät huomautukset. 0408 99 80 Muut Alanimikkeen 0408 11 80 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Paitsi kokonaiset munat, joista on poistettu kuori ja jotka voidaan esittää tullattavaksi tuoreina, tähän alanimikkeeseen kuuluu myös kokonaisista munista koostuva munamassa, joka on säilötty esim. lisäämällä suolaa tai kemiallisia säilöntäaineita sekä jäädytetyt kokonaiset munat. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös höyryssä tai vedessä keitetyt munat ja muotoillut munat (esim. lieriömäiset ”pitkät munat”, jotka on valmistettu useiden munien keltuaisista ja valkuaisista). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 43 5 RYHMÄ MUUALLE KUULUMATTOMAT ELÄINPERÄISET TUOTTEET 0505 0505 10 10 ja 0505 10 90 Höyhen- tai untuvapeitteiset linnunnahat ja muut osat, höyhenet ja höyhenen osat (myös leikatuin reunoin) sekä untuvat, joita ei ole enempää valmistettu kuin puhdistettu, desinfioitu tai käsitelty säilytystä varten; höyhenistä tai höyhenen osista saatu jauhe ja jätteet Pehmustehöyhenet; untuvat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tuotteet määritellään HS-selityksissä, alanimikkeessä 0505 10. 0505 10 10 Valmistamattomat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pehmustehöyhenet ja untuvat, sellaisina, kuin ne ovat suoraan linnusta kynittyinä, myös märkinä kynityt. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös höyhenet ja untuvat, joista kynimisen jälkeen on poistettu pöly, jotka on desinfioitu tai joita on käsitelty ainoastaan säilymisen vuoksi. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kerätyt (tai käytetyt) höyhenet ja untuvat, joita ei voida käyttää sellaisenaan pehmusteeksi. Tämän alanimikkeen tuotteet puristetaan yleensä kokoon paaleiksi. 0505 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pehmustehöyhenet ja untuvat, jotka on puhdistettu huolellisemmin, kuin mitä määritellään alanimikkeen 0505 10 10 selittävissä huomautuk- sissa, esim. vesi- tai höyrypesussa ja kuumailmakuivauksella. 0505 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. höyhen- tai untuvapeitteiset linnunnahat ja muut osat (pää, siivet, kaula jne. ), jotka on tarkoitettu esim. päähineiden ja pääkoristeiden valmistukseen; 2. 3. linnunnahat ilman peitinhöyheniä, erityisesti nimellä ”swan skin” tunnettu hanhenna- han osa, josta valmistetaan pääasiallisesti tupsuja; siivistä, pyrstöstä tai muusta höyhenpeitteestä saadut isot höyhenet, joita ei niiden koon ja höyhenruodon jäykkyyden vuoksi voida käyttää pehmusteena; 4. koristeelliset osat, joita valmistuksen jälkeen käytetään päähineiden ja pääkoristeiden somisteina, tekokukissa jne. Näitä osia valmistetaan esim. seuraavien lintujen höyhenis- tä: strutsi, egrettihaikara, harmaahaikara, fasaani, marabu, iibis, riikinkukko, paratiisi- lintu, flamingo, närhi, kolibri, harakka, korppikotka, lokki ja kattohaikara; 5. höyhenet (yleensä samanpituisia), joista valmistetaan erilaisia pölyhuiskuja; 44 FI 6. Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 tietyt tarkoin määritellyt höyhenen osat, kuten sulkakynät ja ruodot, myös halkaistut (esim. hammastikkujen ja kalastustarvikkeiden valmistukseen käytetyt), höyhenhöydyt eli riivityt höyhenet (myös leikatuin reunoin), jotka on leikattu ruodosta tai jotka ovat kiinni ruodosta vuollussa ohuessa ”nahassa”. Jos nämä osat ovat käsittelytavasta riippumatta kuitenkin säilyttäneet pehmustehöyhenen ominaisuudet, ne luokitellaan alanimikkeeseen 0505 10 10 tai 0505 10 90. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös nimellä ”gerissene Hahnenhälse” tunnetut tuotteet. Ne ovat höyhenten ruotoja, joista on leikattu pois kaikki höyhenet lukuun ottamatta ruodon ohuinta yläosaa, johon on leikkauksen jälkeenkin jäänyt pieniä sulkia ja höyhenhöytyjä; 7. höyhenistä ja höyhenten osista saadut jauheet ja jätteet. 0506 Luut ja sarvitohlot, valmistamattomat, rasvattomiksi tehdyt, yksinkertaisesti val- mistetut (mutta ei määrämuotoisiksi leikatut), hapolla käsitellyt tai degelatinoidut; näistä tuotteista saatu jauhe ja jätteet 0506 10 00 Osseiini ja hapolla käsitellyt luut Ks. HS-selitykset, nimike 0506, 3 kohta. 0506 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 0506, 1, 2, 4 ja 5 kohdat. 0509 00 Pesusienet, eläinperäiset 0509 00 10 Valmistamattomat Niiden sienten lisäksi, jotka on tuotu siinä muodossa kuin ne on pyydetty merestä, tähän alanimikkeeseen kuuluvat pesusienet, joista on pehmentämällä tai murskaamalla sekä merivedessä pesemällä poistettu uloin kerros, pehmeät spongiinikuidut sekä epäpuhtauksia (esim. kalkkipitoisia aineksia, hiekkaa). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pesusienet, joista on esim. leikkaamalla poistettu osat, joita ei voida käyttää (esim. mädäntyneet osat). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yleensä kaikki pesusienet, joita ei ole käsitelty kemiallisesti. 0509 00 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pesusienet, joita on edelleen valmistettu poistamalla kokonaan kalkkipitoiset ainekset, kirkastamalla väriä (bromi- tai natriumtiosulfaattikäsitte- lyllä), poistamalla rasvat (ammoniakkiliuoksessa liottamalla), valkaisemalla (2-prosentti- sessa oksaalihapossa liottamalla) tai muulla kemiallisella käsittelyllä, jotta sienistä tulisi käyttökelpoisia. 0510 00 00 Harmaa ambra, majavanhausta, sivetti ja myski; espanjankärpänen; sappi, myös kuivattu; tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai muuten väliaikaisesti säilötyt rauhaset ja muut eläintuot- teet, joita käytetään farmaseuttisten tuotteiden valmistukseen HS-selityksissä nimikkeessä 0510 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuulu- vat jäähdytetyt tai jäädytetyt istukkakudokset, myös steriileihin pakkauksiin pakatut. 0511 Muualle kuulumattomat eläintuotteet; ihmisravinnoksi soveltumattomat kuolleet 1 tai 3 ryhmän eläimet 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 45 0511 91 10 Kalanjätteet Ks. HS-selitykset, nimike 0511, 6 kohdan a, b, c ja d alakohdat. 0511 91 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 1. mäti tai maiti, syötäväksi kelpaamattomat (ks. HS-selitykset, nimike 0511, 5 kohdan a ja b alakohdat); 2. äyriäis- ja nilviäisjätteet sekä muiden vedessä elävien selkärangattomien jätteet, esim. katkarapujen kuoret, myös jauhettuina; 3. kuolleet 3 ryhmän eläimet, syötäväksi kelpaamattomat tai ihmisravinnoksi soveltumat- tomat, esim. vesikirput ja muut raakkuäyriäiset tai kidusjalkaiset, kuivatut, joista valmistetaan akvaariokalojen ravintoa. 0511 99 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä, nimikkeen 0511 kohdissa 2, 3, 4, 7 ja 8 kuvaillut tuotteet, lukuun ottamatta alanimikkeen 0511 99 50 nautaeläinten alkioita. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kuolleet 1 ryhmän eläimet, jotka ovat syötäväksi kelpaamattomia tai ihmisravinnoksi soveltumattomia. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu eläinten veriplasma (esim. nimike 3002). 46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 II JAKSO KASVITUOTTEET 6 RYHMÄ ELÄVÄT PUUT JA MUUT ELÄVÄT KASVIT; SIPULIT, JUURET JA NIIDEN KALTAISET TUOTTEET; LEIKKOKUKAT JA LEIKKOVIHREÄ 0601 Sipulit, juuri- ja varsimukulat sekä juurakot, lepotilassa olevat, kasvavat tai kukkivat; sikurit elävinä kasveina tai juurina, ei kuitenkaan nimikkeen 1212 juuret 0601 20 30 Orkideat, hyasintit, narsissit ja tulppaanit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat epifyyttiset orkideat (esim. Cattleya- ja Dendrobium- suvun orkideat). Muut elävät kasvit (myös niiden juuret), pistokkaat ja varttamisoksat; sienirih- masto Juurruttamattomat pistokkaat ja varttamisoksat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 1. kasvien elävät osat (lukuun ottamatta juuria), jotka on irrotettu emoyksilöstä ja joista kasvatetaan uusia yksilöitä (pistokkaat); 2. kasvien elävät osat, joissa on silmuja ja jotka on tarkoitettu liitettäviksi toisiin kasveihin varttamalla (varttamisoksat). Ruusut, myös vartetut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat sekä viljellyt ruusut että koiranruusut ja villiruusut. 0602 0602 10 10 ja 0602 10 90 0602 40 10 ja 0602 40 90 0602 90 10 Sienirihmasto Ilmaisulla ”sienirihmasto” tarkoitetaan usein maanalaisten ohuiden rihmojen verkostoa [thallus (= sekovarsi) tai mycelium (=sienirihmasto)], joka elää ja kasvaa hajoavien eläin- tai kasviainesten pinnalla, kehittyy itse kudoksessa ja tuottaa sieniä. Kaupalliseen tarkoitukseen viljellyt sienirihmastot myydään nelikulmaisina paloina, jotka koostuvat puolilahonneesta olkimassasta ja siihen kerroksittain istutetusta sienirihmastos- ta. Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös tuote, jota valmistetaan siten, että nuorta sienirihmas- toa ympätään mikroskooppisen pieninä määrinä viljanjyviin, jotka kylvetään steriloituun, olkisekoitteiseen hevosenlantakompostiin. 0602 90 41 Metsäpuut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. nuoret siemenistä kasvatetut havu- ja lehtipuuntai- met, joita tavallisesti käytetään metsänistutukseen. Ne toimitetaan yleensä juuret paljaina. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 47 0602 90 45 Juurrutetut pistokkaat ja nuoret taimet Tähän alanimikkeeseen luokitellaan muualle kuulumattomat nuoret taimet, ts. taimet, joita on vielä kasvatettava taimitarhoissa ennen varsinaista istutusta. Näitä ovat 1—2-vuotiaat siementaimet, myös juurrutetut pistokkaat, vartetut tai silmutetut perusrungot tai kasvit, taivukkaat sekä taimet, jotka eivät yleensä ole 2—3 vuotta vanhempia. 0602 90 49 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eurooppalaiset ja eksoottiset puu- ja pensaslajit, jotka eivät kuulu muualle ja joita ei tavallisesti käytetä metsänistutukseen. Ne toimitetaan yleensä multapaakkuineen. 0602 90 51 Monivuotiset kasvit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pysyväksi kasvillisuudeksi tarkoitetut, talvehtivat ruohovartiset kasvit, joiden maanpäälliset osat kuolevat syksyllä ja jotka kasvattavat uudet varret keväällä. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös saniaiset, suo- ja vesikasvit (muut kuin nimikkeen 0601 ja alanimikkeen 0602 90 99 kasvit). 0602 90 59 Muut 0603 0603 10 11 — 0603 10 69 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös nurmikon laittoon tarkoitetut turverullat ja -laa- tat. Leikkokukat ja kukannuput, jollaiset soveltuvat kukkakimppuihin tai koristetar- koituksiin, tuoreet, kuivatut, värjätyt, valkaistut, kyllästetyt tai muulla tavalla valmistetut Tuoreet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kukat ja kukannuput, joiden luonnollista väriä on muunneltu tai tehostettu erityisesti imeyttämällä värillisiä liuoksia ennen tai jälkeen leikkausta tai pelkästään liottamalla, edellyttäen että nämä tuotteet tuodaan tuoreina. 0603 10 29 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. auringonkukat ja resedat. Näiden kahden kasvilajin varret ja lehdet (ilman kukintoja) luokitellaan kuitenkin alanimikkeeseen 1404 10 00. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pajunvarret nuppuineen tai kukintoineen. Ilman nuppuja luokitellaan kuitenkin alanimikkeeseen 1401 90 00. tai kukintoja olevat pajunvarret 0603 10 69 Muut Ks. alanimikkeen 0603 10 29 selittävät huomautukset. 0604 Leikkovihreä, kasvien oksat ja muut osat, joissa ei ole kukkia tai kukannuppuja, sekä ruoho, sammal ja jäkälä, jollaiset soveltuvat kukkakimppuihin tai koristetar- koituksiin, tuoreet, kuivatut, värjätyt, valkaistut, kyllästetyt tai muulla tavalla valmistetut 0604 10 10 Poronjäkälä Tähän kuuluvat Cladoniaceae-heimon poronjäkälät, esim. harmaaporonjäkälä (Cladonia rangiferina), vaaleaporonjäkälä (Cladonia silvatica) ja palleroporonjäkälä (Cladonia alpestris). 48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0604 91 90 Muut Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu sokerimaissin (Zea mays var. saccharata) (7 ryhmä) ja viljakasvien (10 ryhmä) tuoreet tähkät. 0604 99 10 Ei enempää valmistetut kuin kuivatut Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu sokerimaissin (Zea mays var. saccharata) (7 ryhmä) ja viljakasvien (10 ryhmä) ainoastaan kuivatut tähkät. 0604 99 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. viljakasvien (esim. maissin) kuivatut tähkät, jotka on valkaistu, värjätty, kyllästetty tai muulla tavalla valmistettu koristetarkoituksiin. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 49 7 RYHMÄ KASVIKSET SEKÄ TIETYT SYÖTÄVÄT KASVIT, JUURET JA MUKULAT 0701 Tuoreet tai jäähdytetyt perunat 0701 90 51 ja 0701 90 59 0703 0703 10 11 — 0703 10 90 Uudet perunat Uusille perunoille on tunnusomaista vaalea väritys (yleensä valkoinen tai punertava) sekä ohut, helposti irroitettava kuori. Uusissa perunoissa ei ole itujen alkuja. Tuoreet tai jäähdytetyt kepa-, salotti-, valko- ja purjosipulit sekä muut Allium- sukuiset kasvikset Kepasipuli ja salottisipuli Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki kepasipulin (Allium cepa) ja salottisipulin (Allium ascalonicum) lajikkeet. 0703 10 11 Istukassipulit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yksivuotiset, viljelyyn tarkoitetut siemensipulit. Niiden läpimitta on yleensä 1—2 cm. 0703 20 00 Valkosipuli Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki valkosipulin (Allium sativum) lajikkeet, jotka ovat ihmisravinnoksi soveltuvia. 0703 90 00 Purjosipuli ja muut Allium-sukuiset kasvikset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. purjosipuli (Allium porrum), pillisipuli (Allium fistulosum) ja ruohosipuli (Allium schoenoprasum). Tuore tai jäähdytetty keräkaali, kukkakaali, kyssäkaali ja lehtikaali sekä niiden kaltainen Brassica-sukuinen syötävä kaali Kukkakaali Ks. HS-selitykset, nimike 0704, 1 kohta. 0704 0704 10 05 — 0704 10 80 0704 90 10 Valko- ja punakaali Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valkokaali (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. alba D. C. ), jonka lajikkeita ovat mm. suippokaali (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. var. alba D. C. subvar. conica ja subvar. piramidalis) sekä punakaali (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. rubra (L. ) Thell). 0704 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. savoijin- eli kurttukaali (Brassica oleracea L. var. bullata D. C. ja var. sabauda L. ), kiinankaali (esim. Brassica sinensis ja Brassica pekinen- sis), kyssäkaali eli kaalirapi (Brassica oleracea var. gongylodes) ja parsakaali (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck). 50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Tähän alanimikkeeseen ei kuitenkaan kuulu: a) Brassica-sukuiset syötävät juuret [nauriit luokitellaan nimikkeeseen 0706 ja lantut (Brassica napus var. napobrassica) nimikkeeseen 1214]; b) rehukaalit kuten punainen tai valkoinen rehuydinkaali (Brassica oleracea var. medullo- sa) ja rehukaali (Brassica oleracea var. viridis), jotka luokitellaan nimikkeeseen 1214. 0706 Tuoreet tai jäähdytetyt porkkanat, nauriit, punajuuret, kaurajuuret, mukulaselle- rit, retiisit ja retikat sekä niiden kaltaiset syötävät juuret 0706 10 00 Porkkanat ja nauriit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nauriin ja porkkanan (punaiset ja oranssinpunaiset) ihmisravinnoksi soveltuvat lajikkeet. Rehuporkkanat, jotka ovat yleensä valkoisia tai vaaleankeltaisia, rehunauriit (Brassica campestris var. rapa) ja lantut (Brassica napus var. napobrassica) luokitellaan alanimikkeeseen 1214 90 10. 0706 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. punajuuri (Beta vulgaris var. conditiva); 2. kaurajuuri (Tragopogon porrifolius) ja mustajuuri (Scorzonera hispanica); 3. kaikki retiisit ja retikat: valkoiset, mustat, vaaleanpunaiset jne. (erityisesti Raphanus sativus var. sativus ja niger); 4. juuripersilja (Petroselinum crispum var. tuberosum) ja mukulakirveli (Chaerophyllum bulbosum); 5. palsternakka; 6. mukulapähkämö (Stachys affinis eli Stachys sieboldii), joka on kellanvaalea, pitkän- omainen ja tavallisesti pikkusormen kokoinen juurakko, jossa on nivelikkäitä muku- loita. Erittäin tärkkelys- tai inuliinipitoiset syötävät juuret ja mukulat, kuten maa-artisokka, bataatti, taaro ja jamssit luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 0714. 0707 00 Tuoreet tai jäähdytetyt kurkut 0707 00 90 Pikkukurkut Tähän alanimikkeeseen kuuluu kurkun pienikokoinen lajike, pikkukurkku (yhteen kiloon mahtuu vähintään 85 kappaletta). 0708 Tuoreet tai jäähdytetyt palkokasvit, myös silvityt 0708 10 20 — 0708 10 95 Herneet (Pisum sativum) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki Pisum sativum -lajin herneet, myös peltoherne eli rehuherne (Pisum sativum var. arvense). Pitkäpapulajikkeet Cicer-sukuun kuuluva kahviherne alanimikkeeseen 0708 90 00. luokitellaan kuitenkin alanimikkeisiin 0708 20 20—0708 20 95 ja 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 51 0708 90 00 Muut palkokasvit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 0708 kohdissa 3, 4, 5 ja 6 mainitut tuotteet. 0709 Muut tuoreet tai jäähdytetyt kasvikset 0709 20 00 Parsa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain parsan (Asparagus officinalis) nuoret versot (”kär- jet”). 0709 40 00 Ruoti- eli lehtiselleri Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sellerilajikkeet Apium graveolens L. var. dulce (Mill. ) Pers. (ruotiselleri eli lehtiselleri) ja Apium graveolens var. secalinum Alef. (yrttiselleri eli leikkoselleri). 0709 51 30 Kanttarellit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain Cantharellus cibarius Fries- ja Cantharellus friesii Quélet -lajin kanttarellit tai vahverot, jotka ovat yleensä keltuaisen värisiä. Samankaltaiset syötävät lajit kuten valevahvero (Clitocybe aurantiaca) ja mustatorvisieni (Craterellus cornucopioides), jota joskus käytetään herkkukaupoissa multasienien (tryffeleiden) korvik- keena, luokitellaan alanimikkeeseen 0709 51 90. 0709 51 50 Tatit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain Boletus-sukuiset tatit, erityisesti herkkutatti (Boletus edulis). 0709 60 10 — 0709 60 99 0709 90 10 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät Ks. HS-selitykset, nimike 0709, 6 kohta. Salaattikasvit, muut kuin salaatit (Lactuca sativa) sekä sikurit ja endiivit (Cichorium spp. ) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki muut salaattikasvit paitsi salaatit (Lactuca sativa) ja sikurit ja endiivit (Cichorium-suvun lajit). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. vuonankaali; 2. voikukat (Taraxacum officinale). 0709 90 20 Lehtijuurikkaat (mangoldit) ja kardonit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat lehtijuurikkaat eli mangoldit eli lehtimangoldit (Beta vulgaris subvar. cicla) ja kardonit (Cynara cardunculus). 0709 90 31 ja 0709 90 39 Oliivit Oliivit, joista on puristettu öljy, mutta joiden rasva-ainepitoisuus on yli 8 % luokitellaan näihin alanimikkeisiin. 0709 90 40 Kaprikset Kaprikset ovat monivuotisen okaisen pensaan (Capparis spinosa) nuoria, avautumattomia kukannuppuja. 52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0709 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. okra (Hibiscus esculentus); 2. kurpitsat (esim. Cucurbita maxima ja Cucurbita pepo paitsi Cucurbita Pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca ja Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch); 3. raparperi; 4. niittysuolaheinä (Rumex acetosa); 5. Oxalis crenata -lajin kasvit; 6. sokerijuuri (Sium sisarum); 7. eri krassilajit: vihanneskrassi (Lepidium sativum), vesikrassi (Nasturtium officinale), maakrassi (Barbarea verna), köynnöskrassi (Tropaeolum majus) jne. ; 8. vihannesportulakka (Portulaca oleracea); 9. persiljat ja kirvelit, muut kuin juuripersilja ja mukulakirveli, jotka kuuluvat alanimik- keeseen 0706 90 90; 10. rakuuna (Artemisia dracunculus) ja kyntelit (Satureja hortensis eli kesäkynteli ja Satureja montana eli talvikynteli); 11. maustemeirami (Origanum majorana); 12. Liliaceae-heimoon kuuluvan Muscari comosum -lajin (eli töyhtöhelmililjan) sipulit. On huomattava, että a) b) runsaasti tärkkelystä ja inuliinia sisältävät juuret ja mukulat luokitellaan nimikkeeseen 0714; tietyt kasvit eivät kuulu tähän alanimikkeeseen, vaikka ne ovat ihmisravinnoksi soveltuvia; näitä ovat erityisesti seuraavat kasvit: 1. timjami ja laakeri (alanimikkeet 0910 40 11—0910 40 90); 2. mäkimeirami eli oregano (Origanum vulgare), ryytisalvia (Salvia officinalis), basi- lika (Ocimum basilicum), minttu (kaikki lajikkeet), verbenat eli rautayrtit (Verbena- suvun lajit), tuoksuruuta (Ruta graveolens), iisoppi (Hyssopus officinalis) ja puras- ruoho eli kurkkuyrtti (Borago officinalis), jotka kaikki luokitellaan nimikkeeseen 1211. Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutuk- seen soveltumattomina Oliivit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tavallisesti suolaveteen säilötyt oliivit, joista ei ole vielä poistettu kitkerää makua. Syötäväksi valmistetut oliivit — vaikka vain säilömällä niitä pidempään suolavedessä — eivät kuulu näihin alanimikkeisiin, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 2005 70 10 tai 2005 70 90. 0711 0711 20 10 ja 0711 20 90 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 53 0711 30 00 Kaprikset Tämän alanimikkeen kaprikset ovat tavallisesti suolaveteen säilöttyinä tynnyreissä. 0711 40 00 Kurkut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kurkut ovat tavallisesti suurissa astioissa pelkästään suolaveteen säilöttyinä, mikä aiheuttaa luontaisen käymisen ja takaa kurkkujen säilymisen kuljetuksen ja varastoinnin aikana. Ennen varsinaista käyttöä näitä tuotteita käsitellään tavallisesti seuraavalla tavalla, jolloin niiden luokitus muuttuu ja ne luokitellaan 20 ryhmään: — tuotteista poistetaan osittain suola ja niihin lisätään mauste (tavallisesti etikkapohjainen mausteliemi); — tuotteet siirretään pienempiin säilytysastioihin (säilyke- tai lasipurkkeihin, pulloihin jne. ) ja ne pastöroidaan suolan ja etikan avulla tapahtuvan stabiloinnin parantami- seksi. Nimikkeeseen 2005 luokitellaan kuitenkin kurkut, myös suolaveteen säilötyt, jotka ovat kokonaan maitohappokäyneet. Tällaiset kurkut ovat tunnistettavissa siitä, että poikkileika- tun kurkun koko sisus näyttää lasimaiselta, ts. jossain määrin läpikuultavalta. 0711 90 40 Agaricus spp. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sienet voivat olla säilöttyjä väkevään suolaliemeen, johon on lisätty etikkaa tai etikkahappoa. 0712 Kuivatut kasvikset, myös paloitellut, viipaloidut, rouhitut tai jauhetut, mutta ei enempää valmistetut Tähä alanimikkeeseen eivät kuulu kuivatut kasvikset, joita ei käytetä kasviksina vaan pääasiassa hajusteisiin, farmaseuttisiin tuotteisiin tai hyönteisten ja sienitautien torjunta- aineisiin tai muihin vastaaviin tarkoituksiin (nimike 1211). 0712 90 30 Tomaatit Tomaattijauheen luokituksesta, ks. alanimikkeiden 2002 90 11—2002 90 99 selittävät huo- mautukset. 0712 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu voikukan (Taraxacum officinale) kuivatut lehdet ja juuret, kuivattu niittysuolaheinä (Rumex acetosa) ja kuivattu köynnöskrassi (Tropaeolum majus), joita käytetään farmaseuttisiin tuotteisiin (alanimike 1211 90 80). 0713 Kuivattu, silvitty palkovilja, myös kalvoton tai halkaistu Tämän nimikkeen tuotteet, jotka on tarkoitettu viljelyyn, ovat kasvinjalostustyön tuloksia ja ne ovat yleensä tunnistettavissa pakkauksistaan (esim. säkit, joissa on käyttötarkoituksen ilmaiseva etiketti) ja tavallista korkeammasta hinnasta. 0713 10 10 ja 0713 10 90 Herneet (Pisum sativum) Alanimikkeiden 0708 10 20—0708 10 95 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0713 20 00 Kahviherneet (garbanzot) Tämän alanimikkeen kahviherneet ovat Cicer-sukuisia kasveja (lähinnä Cicer arietinum -lajia) riippumatta siitä, käytetäänkö niitä viljelyyn, ihmisravinnoksi tai eläinten ruokin- taan. 0713 31 00 Vigna mungo (L. ) Hepper tai Vigna radiata (L. ) Wilczek -lajin pavut Ks. HS-selitykset, alanimike 0713 31. 0713 32 00 Adsukipavut (Phaseolus tai Vigna angularis) Adsukipavut myydään aina kuivina. Ennen kuin adsukikasvi on täysi-ikäinen, sen pavut ovat vihreitä ja niiden vesipitoisuus on suuri. Kun kasvi on kasvanut täysi-ikäiseksi, pavut muuttuvat punaisiksi ja kuiviksi. 0713 40 00 Linssit eli kylvövirvilät Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain Ervum- eli Lens-sukujen linssikasvit, esim. linssi (Ervum lens eli Lens esculenta) ja Ervum ervilia -laji. 0713 90 10 ja 0713 90 90 0714 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. Dolichos-suvun hernekasveja kuten Dolichos sinensis spp. sesquipedalis ja hyasinttipapu (Dolichos lablab) sekä kyyhkyherne (Cajanus cajan), ”jack bean” (Canavalia ensiformis), Mucuna utilis -laji ja guar-siemenet. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu lupiininsiemenet (Lupinus) ja virnansiemenet (muut kuin Vicia faba -lajin), (alanimikkeet 1209 29 10 tai 1209 29 50). Maniokki- (kassava-), arrow- ja salepjuuret, maa-artisokat, bataatit ja niiden kaltaiset runsaasti tärkkelystä tai inuliinia sisältävät juuret ja mukulat, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai kuivatut, myös paloitellut tai pelleteiksi valmistetut; saagoydin Ilmaisu ”pelleteiksi valmistetut” määritellään tämän jakson 1 huomautuksessa. 0714 10 10 — 0714 10 99 Maniokkijuuret (kassava) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. Maniokin juurimukulat, joita on kahta päälajiketta (Manihot utilissima ja Manihot aipi); kasvin juuret ovat järjestäytyneet pyörän pinnojen tavoin. Korjuukypsien juuri- mukuloiden paino on 500 g—3 kg tai enemmän; 2. Puristetuista maniokkijuurista tai puristetusta maniokkijuurijauhosta tai -jauheesta valmistetut pelletit (ks. myös tämän ryhmän 1 lisähuomautus ja HS-selitykset, nimik- keen 0714 toinen kappale). 0714 20 10 ja 0714 20 90 Bataatit Bataatit ovat ruohomaisen köynnöskasvin (Ipomea batatas) juurimukuloita, joiden sisus on valkoinen, keltainen tai punainen riippuen lajikkeesta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 55 0714 90 11 ja 0714 90 19 Arrow- ja salepjuuret sekä niiden kaltaiset runsaasti tärkkelystä sisältävät juuret ja mukulat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. arrowjuuret, jotka ovat peräisin eri kasvilajeista: arrowjuuri eli nuolijuuri (Maranta arundinacea), Maranta indica, Tacca pinnatifida (Taccaceae- heimon laji), kannakasvei- hin kuuluva Queenslandin arrowjuuri (Canna edulis); 2. salepjuuret, jotka ovat peräsin Orchis-suvun kasvin eri lajikkeista; 3. kuolleet daalianmukulat ja muiden kukkien kuolleet juurimukulat; 4. taaron (Colocasia esculenta eli Colocasia antiquorum) varsimukulat; 5. jamssin eri lajikkeet (Dioscorea batatas, D. trifida, D. alata, D. bulbifera jne. ). 0714 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat maa-artisokan eri lajikkeet (esim. Helianthus tuberosus, Helianthus strumosus ja Helianthus decapetalus) ja tärkkelyspitoinen saagoydin, jota saadaan tiettyjen palmukasvilajien rungoista (Metroxylon, Rumphii, Raphia ruffia, Arenga jne. ). 56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 SYÖTÄVÄT HEDELMÄT JA PÄHKINÄT; SITRUSHEDELMIEN JA MELONIN KUORET 8 RYHMÄ Yleisohjeita Tähän ryhmään kuuluvat mm. tislaukseen käytettävät survotut hedelmät, myös ne, joissa luonnollinen käyminen on jo alkanut. 0801 0801 21 00 ja 0801 22 00 0802 0802 21 00 ja 0802 22 00 Tuoreet tai kuivatut kookos-, para- ja cashewpähkinät, myös kuorettomat Parapähkinät Näillä pähkinöillä on mandariinilohkoa kooltaan ja muodoltaan muistuttava kova kuori; kuoren sisällä on suuri kolmisärmäinen sydän ja sen ympärillä ruskeahko kuitumainen siemenkuori. Muut tuoreet tai kuivatut pähkinät, myös kuorettomat Hasselpähkinät, myös filbertspähkinät (Corylus spp. ) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. hasselpähkinät (Corylus avellana -pensaan hedelmät), turkinpähkinät (Corylus colurna -pensaan hedelmät) ja filbertspähkinät (Corylus maxima -pensaan hedelmät). 0802 40 00 Kastanjat (Castanea spp. ) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain Castanea-sukuiset makeat syötävät kastanjat; tähän alanimikkeeseen eivät kuulu vesipähkinät (Trapa natans -lajin hedelmät), jotka luokitellaan alanimikkeeseen 0802 90 85, eivätkä myöskään hevoskastanjat (Aesculus hippocastanum), jotka luokitellaan nimikkeeseen 2308. 0802 50 00 Pistaasimantelit (pistaasipähkinät) Pistaasimantelit ovat pistaasipuun (Pistacia vera) hedelmiä, joita viljellään pääasiallisesti Sisiliassa, Kreikassa ja Lähi-idässä. Pienen oliivin kokoinen pistaasimanteli koostuu pehmeästä, ohuesta ja yleensä kosteasta ulkokuoresta (joka on hyvin karkeapintainen, hiukan aromaattinen ja väriltään punarus- kea) ja vaaleasta puumaisesta kaksikalvoisesta kuoresta sekä pitkänomaisesta siemenestä, jossa on punaruskea siemenkuori ja vaaleanvihreä sisus sekä miellyttävä, mieto tuoksu. 0802 90 50 Männynsiemenet Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. pinjan siemenet (Pinus pinea -lajin hedelmä), myös jos ne ovat kävyissä. 0802 90 85 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. sembramännyn siemenet (Pinus cembra -lajin hedel- mät), myös jos ne ovat kävyissä. 0803 00 Tuoreet tai kuivatut banaanit, myös jauhobanaanit 0803 00 11 Jauhobanaanit Jauhobanaanit voivat kasvaa jopa 50 cm pituisiksi. Ne ovat kooltaan isompia ja niiden poikkileikkaus näyttää kulmikkaammalta kuin alanimikkeen 0803 00 19 banaanien. Jauhobanaanien sisältämä tärkkelys poikkeaa tavallisten banaanien sisältämästä tärkkelyk- sestä siten, että kypsyessään jauhobanaanit eivät muutu makeaksi maultaan. Jauhobanaa- neissa ei ole huomattavaa tuoksua eikä niitä voida syödä sellaisenaan. Ne korjataan tavallisesti vihreinä ja syödään keitettyinä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 57 0804 0804 40 20 — 0804 40 95 Tuoreet tai kuivatut taatelit, viikunat, ananakset, avokadot, guavat, mangot ja mangostanit Avokadot Avokadot ovat avokadopuun (Persea americana Mill. ) hedelmiä. Ne ovat usein melko isoja ja lajikkeesta riippuen pyöreitä, päärynänmuotoisia tai pitkäkaulaisen pullon muotoisia luumarjoja, joiden sisällä on joskus hyvin iso kivi. Kuori on väriltään tummanvihreä, mutta se voi olla myös karmiininpunainen, purppuranpunainen tai keltainen. Kuoren alla oleva tiivis malto on kypsänä vihertävänvalkoinen (kiven ympärillä vaaleampi). 0804 50 00 Guavat, mangot ja mangostanit Guavat ovat guavapuun (Psidium guayava L. ). hedelmiä. Hedelmälihan väri on vaihteleva (vaalea, vaaleanpunainen, kermanvärinen, punertava tai vihreä) ja siinä on paljon pieniä siemeniä. Mangot ovat mangopuun (Mangifera indica) hedelmiä. Mangot ovat luumarjoja, joissa on litteä kuitupintainen kivi. Mangolajikkeita on useita ja ne eroavat toisistaan painon (150 g—1 kg), makeuden ja maun (joissakin lajikkeissa on hienoinen tärpätin maku) suhteen. Mangostanit ovat mangostanipuun (Garcinia mangostana) hedelmiä, jotka ovat kypsinä rusehtavan purppuranpunaisia väriltään. Paksun kuoren sisällä on valkoisia, makeita ja maultaan hyvin herkullisia siemenvaippoja, joissa on kussakin useita siemeniä. 0805 Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät 0805 10 10 — 0805 10 50 Makeat appelsiinit, tuoreet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain Citrus sinensis -lajin appelsiinit. 0805 10 10 Veri- ja puoliveriappelsiinit Veriappelsiinit ovat appelsiineja, joiden kuori (usein yli puolet kuoren pinta-alasta), hedelmäliha ja mehu ovat punertavanvärisiä karotiinipitoisuutensa vuoksi. Puoliveriappel- siinit ovat yleensä vähemmän punertavia; väritys näkyy vain hedelmälihassa ja mehussa. Näitä lajikkeita ovat ”Blood ovals”, ”sanguinas redondas”, ”Navels sanguinas”, ”Sangui- nelli”, ”Doubles fines”, ”Washington sanguines” eli ”improved doubles fines” eli ”large sanguines” ja ”Portuguese”. 0805 10 82 — 0805 10 86 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. pomeranssit eli hapanappelsiinit eli sevillanappelsii- nit, jotka ovat Citrus aurantium -lajin hedelmiä. Niitä käytetään pääasiallisesti säilykkeiden valmistukseen. 0805 20 30 Monrealit (monreales) ja satsumat Satsumat [Citrus reticulata Blanco var. unshiu (Swing)] ovat mandariinin varhainen lajike. Iso, kellanoranssi hedelmä on mehukas, makeahko ja siemenetön. 0805 20 50 Mandariinit ja wilkingit Mandariinit (Citrus nobilis Lour. tai Citrus reticulata Blanco) eroavat appelsiineista siten, että mandariinit ovat pienempiä, litteämpiä ja löyhäkuorisia. Mandariinien hedelmälohkot ovat selvemmin erotettavissa ja niiden maku on makeampi ja aromaattisempi. 58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Wilkingit ovat Willow leaf mandarin- ja Temple mandarin- eli King mandarin- (jalostus)la- jikkeiden risteytyksiä (Temple mandarin -lajike on puolestaan mandariinin ja pomeranssin risteytys). Wilkingit muistuttavat mandariineja, mutta ovat isompia ja suippokärkisiä. 0805 20 70 Tangeriinit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tangeriinit (Citrus reticulata Blanco var. tangerina). 0805 20 90 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. tangelot eli tangeriinin ja greipin risteytykset; 2. ortaniikit eli appelsiinin ja tangeriinin risteytykset; 3. ”malaquinas” eli appelsiinin ja mandariinin risteytykset; 4. tangorit. 0805 30 90 Limetit (Citrus aurantifolia) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki Citrus aurantifolia -lajin lajikkeet. Limetit ovat pieniä, lähes pyöreitä tai ovaalinmuotoisia hedelmiä, joiden ohut vihreä tai vihreänkeltainen kuori on tiukasti kiinni hedelmälihassa. Mehukas sisus on vihreä ja hyvin hapan. 0805 40 20 — 0805 40 95 Greipit ja pomelot Näihin alanimikkeisiin kuuluvat pomelot (Citrus grandis) ja greipit (Citrus paradisi). Näillä hedelmillä on vaaleankeltainen kuori ja ne ovat yleensä kooltaan suurempia kuin appelsii- nit ja muodoltaan hiukan litteitä. Niiden hedelmäliha on väriltään keltainen tai vaaleanpu- nertava ja maultaan hapan. 0805 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. sukaattisitruunat (Citrus medica), jotka ovat kuin suuria sitruunoita ja joiden kuori on hyvin paksu ja kyhmyinen. Hedelmäliha on hapahko ja voimakkaasti tuoksuva. Kandeerattuja sukaattisitruunan kuoria käytetään paljon kakkujen ja makeisten valmis- tuksessa; 2. kumkvatit (Fortunella japonica F. hindsii ja F. margarita), jotka ovat suuren oliivin kokoisia pyöreitä tai pitkulaisia (myös päistään pyöreitä) hedelmiä, joilla on sileä kuori. Sisus on vähälihainen ja hiukan hapan. Kuori on maultaan makea ja sitä syödään raakana tai soseena. Myös kumkvatteja käytetään joskus makeisten valmistuksessa; 3. ”chinotto” (Citrus aurantium var. myrtifolia); 4. bergamotit (Citrus aurantium var. bergamia), joka on vaaleankeltainen ja päärynän- muotoinen, hiukan happamen makuinen appelsiinilaji. Bergamotista valmistetaan pää- asiallisesti eteeristä öljyä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 59 0806 Tuoreet tai kuivatut viinirypäleet 0806 10 10 Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet eroavat viinin valmistukseen tarkoitetuista rypäleistä sekä ulkonäöltään että pakkaustavaltaan. Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet pakataan yleensä laatikoihin, pahvirasioihin, sälelaatikoihin tai pieniin suljettuihin kantokoreihin; viinin valmistukseen tarkoitetut rypäleet taas isoihin koreihin, avoimiin pakkauslaatikoihin tai saaveihin, joissa rypäleet ovat usein tiivisti pakattuina, murskattuina tai puolittain mehuksi puristettuina. 0806 20 11 Korintit Tämän alanimikkeen tuotteet ovat Vitis corinthica -lajin köynnöskasvin kuivatut rypäleet. Ne ovat pieniä, kannattomia, lähes siemenettömiä, pyöreitä ja hyvin makeita rypäleitä, joiden tumman purppurainen väri häivähtää mustaan. 0806 20 91 Korintit Ks. alanimikkeen 0806 20 11 selittävät huomautukset. 0807 Tuoreet melonit (myös vesimelonit) ja papaijat 0807 11 00 Vesimelonit Vesimelonit ovat Citrullus vulgaris Schrad -lajin hedelmiä. Ne voivat kasvaa jopa 20 kg painoisiksi. Hyvin mehukas hedelmäliha, joka ei ole kovin makea, on väriltään yleensä kirkkaanpunainen ja sisältää mustia siemeniä. 0807 19 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. Cucumis melo -lajin hedelmät, joita on useita lajikkeita, erityisesti verkkomeloni (var. reticulatus Naud. ), jonka kuoressa on verkkomai- nen kuvio, hunajameloni (var. saccharus Naud. ), jolla on myös verkkokuvioinen kuori, cantaluponmeloni (var. cantalupensis Naud. ), jolla on rosoinen ja nystermäinen kuori, Casaba-meloni (var. inordorus Naud. ) ja ”sileäkuorinen meloni” (smooth-skinned melon). Hedelmä on tavallisesti pullea, pyöreä tai ovaalinmuotoinen ja sileä- tai rosokuorinen. Kellanoranssi tai valkoinen hedelmäliha on kiinteä, mehukas ja makea. Hedelmän säikei- sessä, ontossa ytimessä on runsaasti ovaalinmuotoisia litteitä siemeniä, jotka ovat kellan- vaaleita ja kiiltäviä. 0807 20 00 Papaijat Papaijat (Carica papaya) ovat pitkulaisia tai pyöreitä, sileitä tai hiukan uurteisia hedelmiä. Kypsän hedelmän väri vaihtelee kellanvihreästä oranssiin ja paino muutamasta sadasta grammasta useaan kiloon. Melonin kaltaisen, keltaisesta oranssiin vivahtavan hedelmälihan makeus ja tuoksu vaihtelee ja sen sisällä olevassa ontelossa on runsaasti pyöreitä mustia siemeniä kiinnittyneinä hedelmälihaan. 0808 Tuoreet omenat, päärynät ja kvittenit 0808 10 10 Omenasiiderin tai omenamehun valmistukseen tarkoitetut, 16. 9. —15. 12. irtotavarana, tullattaessa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat omenat, jotka ulkomuotonsa ja ominaisuuksiensa vuoksi voidaan käyttää vain juomien, myös käyneiden, valmistukseen (luokittelemattomat ja lajittelemattomat, yleensä luokiteltuja hedelmiä pienemmät omenat, jotka ovat happamen tai karvaan makuisia, huonolaatuisia jne. ). Ne on kuljetettava irtotavarana, ilman erotteli- joita (esim. junavaunussa, isoissa säilytysastioissa, kuorma-autoissa tai proomuissa). 60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0808 20 10 Päärynäsiiderin tai päärynämehun valmistukseen tarkoitetut, irtotavarana, tullattaessa 1. 8. —31. 12. Alanimikkeen 0808 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Tuoreet aprikoosit, kirsikat, persikat (myös nektariinit), luumut ja oratuomenmar- jat Kirsikat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki kirsikkalajikkeet (myös villikirsikat), erityisesti hapankirsikka (Prunus cerasus), morellit (Prunus cerasus var. austera), sydänkirsikat (Prunus avium var. juliana) ja kiinteämaltoiset sydänkirsikat (Prunus avium var. duracina) ja imeläkirsikka (Prunus avium eli Cerasus avium). Persikat, myös nektariinit Toisin kuin persikat, nektariinit ovat sileäpintaisia. 0809 0809 20 05 — 0809 20 95 0809 30 10 — 0809 30 90 0809 40 90 Oratuomenmarjat Oratuomenmarjat ovat oratuomen (Prunus spinosa) hedelmiä. 0810 Muut tuoreet hedelmät 0810 20 10 Vadelmat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. Rubus idaeus, Rubus illecebrosus, Rubus occidenta- lis ja Rubus strigosus -lajin hedelmät. Toiset lajikkeet ovat punaisia, toiset valkoisia. 0810 30 10 Mustaherukat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat Ribes nigrum L. -lajin pyöreät hedelmät. 0810 30 30 Punaherukat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat Ribes rubrum L. -lajin hedelmät. 0810 40 10 Puolukat (Vaccinium vitis-idaea -lajin hedelmät) Puolukat ovat väriltään punaisia tai vaaleanpunaisia. 0810 40 30 Mustikat (Vaccinium myrtillus -lajin hedelmät) 0810 50 10 — 0810 50 30 Mustikat ovat väriltään sinimustia. Kiivit Nämä munankokoiset hedelmät ovat mehukkaita, makeankarvaita ja niillä on karvainen vihertävänruskea kuori. 0810 90 30 Tamarindit, cashew-omenat, jakkipuun hedelmät, litsit ja sapotillat Tamarindit (Tamarindus indica ja Tamarindus officinalis -lajin hedelmät) luokitellaan alanimikkeeseen 0813 40 60, mikäli ne ovat siinä muodossa kuin ne tavallisesti esitetään tullattavaksi kansainvälisessä kaupankäynnissä (palot tai pelkkä sisus, jossa ei ole lisättyä sokeria tai muita aineita ja jota ei ole muuten käsitelty). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 61 Jakkipuun hedelmä on Artocarpus heterophylla tai Artocarpus integrifolia -lajin hedelmä. Litsi on Litchi chinensis -lajin hedelmä. Sapotilla on Achras sapota -lajin hedelmä. 0810 90 40 Passiohedelmät, karambolat ja pitahaijat (pitahaya) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. passiohedelmät eli granadillat eli passionit (esim. ”maracuja”), esim. seuraavat lajit: punapassioni (Passiflora edulis), jättipassioni (Passiflora quadrangularis) ja makea granadilla (Passiflora ligularis). 0810 90 85 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. mansikkapuun hedelmät (Arbutus unedo -lajin hedelmät); 2. happomarjat (Berberis vulgaris -lajin hedelmät); 3. seljanmarjat (Sambucus nigra -lajin marjat); 4. tyrnimarjat (Hippophaë rhamnoides -lajin hedelmät); 5. pihlajanmarjat (esim. Sorbus domestica ja Sorbus aria -lajin hedelmät); 6. Annona-lajien hedelmät [Annona cherimolia (kirimoija), Annona muricata (sourtsop eli guanabana), Annona reticulata (häränsydän eli Ramphal) ja Annona squamosa (kermaomena eli annoona)]; 7. Physalis-suvun eri lajit [Physalis alkekengi -lajin (lyhtykoiso eli lyhtykukka eli juutalaiskirsikka) ja Physalis pubescens -lajin hedelmät]; 8. Flacourtia-hedelmät (Flacourtia cataphracta ja Idesia polycarpa -lajin hedelmät); 9. mispelit (Mespilus germanica -lajin hedelmät) ja lokvatit (Eriobotrya japonica -lajin hedelmät); 10. Sapotaceae-heimoon kuuluvien eri lajien hedelmät, esim. sapotat (Lucuma mammosa -lajin hedelmät), lukuun ottamatta sapotilloja, jotka luokitellaan alanimikkeeseen 0810 90 30; 11. Actinidia-suvun syötävät lajit, muut kuin kiivit (Actinidia chinensis Planch. ), jotka luokitellaan alanimikkeisiin 0810 50 10—0810 50 30. 12. Sapindaceae-heimoon kuuluvien eri lajien hedelmät, esim. rambutanit (Nephelium lappaceum) ja pulasaanit (Nephelium mutabile), lukuun ottamatta litsejä (Litchi chinensis), jotka luokitellaan alanimikkeeseen 0810 90 30. 0811 Jäädytetyt hedelmät ja pähkinät, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät Ilmaisu ”jäädytetty” määritellään HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden toisessa kappa- leessa. Alanimikkeissä käytetystä ilmaisusta ”sokeripitoisuus”, ks. tämän ryhmän 1 lisähuomau- tus. 62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0811 20 31 Vadelmat Ks. alanimikkeen 0810 20 10 selittävät huomautukset. 0811 20 39 Mustaherukat Ks. alanimikkeen 0810 30 10 selittävät huomautukset. 0811 20 51 Punaherukat Ks. alanimikkeen 0810 30 30 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 63 9 RYHMÄ KAHVI, TEE, MATE JA MAUSTEET Yleisohjeita Maustesekoitusten ja mausteiden, joihin on lisätty muita aineita, luokittelut määritellään tämän ryhmän 1 huomautuksessa. Edellä mainitun huomautuksen mukaisesti 9 ryhmään eivät kuulu maustesekoitukset, joihin on lisätty aineita, joilla ei ole mausteen olennaisia ominaisuuksia. Jos tällaiset sekoitukset ovat maustamisvalmisteita, ne luokitellaan nimikkeeseen 2103. HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden kuudennessa ja seitsemännessä kappaleessa määritel- lään mausteista tai kokonaisista, viipaloiduista, murskatuista tai jauhetuista kasveista, kasvinosista, siemenistä, hedelmistä tai pähkinöistä tai muiden ryhmien (7, 11, 12 jne. ) lajeista koostuvat sekoitukset, joita käytetään joko juomien välittömään maustamiseen tai juomien valmistuksessa käytettävien uutteiden valmistamiseen. Kasvinosien jäänteet ja jätteet, joita vääjäämättä syntyy mausteiden korjuun ja sitä seuraavan käsittelyn (esim. lajittelun tai kuivauksen) tai varastoinnin tai kuljetuksen aikana, luokitellaan alanimikkeeseen ”murskaamattomat ja jauhamattomat”, paitsi jos tuote on selvästi tarkoituksellisen hienontamisen tulos (ilmenee esim. tasakoosteisuu- tena). 0901 0901 11 00 ja 0901 12 00 Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja -kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen määrästä riippumatta Paahtamaton kahvi Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki paahtamattomat kahvit, myös kofeiinittomat (sekä pavut että pavunpalat, jotka on eroteltu lajittelussa, seulonnassa jne. ) ja muuhun kuin kahvin valmistukseen tarkoitetut (esim. kofeiinin uuttamiseen tarkoitetut). 0901 11 00 Kofeiinipitoinen Tähän alanimikkeeseen kuuluu paahtamaton kahvi, josta ei ole uutettu kofeiinia pois. 0901 12 00 Kofeiiniton Tähän alanimikkeeseen kuuluu paahtamaton kahvi, josta on uutettu kofeiini. Yleensä tällä tavoin käsitelty kahvi sisältää kofeiinia enintään 0,2 prosenttia kuiva-aineen painosta. 0901 21 00 ja 0901 22 00 Paahdettu kahvi Näihin alanimikkeisiin kuuluu alanimikkeiden 0901 11 00 ja 0901 12 00 selittävissä huo- mautuksissa määritelty kahvi, joka on paahdettu (myös märkämenetelmällä ennen paahtoa käsitelty), myös jauheena tai puristeena. 0901 21 00 Kofeiinipitoinen Alanimikkeen 0901 11 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 0901 22 00 Kofeiiniton Alanimikkeen 0901 12 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0901 90 10 Kahvinkuoret ja -kalvot Kuorilla tarkoitetaan kahvipuun marjan siemenkuorta, jonka sisällä on tavallisesti kaksi papua. Kalvoilla tarkoitetaan papua ympäröivää pergamentti- ja hopeakalvoa. Pergamenttikalvo poistetaan ennen paahtoa ja hopeakalvo paahdon aikana. 0901 90 90 Kahvia sisältävät kahvinkorvikkeet 0904 0904 11 10 ja 0904 11 90 0904 20 10 — 0904 20 90 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 0901 kohdassa 5 mainitut tuotteet. Nämä sekoitukset voi olla jauhettuja tai jauhamattomia tai jopa puristettuja. Piper-sukuinen pippuri; kuivatut, murskatut tai jauhetut Capsicum- tai Pimenta- sukuiset hedelmät Murskaamaton ja jauhamaton Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 0904 kohdassa 1 mainitut tuotteet. On huomattava, että näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös rikkoutuneet pippurin- marjat ja pippurin palaset, jos niitä ei ole tarkoituksella jauhettu tai murskattu. Tämä koskee myös epäpuhtaasta pippurista koostuvaa maustepölyä tai -jätettä. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös viinietikkaan tai suolaveteen säilötyt viherpippurit, myös ne, joihin on lisätty pieniä määriä sitruunahappoa. Kuivatut, murskatut tai jauhetut Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 0904 kohdassa 2 mainitut kuivatut, murskatut tai jauhetut tuotteet. 0904 20 10 Makeat ja miedot paprikat Tämän alanimikkeen paprikat (Capsicum annuum var. grossum) ovat suhteellisen isoko- koisia ja maultaan makeita. Ne kerätään joko jo vihreinä tai vasta punaisina. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain kuivat kokonaiset tai paloitellut paprikat, mutta eivät murskatut tai jauhetut. 0906 Kaneli ja kanelinnuput 0906 10 00 Murskaamattomat ja jauhamattomat Tähän alanimikkeesen kuuluvat esim. : 1. kanelinkuoren suikaleet, jotka ovat sisäkkäin kiertyneitä ja jopa 110 cm pitkiä tankoja; 2. kanelitangoista leikatut tietyn mittaiset palat (yleensä 5—10 cm); 3. eripituiset ja -levyiset kuoren palat kuten ”quillings” (standardipituisten kanelitankojen leikkaamisessa syntyneitä paloja ja jätettä), ”featherings” ja ”chips” (pieniä kanelin- kuoren paloja, joita syntyy kuorinnan yhteydessä ja joita käytetään erityisesti kaneliöl- jyn valmistukseen). 0907 00 00 Mausteneilikka (hedelmät, kukannuput ja kukkavarret) Tähän nimikkeeseen kuuluu myös murskattu ja jauhettu mausteneilikka. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 65 0908 Muskottipähkinä, muskottikukka ja kardemumma 0908 10 10 Murskaamaton tai jauhamaton, haihtuvien öljyjen tai resinoidien teolliseen valmistukseen tarkoitettu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muskottipuun (Myristica fragans) hedelmien siemenet, myös kuoritut. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat haihtuvien öljyjen tai resinoidien teolliseen valmistukseen tarkoitetut kokonaiset muskottipähkinät, jotka usein suojataan hyönteisiltä limettimehukä- sittelyllä, sekä huonompilaatuiset muskottipähkinät, jotka ovat kuihtuneita tai sadonkor- juussa vahingoittuneita ja jotka myydään nimellä ”jäte”, ”BWP” (rikkoutuneet, matoiset, punkkiset) tai ”vialliset”. 0908 10 90 Muu Ks. alanimikkeen 0908 10 10 selittävät huomautukset. Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös murskattu ja jauhettu muskottipähkinä. 0908 20 10 ja 0908 20 90 Muskottikukka Ks. HS-selitykset, nimike 0908, b kohta. 0908 20 10 Murskaamaton tai jauhamaton Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. tuote, joka tunnetaan nimellä ”kokonainen muskotti- kukka” sekä muskottikukkamurska, jota syntyy sivutuotteena, kun muskottipähkinöitä kuoritaan tai kun kokonaisia muskottikukkia lajitellaan kuivauksen jälkeen. 0908 30 00 Kardemumma Ks. HS-selitykset, nimike 0908, c kohdan 1—4 alakohdat. 0909 Aniksen, tähtianiksen, fenkolin (saksankuminan), korianterin, roomankuminan tai kuminan hedelmät ja siemenet; katajanmarjat 0909 20 00 Korianteri Korianterin hedelmät (”siemenet”) ovat vaalean kellanruskeita ja pyöreitä. Ne ovat makeita ja hieman pistävän makuisia. 0909 30 11 — 0909 30 90 0909 40 11 — 0909 40 90 Roomankumina (Cuminum cyminum) Roomankuminan siemenet ovat ovaalinmuotoisia ja rosokuorisia. Kumina (Carum carvi) Kuminan siemenet ovat pitkänomaisia, ovaalinmuotoisia ja rosokuorisia. 0910 Inkivääri, sahrami, kurkuma, timjami, laakerinlehdet, curry ja muut mausteet 0910 10 11 — 0910 10 90 Inkivääri Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tuoreet, kuivatut tai murskatut inkiväärin juurakot (Amomum zingiber L. ). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sekä ns. musta inkivääri (kuori- maton) että ns. valkoinen inkivääri (kuorittu). 66 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 0910 20 10 ja 0910 20 90 Sahrami Ks. HS-selitykset, nimike 0910, b kohta. 0910 30 00 Kurkuma Ks. HS-selitykset, nimike 0910, c kohta. Tavallisesti myydään ”pyöreää” kurkumaa, joka on peräisin kurkuman juurakon isosta ja pyöreästä pääjuuresta, kun taas ovaalin- tai lieriönmuotoisista sivujuurista saadaan ”pit- kää” kurkumaa. 0910 40 11 — 0910 40 19 Timjami Näihin alanimikkeisiin kuuluu monia timjamilajeja [Thymus vulgaris, Thymus zygis, Thymus serpyllum eli kangasajuruoho (villitimjami)]. 0910 40 11 Kangasajuruoho (villitimjami) (Thymus serpyllum) Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain Thymus serpyllum -lajin timjami. 0910 40 13 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat Thymus vulgaris ja Thymus zygis -lajin kerätyt ja kuivatut lehdet ja kukat. 0910 40 90 Laakerinlehdet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat laakeripuun (Laurus nobilis) lehdet. 0910 50 00 Curry 0910 91 10 — 0910 99 99 Curryjauheet on kuvattu HS-selityksissä nimikkeen 0910 kohdassa e. Näihin sekoituksiin lisätyt vähäiset määrät muita aineita (suolaa, sinapinsiemeniä, jauhettuja palkokasveja) eivät muuta curryjauheiden luokitusta. Muut mausteet HS-selityksissä nimikkeen 0910 kohdissa f ja g mainittujen tuotteiden lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat ”Kani” ja Xylophia aethiopica -lajin hedelmistä valmistettu mauste, ns. ”neekeripippuri”. Näihin alanimikkeisiin ei kuitenkaan luokitella seuraavia tuotteita, vaikka niitä yleisesti käytetäänkin mausteina: a) sinapinsiemenet (nimike 1207); b) kaikki galangajuuret (nimike 1211); c) saflorin (Carthamus tinctorius tai Carthamus oxyacantha tai Carthamus palaestinus) kukista tehty väriaine, joka on punaisempaa kuin aidosta sahramista tehty (nimike 1404). Monet maustamiskasvit, jotka eivät varsinaisesti ole mausteita, luokitellaan tämän ryhmän sijasta erityisesti 7 ja 12 ryhmiin (ks. näiden ryhmien selittävät huomautukset). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 67 10 RYHMÄ VILJA Yleisohjeita Kuivatut viljantähkät (esim. maissi), jotka on valkaistu, värjätty, kyllästetty tai muulla tavalla valmistettu koristetarkoituksiin, luokitellaan alanimikkeeseen 0604 99 90. Tähän ryhmään voidaan luokitella myös vilja, joka on lämpökäsitelty, vaikka käsittelyn seurauksena jyvät saattavat esigelatinoitua tai joskus räjähtää. 1001 Vehnä sekä vehnän ja rukiin sekavilja 1001 10 00 Makaroni- eli durumvehnä Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. 1001 90 91 Tavallinen vehnä sekä vehnän ja rukiin sekavilja, siemenvilja Siemenvilja on valikoitua viljaa ja se voidaan yleensäkin tunnistaa pakkausten (esim. säkit, joissa on käyttötarkoituksen ilmaiseva nimilappu) ja korkeamman hinnan mukaan. Nämä siemenet voidaan käsitellä niiden suojaamiseksi tuholaisilta ja linnuilta. 1003 00 Ohra 1003 00 10 Siemenvilja Ks. alanimikkeen 1001 90 91 selittävät huomautukset. 1006 Riisi Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomatus. 1008 Tattari, hirssi ja kanariansiemenet; muu vilja 1008 90 10 Ruisvehnä Ruisvehnä on vehnän ja rukiin risteyttämisestä syntynyt hybridilaji. Ruisvehnän siemen on tavallisesti isompi ja pitkänomaisempi kuin rukiinsiemen ja usein isompi ja pitkänomai- sempi kuin vehnänsiemen. Ruisvehnän siemenen uloin kerros on ryppyinen. 68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 11 RYHMÄ MYLLYTEOLLISUUSTUOTTEET; MALTAAT; TÄRKKELYS; INULIINI; VEHNÄGLUTEENI 1101 00 Hienot vehnäjauhot sekä vehnän ja rukiin sekajauhot Ks. tämän ryhmän 2 huomautus. 1102 Muut hienot viljajauhot kuin vehnäjauhot tai vehnän ja rukiin sekajauhot 1102 20 10 ja 1102 20 90 Ks. tämän ryhmän 2 huomautus. Maissijauho Rasvapitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission direktiivin 84/4/ETY (EYVL L 15, 18. 1. 1984, s. 29) liitteen I menetelmässä A määrättyä analyyttistä menetelmää komission asetuksen (ETY) N:o 1748/85 (EYVL L 167, 27. 6. 1985, s. 26) mukaisesti. 1103 Viljarouheet, karkeat viljajauhot ja viljapelletit 1103 11 10 — 1103 19 90 Rouheet ja karkeat jauhot 1. Ks. tämän ryhmän 2 ja 3 huomautukset. 2. Ks. HS-selitykset, nimikkeen 1103 kuusi ensimmäistä kappaletta. 3. — Tuotteet, jotka eivät täytä tämän ryhmän 3 huomautuksessa asetettuja seulan läpäisyä koskevia vaatimuksia, luokitellaan nimikkeeseen 1104. — Tuotteet, jotka täyttävät tämän ryhmän 3 huomautuksessa asetetut seulan läpäisyä koskevan vaatimukset, mutta jotka ovat hiottuja (”pyöristettyjä”), ts. pyöreänmuo- toisia jyvänpaloja, luokitellaan johonkin nimikkeen 1104 hiottuja jyviä koskeviin alanimikkeisiin. Maissia Rasvapitoisuuden määrityksestä, ks. alanimikkeiden 1102 20 10 ja 1102 20 90 selittävät huomautukset. Viljapelletit Ks. HS-selitykset nimikkeen 1103 viimeinen kappale. Muulla tavoin käsitellyt viljanjyvät (esim. kuoritut, valssatut, hiutaleiksi valmiste- tut, pyöristetyt, leikatut tai karkeasti rouhitut), ei kuitenkaan nimikkeen 1006 riisi; viljanjyvien alkiot, kokonaiset, valssatut, hiutaleiksi valmistetut tai jauhetut Hiutaleiksi valmistetut viljanjyvät, jotka kuuluvat alanimikkeisiin 1104 11 90, 1104 12 90 ja 1104 19 91, on ensin kuorittu ja valssattu. Muut käsitellyt viljanjyvät (esim. kuoritut, pyöristetyt, leikatut tai karkeasti rouhitut) Ks. HS-selitykset, nimike 1104, 2—5 kohdat. 1103 13 10 ja 1103 13 90 1103 21 00 — 1103 29 90 1104 1104 21 10 — 1104 29 89 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 69 1104 21 50 Pyöristetyt HS-selityksissä nimikkeen 1104 kohdassa 4 mainittujen ”pyöristettyjen” eli hiottujen jyvien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös hiotut jyvän palat, jotka ovat muodoltaan pyöreitä. 1104 21 90 Ainoastaan karkeasti rouhitut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kuorimattomista viljanjyvistä hienontamalla valmistetut tuotteet, jotka eivät täytä tämän ryhmän 3 huomautuksessa asetettuja seulan läpäisyä koskevia vaatimuksia. 1104 22 50 Pyöristetyt Ks. alanimikkeen 1104 21 50 selittävät huomautukset. 1104 22 90 Ainoastaan karkeasti rouhitut Ks. alanimikkeen 1104 21 90 selittävät huomautukset. 1104 23 30 Pyöristetyt Ks. alanimikkeen 1104 21 50 selittävät huomautukset. 1104 23 90 Ainoastaan karkeasti rouhitut 1104 29 31 — 1104 29 39 1104 29 51 — 1104 29 59 1104 30 10 ja 1104 30 90 1106 Ks. alanimikkeen 1104 21 90 selittävät huomautukset. Rikkoutuneet maissinjyvät, jotka on otettu talteen puhdistettujen kuorimattomien maissin- jyvien seulonnan yhteydessä ja jotka täyttävät tämän ryhmän 2 huomautuksen A kohdassa asetetut vaatimukset, luokitellaan tähän alanimikkeeseen jyvinä, jotka on ”ainoastaan karkeasti rouhittu”. Pyöristetyt Ks. alanimikkeen 1104 21 50 selittävät huomautukset. Ainoastaan karkeasti rouhitut Ks. alanimikkeen1104 21 90 selittävät huomautukset. Viljanjyvien alkiot, kokonaiset, valssatut, hiutaleiksi valmistetut tai jauhetut Ks. HS-selitykset, nimike 1104, 6 kohta. Nimikkeen 0713 kuivatusta palkoviljasta, nimikkeen 0714 saagosta, juurista tai mukuloista valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe; 8 ryhmän tuotteista valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe Ilmaisut ”hienot jauhot”, ”karkeat jauhot” ja ”jauhe” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksessa. Tahnan muodossa olevat tuotteet eivät kuulu tähän nimikkeeseen. 1107 Maltaat, myös paahdetut 1107 10 11 — 1107 10 99 Paahtamattomat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki maltaat, joissa on viljatärkkelyksen pilkkomiseen tarvittavaa diastaattista aktiivisuutta. Tällaisia maltaita ovat mm. vihermaltaat, liotusvai- heessa olevat ilmastetut maltaat ja kuivatut maltaat, joista viimeksi mainitut usein luokitellaan (kaupallisessa mielessä) edelleen vaaleisiin (Pilsner-tyyppisiin) maltaisiin ja tummiin (Münchener-tyyppisiin) maltaisiin. 70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Tähän alanimikkeeseen kuuluvissa kokonaisissa mallasjyvissä on jauhomainen ja mureneva valkoinen sisus. Tummista (Münchener-tyyppisistä) mallasjyvistä kuitenkin noin 10 prosen- tilla sisuksen väri vaihtelee keltaisesta ruskeaan. Jyvien sisus on kuiva ja mureneva. Niistä saadaan jauhamalla hienoa pehmeää jauhoa. 1107 20 00 Paahdetut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mitkä tahansa maltaat, joissa paahtamisen tuloksena diastaattinen aktiivisuus on vähentynyt tai se on kokonaan hävinnyt. Tämän vuoksi oluen valmistuksessa paahdettuja maltaita käytetään paahtamattomien maltaiden joukossa pelk- känä lisäaineena, joka antaa oluelle erityisen värin ja maun. Tällaisissa maltaissa sisuksen väri vaihtelee mallastyypistä riippuen likaisen valkoisesta mustaan. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. paahdetut maltaat, jotka on paahdettu joko ennen kuin tärkkelys on varsinaisesti ehtinyt pilkkoutua mallassokeriksi tai osittaisen tärkkelyksen pilkkoutumisen jälkeen, riippuen käytettyjen vaaleiden maltaiden kosteusasteesta. Näillä maltailla on kiiltävä ulkopinta ja niiden endospermi on musta, mutta ei kuitenkaan lasimainen. 2. karamelli- eli värimaltaat, joissa tärkkelyksen pilkkoutumisen tuloksena syntynyt mal- lassokeri on karamellisoitu. Näiden maltaiden väri vaihtelee sameankeltaisesta vaalean- ruskeaan. Ainakin 90 prosentilla jyvistä on kiiltävä lasimainen endospermi, jonka väri vaihtelee likaisen valkoisesta tummanruskeaan. Hyvin vaaleissa karamellimaltaissa on vielä jonkin verran diastaattista aktiivisuutta jäljellä. Karamellimaltaiden joukossa voi olla noin 10 prosenttia karamellisoimatonta mallasta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 71 12 RYHMÄ ÖLJYSIEMENET JA -HEDELMÄT; ERINÄISET SIEMENET JA HEDELMÄT; TEOLLISUUS- JA LÄÄKEKASVIT; OLJET JA KASVIREHU 1201 00 Soijapavut, myös murskatut Soijapavut ovat ruskeita, vihreitä tai mustia Glycine max -lajin siemeniä. Niissä ei käytännöllisesti katsoen ole lainkaan tärkkelystä, mutta ne sisältävät runsaasti valkuaisai- neita ja öljyä. Erityistä huolellisuutta tarvitaan luokiteltaessa siemeniä, joita markkinoidaan ”vihreinä soijapapuina” tai ”vihreinä papuina”. Nämä siemenet eivät yleensä ole soijapapuja, vaan papuja ja ne luokitellaan nimikkeeseen 0713. 1202 Paahtamattomat tai muulla tavoin kypsentämättömät maapähkinät, myös kuoritut tai murskatut Maapähkinät (Arachis hypogaea -lajin siemenet) sisältävät runsaasti syötävää öljyä. 1206 00 Auringonkukansiemenet, myös murskatut 1206 00 91 Kuoritut; harmaa- ja valkearaidallisissa kuorissa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat auringonkukansiemenet on yleensä tarkoitettu makeisten valmistukseen, linnunruoaksi tai välittömään kulutukseen. Siementen pituus on tavallisesti vain puolet kuoren pituudesta, joka voi olla yli 2 cm. Nämä siemenet sisältävät öljyä tavallisesti noin 30—35 painoprosenttia. 1206 00 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. auringonkukansiemenet, joista valmistetaan ihmisra- vinnoksi soveltuvaa öljyä. Nämä siemenet toimitetaan yleensä kuorineen, jotka ovat väriltään täysin mustia. Siemenen ja kuoren pituus on tavallisesti lähes sama. Nämä siemenet sisältävät öljyä tavallisesti noin 40—45 painoprosenttia. 1207 Muut öljysiemenet ja -hedelmät, myös murskatut 1207 10 10 ja 1207 10 90 Palmunpähkinät ja -ytimet Ks. HS-selitykset, alanimike 1207 10. Pähkinän mesokarpista saadaan palmuöljyä kun taas siemenvalkuaisesta eli ytimestä saadaan palmunydinöljyä. 1207 30 10 ja 1207 30 90 1207 40 10 ja 1207 40 90 Risiininsiemenet Risiininsiemenet ovat Ricinus communis -lajin siemeniä. Seesaminsiemenet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat Sesamum indicum -lajin siemenet. 72 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 1207 50 10 ja 1207 50 90 1207 92 10 ja 1207 92 90 Sinapinsiemenet Sinapinsiemeniä saadaan eri kasvilajeista, esim. Sinapsis alba, Brassica hirta, Brassica nigra ja Brassica juncea -lajeista. Sheapähkinät (karitepähkinät) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat Bassia parkii -lajin siemenet. 1207 99 99 Muut HS-selitysten nimikkeen 1207 toisessa kappaleessa mainitut siemenet ja hedelmät kuuluvat tähän alanimikkeeseen, ellei niitä ole luokiteltu johonkin muuhun nimikkeen 1207 alani- mikkeeseen. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pehmeäkuoriset vihreän kurpitsan siemenet, joista geneettisesti puuttuu korkkimainen siemenkuoren päällyskerros (Cucurbita Pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca ja Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch). Näitä kurpitsoja viljellään pääasiallisesti niistä saatavan öljyn vuoksi eikä ruokavihanneksiksi; jälkimmäisten siemenet kuuluvat alanimikkeeseen 1209 91 90. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kurpitsan paahdetut siemenet (alanimike 2008 19). 1208 Öljysiemen- ja öljyhedelmäjauhot, ei kuitenkaan sinappijauho Ks. tämän ryhmän 2 huomautus. 1209 Siemenet, hedelmät ja itiöt, jollaisia käytetään kylvämiseen 1209 11 00 ja 1209 19 00 Juurikkaansiemenet Näihin alanimikkeisiiin kuuluvat vain punajuuren (Beta vulgaris var. conditiva), rehujuu- rikkaan (Beta vulgaris var. alba) ja sokerijuurikkaan (Beta vulgaris var. altissima) sieme- net. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös monosiemenet eli yksi-itoiset siemenet, jotka on saatu aikaan geenitekniikan avulla tai siemenryppäästä lohkomalla ja jotka on sen jälkeen päällystetty yleensä savipohjaisella aineella tai ovat ilman tällaista päällystettä. 1209 30 00 Pääasiallisesti kukkiensa vuoksi viljeltyjen ruohomaisten kasvien siemenet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yksinomaan tai pääasiallisesti kukkiensa vuoksi (leikko- kukiksi, koristekukiksi, jne. ) viljeltyjen ruohomaisten kasvien siemenet. Siemenet voidaan esittää tullattavaksi tukiaineeseen, esim. selluloosavanuun tai turpeeseen, sekoitettuina. Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös tuoksuherne eli hajuherne (Lathyrus odoratus). 1209 91 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ruokavihanneksina (esim. salaateissa) käytettävien kurpitsojen siemenet, joita käytetään kylvämiseen, elintarviketeollisuudessa (esim. leipo- moissa) tai lääkintätarkoituksiin. Ks. myös alanimikkeen 1207 99 99 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 73 1209 99 10 Metsäpuiden siemenet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat metsäpuiden siemenet ja jyvät, myös sellaiset, jotka on tarkoitettu koristepuiden ja -pensaiden viljelyyn tuontimaassa. Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”puut” tarkoitetaan kaikkia puita, pensaita ja pensasmai- sia puita, joilla on puuvartiset rungot, varret ja oksat. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki siemenet ja hedelmät, joista viljellään 1. sekä eurooppalaisia puita että eksoottisia lajeja metsityksiin sekä puutavaran tuottamis- ta että kasvumaan suojelemista tai eroosion ehkäisemistä varten; 2. koristepuita tai puita puistoja, julkisia ja yksityisiä puutarhoja, julkisia aukioita, kaupunkikatuja, teitä, kanaalien varsia, jne. (maisemasuunnittelua) varten. Jälkimmäisen ryhmään — johon kuuluu paljolti samoja lajeja kuin ensimmäiseen ryhmään — kuuluu mm. puita, joita viljellään muotonsa tai lehtiverhonsa värin vuoksi (esim. tietyt poppelityypit, vaahtera ja havupuut), kukkiensa vuoksi (esim. mimosa, tamariski, mango- lia, sireeni, kultasade, japaninkirsikka, juudaksenpuu ja ruusut) tai kirkkaanväristen hedelmiensä vuoksi (esim. laakerikirsikka, tuhkapensas ja tulimarja). Seuraavat siemenet ja hedelmät, myös viljelyyn tarkoitetut, eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen: a) 8 ryhmään kuuluvat hedelmät ja pähkinät (erityisesti pähkinät, esim. kastanjat, saksanpähkinät, hasselpähkinät, pekaanipähkinät ja mantelit); b) 9 ryhmään kuuluvat siemenet ja hedelmät (esim. katajanmarjat); c) nimikkeisiin 1201 00—1207 kuuluvat öljysiemenet ja -pähkinät (esim. pyökinpähkinät ja palmunytimet). Tähän alanimikkeeseen eivät myöskään kuulu: a) tamarindin siemenet (alanimike 1209 99 99); b) tammenterhot ja hevoskastanjat (alanimike 2308 10 00). 1210 Tuoreet tai kuivatut humalantähkät, myös murskatut, jauhetut tai pelleteiksi valmistetut; lupuliini 1210 20 10 Murskatut, jauhetut tai pelleteiksi valmistetut, runsaasti lupuliinia sisältävät; lupuliini Lupuliinin lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat runsaasti lupuliinia sisältävät tuotteet. Tällaisia tuotteita saadaan jauhamalla humalantähkät lehtien, ruotien, suojuslehtien ja kantojen mekaanisen poiston jälkeen. 1211 Kasvit ja kasvinosat (myös siemenet ja hedelmät), jollaisia käytetään pääasiallisesti hajusteisiin, farmaseuttisiin tuotteisiin, hyönteisten ja sienitautien torjunta-aineisiin tai niiden kaltaisiin tuotteisiin, tuoreet tai kuivatut, myös paloitellut, murskatut tai jauhetut 1211 10 00 Lakritsijuuri Tähän alanimikkeeseen kuuluu lakritsikasvin (Glycyrrhiza glabra) juurakot, jotka ovat harmahtavan ruskeita ja joissa on pitkittäissuuntaisia juovia; sisusta on leikkauspinnasta katsottuna tummankeltainen. 74 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 1211 20 00 Ginsengjuuri Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ginsengin (Panax quinquefolium ja Panax ginseng) usein haarautuneet juuret, joiden muoto vaihtelee lieriömäisestä sukkulamaiseen ja jonka ylä- osassa on kierteisiä uurteita. Juuren ulkopinnan väri vaihtelee kellanvalkoisesta ruskeankel- taiseen ja sen murtopinta on valkoinen ja jauhomainen (keitettynä se muuttuu kovaksi ”sarveksi”). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös murskatut tai jauhetut ginsengjuuret. 1211 90 30 Tonkapavut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat Leguminosae-heimoon kuuluvan Dipteryx odorata -lajin siemenet, joita kutsutaan myös nimellä tonkapavut. Ne sisältävät kumariinia, jota käyte- tään parfyymiteollisuudessa sekä dieettijuomissa käytettävien esanssien valmistukseen. 1211 90 95 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 1211 yhdennessätoista kappa- leessa mainitut kasvit, kasvinosat, siemenet ja hedelmät, mikäli niitä ei ole luokiteltu johonkin muuhun nimikkeen 1211 alanimikkeeseen, sekä myös seuraavat: 1. hamppukasvin osat, myös epäorgaanisiin tai orgaanisiin aineisiin (jotka usein ovat pelkästään sidosaineita) sekoitettuina; 2. ”orange peas” tai ”orangettes” eli syötäväksi kelpaamattomat appelsiininraakileet, jotka putoavat maahan pian puun kukkimisen jälkeen ja jotka kerätään vasta kuivina erityisesti niiden sisältämän tärkeän eteerisen öljyn (”petit-grain”) erottamista varten; 3. kuivatun voikukan lehdet (Taraxacum officinale); 4. kuivattu niittysuolaheinä (Rumex acetosa); 5. kuivattu koristekrassi (Tropaeolum majus). Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu levät (nimike 1212) eivätkä kurpitsan siemenet (nimike 1207 tai 1209) 1212 Johanneksenleipä, merilevät ja muut levät, sokerijuurikas ja sokeriruoko, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai kuivatut, myös jauhetut; hedelmänkivet ja -sydämet sekä muut kasvituotteet (myös paahtamattomat juurisikurin Cichorium intybus sativum juuret), jollaisia käytetään pääasiallisesti ihmisravinnoksi, muualle kuulu- mattomat 1212 10 10 — 1212 10 99 Johanneksenleipä, myös johanneksenleivän siemenet Ks. HS-selitykset, nimike 1212, A kohta. 1212 20 00 Merilevät ja muut levät 1212 91 20 ja 1212 91 80 Ks. HS-selitykset, nimike 1212, B kohta. Sokerijuurikas Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain uuttamattomat sokerijuurikkaat, joiden sakkaroosipi- toisuus on tavallisesti suurempi kuin 60 prosenttia kuiva-aineen painosta. Sokerijuurikkaat, joista alanimikkeisiin tai kokonaan uutettu, 2303 20 11—2303 20 90. sokeri on osaksi luokitellaan 1212 99 10 Juurisikurin juuret Ks. HS-selitykset, nimike 1212, D kohdan kolmas kappale. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 75 1212 99 90 Muut HS-selityksissä nimikkeen 1212 kohdan D neljännessä ja viidennessä kappaleessa mainittu- jen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. kokonaiset, murskatut tai jauhetut ”konjak” eli ”konnyaku”-kasvin mukulat; 2. ”siitepölyjauho” — mehiläisten keräämästä siitepölystä, medestä, hunajasta ja mehiläis- ten syljestä muodostuneita pieniä paakkuja. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kurpitsan siemenet (nimike 1207 tai 1209). 1214 Lantut, rehujuurikkaat ja muut rehujuuret, heinä, sini- eli rehumailanen (alfalfa), apila, esparsetti, rehukaali, lupiini, virna ja niiden kaltaiset rehuaineet, myös pelleteiksi valmistetut 1214 90 10 Rehujuurikkaat, lantut ja muut rehujuuret Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 1. rehujuurikkaat (Beta vulgaris var. alba); 2. lantut (Brassica napus var. napobrassica); 3. muut rehujuuret, esim. rehunauriit ja rehuporkkanat. Eri maa-artisokkalajit ja -lajikkeet (esim. Helianthus tuberosus) luokitellaan nimikkeeseen 0714, kun taas palsternakat (Pastinaca sativa) luokitellaan 7 ryhmään vihanneksena (nimike 0706, tuoreet tai jäähdytetyt). 76 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 13 RYHMÄ KUMILAKAT; KUMIT, HARTSIT JA MUUT KASVIMEHUT JA -UUTTEET 1301 Kumilakat; luonnonkumit, -hartsit, -kumihartsit ja oleohartsit (esimerkiksi palsa- mit) 1301 10 00 Kumilakat Ks. HS-selitykset, nimike 1301, I kohta. 1301 20 00 Arabikumi Arabikumi (eli akaasiakumi tai senegalinkumi) esitetään tullattavaksi kellertävinä tai punertavina paloina, jotka ovat läpikuultavia ja jotka liukenevat veteen, mutta eivät alkoholiin. 1301 90 10 ja 1301 90 90 1302 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 1301 kohdan II alakohdissa 1—6 luetellut tuotteet (lukuun ottamatta arabikumia). Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut 1302 11 00 Oopiumi Ks. HS-selitykset, nimike 1302, A kohdan 1 alakohta. 1302 12 00 Lakritsista saadut Ks. HS-selitykset, nimike 1302, A kohdan 2 alakohta. 1302 14 00 Pyretriumkasveista tai rotenonipitoisten kasvien juurista saadut Ks. HS-selitykset, nimike 1302, A kohdan 4 ja 5 alakohdat. 1302 19 10 Quassia amara -lajin puusta saadut; aaloe ja manna Ks. HS-selitykset, nimike 1302, A kohdan 8, 11 ja 13 alakohdat. 1302 19 91 Lääkinnälliseen käyttöön tarkoitetut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. HS-selityksissä nimikkeen 1302 kohdan A alakohdassa12 mainitut lääkeuutteet; 2. hamppukasveista saadut uutteet ja tinktuurat, myös (pelkästään sidosaineina käytettyi- hin) epäorgaanisiin tai orgaanisiin aineisiin sekoitettuna; 3. podofylliini; 4. kurare; 5. sennasurveesta saatu vesiliukoinen uute; 6. HS-selityksissä nimikkeessä 1211 kuvailluista kasveista saadut uutteet, mikäli niitä käytetään pääasiallisesti lääkeuutteina. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 77 1302 20 10 ja 1302 20 90 Pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 1302 kohdassa B mainitut tuotteet. 1302 31 00 Agar-agar Ks. HS-selitykset, nimike 1302, C kohdan 1 alakohta. 1302 32 10 ja 1302 32 90 Johanneksenleipäpuun paloista tai palkojen siemenistä tai guar-siemenistä saadut kasvili- mat ja paksunnosaineet, myös modifioidut Ks. HS-selitykset, nimike 1302, C kohdan 2 alakohta. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu guar-siementen siemenvalkuainen eli ”guar splits”, joka on pienten vaaleankeltaisten, epäsäännöllisen muotoisten hiutaleiden muodossa (nimike 1404). 1302 39 00 Muut HS-selityksissä nimikkeen 1302 kohdan C alakohdissa 3—5 lueteltujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös: 1. Tanskan rannikolta pyydetystä Furcellaria fastigiata -levälajista valmistettu uute, joka on uutettu samalla tavoin ja on samassa muodossa kuin agar-agar; 2. kvitteninsiemenistä saatu kasvilima; 3. islanninjäkälästä saatu kasvilima; 4. karrageniini ja kalsium-, natrium- ja kaliumkarragenaatit, myös jos ne on käyttötehon säilymisen takaamiseksi vakioitu sokeria lisäämällä (esim. sakkaroosia, glukoosia). Lisätyn sokerin määrä tuotteessa on yleensä kuitenkin enintään 25 prosenttia. 78 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 14 RYHMÄ KASVIPERÄISET PUNONTA- JA PALMIKOINTIAINEET; MUUALLE KUULUMATTOMAT KASVITUOTTEET 1401 Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti palmikointiin tai punontaan (esim. bambu, rottinki, ruoko, kaisla, koripaju, raffia, puhdistettu, valkaistu tai värjätty olki sekä niini) 1401 10 00 Bambu Ks. HS-selitykset, nimike 1401, 1 kohta. 1401 20 00 Rottinki Ks. HS-selitykset, nimike 1401, 2 kohta. 1401 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 1401 kohdissa 3—7 mainitut tuotteet. Eri osmankäämilajien (esim. Typha latifolia eli leveäosmankäämi) lehdet luokitel- laan myös tähän alanimikkeeseen. Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti täytteenä tai pehmusteena (esim. kapokki, täpeheinä ja meriheinä), myös kerrostettuina ja muuhun tukiaineeseen yhdistettyinä tai sitä ilman Kapokki Ks. HS-selitykset, nimike 1402, 1 kohta. 1402 1402 10 10 — 1402 10 99 1402 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 1402 kohdissa 2—5 mainitut tuotteet. 1403 Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti luudan- tai harjantekoon (esim. luutadurra, piassava, riisinjuuri ja istlekuitu), myös kimppuina tai sykkyröinä 1403 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 1403 kohdissa 1—6 mainitut tuotteet (lukuun ottamatta luutadurraa). 1404 Muualle kuulumattomat kasvituotteet 1404 10 00 Raa’at kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti värjäykseen tai parkitukseen Ks. HS-selitykset, nimike 1404, A kohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 79 1404 20 00 Puuvillalintterit Ks. HS-selitykset, nimike 1404, B kohta. 1404 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 1404 kohdissa C ja D mainitut tuotteet. HS-selityksissä nimikkeen 1404 kohdan D alakohdassa 6 mainitut karstatakiaiset ovat Dipsacus sativus -lajin mykeröitä. Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös guar-siementen siemenvalkuainen (”guar splits”), joka on pienten, vaaleankeltaisten ja epäsäännöllisten muotoisten hiutaleiden muodossa. 80 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 III JAKSO ELÄIN- JA KASVIRASVAT JA -ÖLJYT SEKÄ NIIDEN PILKKOUTUMISTUOTTEET; VALMISTETUT RAVINTORASVAT; ELÄIN- JA KASVIVAHAT ELÄIN- JA KASVIRASVAT JA -ÖLJYT SEKÄ NIIDEN PILKKOUTUMISTUOTTEET; VALMISTETUT RAVINTORASVAT; ELÄIN- JA KASVIVAHAT 15 RYHMÄ Yleisohjeita Tämän ryhmän alanimikkeissä ilmaisulla ”teollinen käyttö” tarkoitetaan ainoastaan sellaisia käyttötapoja, joiden yhteydessä perustuotetta muunnetaan. Toisaalta joissakin alanimikkeissä esiintyvään ilmaisuun ”tekninen käyttö” ei liity tällaista muuntamista. Ilmaisuilla ”teollinen käyttö” tai ”tekninen käyttö” ei tarkoiteta puhdistus- eikä hydrausmenetelmiä. On huomattava, että jopa ihmisravinnoksi soveltuvat tuotteet voivat olla tarkoitettuja tekniseen tai teolliseen käyttöön. Tämän ryhmän alanimikkeisiin kuuluvat tuotteet, jotka on tarkoitettu muuhun tekniseen tai teolliseen käyttöön kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden valmistukseen, käsittävät myös eläinten ruokien valmistukseen tarkoitetut öljyt ja rasvat. 1 lisähuomautus a alakohta ”Raakoina” öljyinä ei pidetä kasviöljyjen juoksevia jakeita, jotka on saatu poistamalla öljystä jähmeä faasi, esim. jäähdytyksen, orgaanisten liuottimien tai pinta-aktiivisten aineiden avulla. 1502 00 Nautaeläinten, lampaan tai vuohen rasva, muut kuin nimikkeeseen 1503 kuulu- vat Tähän nimikkeeseen kuuluvat sulatettujen rasvojen lisäksi sulattamattomat eli solukal- voissa kiinni olevat rasvat. Tähän nimikkeeseen kuuluvat näin ollen mm. seuraavat tuotteet: 1. Sulattamattomat raa’at tai talin muodossa olevat rasvat (teurastamorasva, lihakaupan rasva, sisälmysrasva); 2. sulatetut rasvat, mm. : a) ”Premier jus”, joka on syötävistä taleista arvokkain; b) eläinrasvan sulatusjätteet; c) hapan rasva, jota saadaan keittämällä huonolaatuisinta sulattamatonta rasvaa vesi-rikkihappoliuoksessa, joka hydrolysoi kudoksen valkuaismaiset aineet ja siten vapauttaa kudoksesta rasvan; 3. nautaeläimistä, lampaista ja vuohista saatu luurasva ja jäterasva. Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu 1506 00 00). luu-, ydin- ja sorkkaöljyt (nimike 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 81 1503 00 1503 00 11 ja 1503 00 19 Laardisteariini, laardiöljy, oleosteariini, oleomargariini ja taliöljy, emulgoimatto- mat, sekoittamattomat tai muutoin valmistamattomat Laardisteariini ja oleosteariini Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 1503 toisessa ja viimeisestä edellisessä kappaleessa mainitut tuotteet. 1503 00 30 Taliöljy, muuhun teolliseen käyttöön kuin elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitettu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka on kuvailtu HS-selityksissä nimikkeen 1503 viidennessä kappaleessa, jos ne on tarkoitettu muuhun teolliseen käyttöön kuin ihmiravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden valmistukseen (ks. tämän ryhmän yleis- ohjeita). 1503 00 90 Muut HS-selityksissä nimikkeen 1503 kolmannessa ja neljännessä kappaleessa mainittujen tuot- teiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluu taliöljy, joka ei täytä alanimikkeessä 1503 00 30 asetettuja edellytyksiä, esim. tekniseen käyttöön tarkoitettu taliöljy. 1504 Kala- ja merinisäkäsrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden A kohdan kuudes ja seitsemäs kappale. 1504 10 10 — 1504 10 99 Kalanmaksaöljyt ja niiden jakeet Ks. HS-selitykset, nimikkeen 1504 toinen kappale. 1504 10 10 A-vitamiinipitoisuus enintään 2 500 ky/g 1504 10 91 ja 1504 10 99 1504 20 10 ja 1504 20 90 Turskakaloista (turskasta, koljasta, molvasta, kummeliturskasta, jne. ) saatujen kalanmak- saöljyjen A-vitamiinipitoisuus on yleensä enintään 2 500 ky/g. Muuta Esim. tonnikaloista, pallaksista ja eri haikaloista saatujen kalanmaksaöljyjen A-vitamiinipi- toisuus on yleensä enemmän kuin 2 500 ky/g. Öljyt, joiden vitamiinipitoisuutta on lisätty, luokitellaan näihin alanimikkeisiin, jos ne ovat säilyttäneet kalanmaksaöljyn ominaisuudet. Näitä ovat esim. kalanmaksaöljyt, joiden A-vitamiinipitoisuus on enintään 100 000 ky/g. Kalarasvat ja -öljyt (muut kuin kalanmaksaöljyt) sekä niiden jakeet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikista kalalajeista saadut rasvat ja öljyt sekä niiden jakeet, lukuun ottamatta kalojen maksasta saatua öljyä. Näitä ovat: 1. öljyt, jotka saadaan sillistä ja silakasta sekä menhadenista (sillikala, jota kalastetaan yksinomaan siitä saatavan öljyn vuoksi); 2. kalasäilykkeiden valmistusjätteistä saadut öljyt, jotka ovat huonompilaatuisia kuin edellä mainitut öljyt. Kaupallista merkitystä on tonnikalojen, boniitin ja lohikalojen jätteistä saaduilla öljyillä; 82 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3. kalateollisuuden jätteistä saadut öljyt, joiden koostumus on hyvin vaihteleva ja jotka ovat laadultaan vielä edellistä ryhmää huonompia; 4. ”kalasteariini”, joka on kuvailtu HS-selityksissä nimikkeen 1504 viidennessä kappa- leessa. Näiden alanimikkeiden rasvat ja öljyt on lähinnä tarkoitettu teolliseen ja tekniseen käyttöön kuten parkitukseen, maalivalmisteisiin ja leikkuuöljyihin. 1504 30 11 — 1504 30 90 Merinisäkäsrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. valasöljy ja raaka spermaseettiöljy, jotka on kuvailtu HS-selityksissä nimikkeen 1504 kolmannessa ja neljännessä kappaleessa; 2. merinisäkkäiden rasva; 3. eväjalkaisista (hylkeistä, mursuista ja merileijonista) saadut öljyt. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki merinisäkkäistä saadut öljyt ja niiden jakeet, myös merinisäkkäiden maksasta saadut öljyt kuten kaskelotin maksasta saatu öljy, joka hyvin runsaasti A-vitamiinia sisältävänä öljynä on alanimikkeisiin 1504 10 10, 1504 10 91 ja 1504 10 99 luokiteltujen kalanmaksaöljyjen kaltaista. 1505 Villarasva ja siitä saadut rasva-aineet (myös lanoliini) 1505 10 00 Villarasva, raaka Ks. HS-selitykset, nimikkeen 1505 ensimmäinen kappale. 1505 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 1. lanoliini, joka on kuvailtu HS-selityksissä nimikkeen 1505 toisessa, kolmannessa ja neljännessä kappaleessa; 2. villarasvasta saadut juoksevat ja jähmeät rasva-aineet (villarasvaoleiini ja villarasvastea- riini), jotka saadaan kun villarasvaa ensin tislaataan ja sen jälkeen puristetaan. 1506 00 00 Muut eläinrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat Tähän nimikkeeseen eivät kuulu mm. syötäväksi kelpaamattomat seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläinrasvoista ja -öljyistä, esim. eri eläimistä peräisin olevat teurasta- morasvat tai seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- ja kasvirasvoista ja -öljyistä, esim. keitinrasvat (nimike 1518). 1507 Soijaöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat 1507 10 10 ja 1507 10 90 1507 90 10 ja 1507 90 90 Raaka öljy, myös sellainen, josta kasvilima on poistettu Ilmaisun ”raaka” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a, b ja c alakoh- dat. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. puhdistettu soijaöljy. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 83 1508 1508 10 10 ja 1508 10 90 1508 90 10 ja 1508 90 90 Maapähkinäöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamatto- mat Raaka öljy Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a ja b alakohdat. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. puhdistettu maapähkinäöljy. 1509 Oliiviöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat Tähän nimikkeeseen luokiteltavan oliiviöljyn on täytettävä seuraavat kolme vaatimusta: 1. se on valmistettu yksinomaan oliivipuun (Olea europaea L. ) hedelmiä käsittelemällä; 2. se on valmistettu yksinomaan mekaanisia tai muita fysikaalisia menetelmiä käyttäen (esim. puristamalla). Näin ollen oliiveista liuottimien avulla saadut öljyt eivät kuulu tähän nimikkeeseen (ks. tämän ryhmän 2 huomautus); 3. se ei ole uudelleen esteröityä eikä siihen ole sekoitettu muita öljyjä tai nimikkeen 1510 00 uutettua oliiviöljyä. 1509 10 10 Neitsytoliivilamppuöljy (lampante virgin olive oil) Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen B kohdan I kohta. 1509 10 90 Muu Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen B kohdan II kohta. 1509 90 00 Muut Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen C kohta. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu ainoastaan puhdistettu oliiviöljy vaan myös puhdistettu oliiviöljy, johon sekoitettu neitsytoliiviöljyä. 1510 00 Muut yksinomaan oliiveista saadut öljyt ja niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat, myös näiden öljyjen tai jakeiden ja nimikkeen 1509 öljyjen tai jakeiden sekoitukset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain ne öljyt, jotka täyttävät nimikkeen 1509 selittävien huomautusten 1 kohdassa asetetun vaatimuksen. Kuten nimikkeeseen 1509 öljyt, nimik- keen 1510 00 öljyt eivät ole uudelleen esteröityjä eikä niihin ole sekoitettu muita öljyjä (muuta kuin oliiviöljyä), mutta — ne on voitu uuttaa oliiveista liuottimilla; — niihin on voitu sekoittaa nimikkeeseen 1509 kuuluvia oliiviöljyjä ja niiden jakeita. Yleisin seos on puhdistetun uutetun oliiviöljyn ja neitsytoliiviöljyn seos. 1510 00 10 Raa’at öljyt Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen D kohta. 84 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 1510 00 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat puhdistettu uutettu oliiviöljy ja puhdistetun uutetun oliiviöljyn ja neitsytoliiviöljyn seos. 1511 Palmuöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat 1511 10 10 ja 1511 10 90 1511 90 11 ja 1511 90 19 1511 90 91 ja 1511 90 99 Raaka öljy Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a ja b alakohta. Raaka palmuöljy hajoaa nopeammin kuin muut öljyt ja siksi se sisältää runsaasti vapaita rasvahappoja. Jähmeät jakeet Näihin alanimikkeisiin kuuluu palmusteariini. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. puhdistettu palmuöljy; 2. palmuöljyn juokseva jae, joka on saatu poistamalla öljystä jähmeä faasi jäähdyttämällä tai orgaanisten liuottimien tai pinta-aktiivisten aineiden avulla. Tämän jakeen (palmu- oleiini) rasvahappokoostumus saattaa olla hyvin samankaltainen kuin fraktioimatto- man palmuöljyn, mutta jakeen voi tavallisesti tunnistaa vertaamalla sen triglyseridien koostumusta tyypillisen fraktioimattoman palmuöljyn triglyseridien koostumukseen. Juoksevan jakeen triglyseridit sisältävät enemmän hiiliatomeja (C52 ja C54) kuin fraktioimattoman öljyn triglyseridit, kun taas jähmeässä jakeessa on pääasiassa suhteel- lisesti vähemmän hiiliatomeja sisältäviä triglyseridejä (C50 ja C48). 1512 Auringonkukka-, saflori- ja puuvillansiemenöljy sekä niiden jakeet, myös puhdiste- tut, mutta kemiallisesti muuntamattomat 1512 11 91 Auringonkukkaöljy Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a ja b alakohta sekä HS-selitykset, nimike 1512, A kohta. 1512 11 99 Safloriöljy Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a ja b alakohta sekä HS-selitykset, nimike 1512, B kohta. 1512 19 91 Auringonkukkaöljy Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. puhdistettu auringonkukkaöljy. 1512 19 99 Safloriöljy Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. puhdistettu safloriöljy. 1512 21 10 — 1512 29 90 Puuvillansiemenöljy ja sen jakeet Ks. HS-selitykset, nimike 1512, C kohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 85 1515 1515 30 10 ja 1515 30 90 1517 1517 10 10 ja 1517 10 90 1521 1521 10 10 ja 1521 10 90 Muut kasvirasvat ja rasvaiset kasviöljyt (myös jojobaöljy) sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat Risiiniöljy ja sen jakeet Risiiniöljy tunnetaan englanninkielessä myös nimillä ”palma-Christi oil” ja ”kerva oil”. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu tyräkkikasvien (Euphorbiaceae) heimoon kuuluvan Jatraopha curcas -lajin siemenistä saatu öljy (”Curcas oil” eli ”purgatiivinen öljy”), jota kutsutaan usein nimillä ”American castor oil” tai ”wild castor oil” (alanimikkeet 1515 90 40—1515 90 99). Margariini; syötävät seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasviras- voista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista, muut kuin nimikkeen 1516 syötävät rasvat ja öljyt sekä niiden jakeet Margariini, ei kuitenkaan nestemäinen margariini Ks. HS-selitykset, nimike 1517, A kohta ”Margariini”. Vesipitoisuus ei ole kuitenkaan ratkaiseva tekijä luokiteltaessa tuotteita näihin alanimikkei- siin. Kasvivahat (ei kuitenkaan triglyseridit), mehiläisvaha ja muut hyönteisvahat sekä spermaseetti, myös puhdistetut tai värjätyt Kasvivahat HS-selityksissä nimikkeen 1521 kohdassa I kuvailtujen tuotteiden lisäksi näihin alanimik- keisiin kuuluu kahvivaha, jota esiintyy luonnostaan kahvipensaan kaikissa osissa (pavuissa, pergamenttikuoressa, lehdissä, jne. ) ja jota syntyy kofeiinittoman kahvin valmistuksen yhteydessä sivutuotteena. Kahvivahan väri on musta ja tuoksu kahvinkaltainen. Sitä käytetään eräiden puhdistusaineiden valmistuksessa. 1521 90 91 Raa’at Tähän alanimikkeeseen kuuluvat luonnollisissa kennoissa olevat vahat. 1521 90 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat puristetut tai puhdistetut vahat, myös vaalennetut tai värjätyt. 1522 00 Degras; rasva-aineiden tai eläin- ja kasvivahojen käsittelyssä syntyneet jätteet 1522 00 31 ja 1522 00 39 Joissa on oliiviöljyn ominaisuudet omaavaa öljyä Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus, jossa eritellään näihin alanimikkeisiin kuulumattomat jätteet. 86 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 ELINTARVIKETEOLLISUUDEN TUOTTEET; JUOMAT, ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI) JA ETIKKA; TUPAKKA JA VALMISTETUT TUPAKANKORVIKKEET IV JAKSO 16 RYHMÄ LIHASTA, KALASTA, ÄYRIÄISISTÄ, NILVIÄISISTÄ TAI MUISTA VEDESSÄ ELÄVISTÄ SELKÄRANGATTOMISTA VALMISTETUT TUOTTEET Yleisohjeita Luokittelusta, joka koskee elintarvikevalmisteita (mukaan lukien ns. einesvalmisteet), jotka sisältävät esim. makkaraa, lihaa, muita eläimenosia kuin lihaa, kalaa, äyriäisiä, nilviäisiä tai muita vedessä eläviä selkärangattomia tai edellä mainittujen sekoituksia sekä kasviksia, spagettia, kastiketta, jne. , ks. tämän ryhmän 2 huomautus ja HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden viimeistä edellinen kappale. Tämän ryhmän 2 huomautuksen ensimmäisen kappaleen toista lausetta (”luokitellaan siihen 16 ryhmän nimikkee- seen, joka vastaa sitä tai niitä aineosia, joita painon osalta on eniten”) sovelletaan myös alanimikkeiden määrittämisessä. Edellä mainittua lausetta ei kuitenkaan sovelleta nimikkeiden 1601 00 ja 1602 maksaa sisältäviin valmisteisiin (ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen toinen kappale). 2 lisähuomautus Palan alkuperä on tunnistettavissa yleensä vain silloin, kun palan mitat ovat vähintään noin 100 × 80 × 2 mm. Ilmaisua ”palat” sovelletaan ainoastaan paloihin, joiden alkuperäispaloittelu (esimerkiksi kinkkujen) voidaan määrittää kiistatta eikä toiset mahdollisuudet pois sulkemalla. 1601 00 Makkarat ja niiden kaltaiset tuotteet, jotka on valmistettu lihasta, muista eläimen- osista tai verestä; näihin tuotteisiin perustuvat elintarvikevalmisteet Vaikka tuotteiden katsottaisiin kaupallisessa tarkoituksessa olevan ”makkaroita ja niiden kaltaisia tuotteita”, se ei kuitenkaan ratkaise luokittelua tässä nimikkeessä. Tässä nimikkeessä ilmaisulla ”makkara” ei tarkoiteta paloiteltuja tai hienoksi jauhettuja lihavalmisteita, jotka on tölkkeihin tai muihin jäykkiin säilytysastioihin pakkaamalla puristettu tiettyyn, myös lieriömäiseen, muotoon. 1601 00 10 Maksasta valmistetut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. maksaa sisältävät makkarat ja niiden kaltaiset tuotteet, myös ne, joihin on lisätty lihaa, muita eläimenosia kuin lihaa, rasvaa jne. , jos maksa antaa tuotteelle sen olennaisen luonteen. Nämä yleensä keitetyt ja joskus savustetut tuotteet tunnistaa nimenomaan maksalle ominaisesta mausta. 1601 00 91 Makkarat, kuivatut tai levitteiksi valmistetut, kypsentämättömät Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kypsentämättömät makkarat edellyttäen, että ne on kypsytetty muulla tavalla (esim. kuivaamalla ilmavassa tilassa) ja että ne soveltuvat välittömään kulutukseen. Tällaiset tuotteet voivat olla myös savustettuja, jos käytetty savustusmenetelmä ei aiheuta lihaproteiinien täydellistä hyytymistä kuten muu lämpökäsittely, esim. korkeassa lämpöti- lassa savustaminen, aiheuttaa. Näin ollen tähän alanimikkeeseen kuuluvat leikkelemakkarat (esim. salami, ”Arles saus- ages”, ”Plockwurst”) sekä myös levitteiksi valmistetut makkarat, kuten esim. leikkelemak- karatyyppinen ”Teewurst”. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 87 1601 00 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. tuoreet makkarat ja vastaavat tuotteet, joita ei ole lainkaan kypsytetty; 2. kypsennetyt makkarat, esim. frankfurtinmakkarat, nakkityyppiset ”Strasbourg saus- ages” ja ”Vienna sausages”, mortadellat, pienet sisälmysmakkarat (”andouilles” ja ”andouillettes”), kaurajauhoista ja munuaistalista valmistetut makkarat (”white pud- dings”), verimakkarat (”black puddings”) ja muut samankaltaiset erikoistuotteet. 1602 Muut valmisteet ja säilykkeet, jotka on valmistettu lihasta, muista eläimenosista tai verestä 1602 10 00 Homogenoidut valmisteet 1602 20 11 — 1602 20 90 1602 31 11 — 1602 39 80 Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. Eläimenmaksasta valmistetut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat valmisteet ja säilykkeet, jotka sisältävät maksaa, myös lihaan tai muihin eläimenosiin sekoitettua, jos maksa antaa tuotteelle sen olennaisen luonteen. Tämän alanimikkeen päätuotteet on valmistettu hanhen- tai ankanmaksasta (alanimike 1602 20 11 tai 1602 20 19). Nimikkeen 0105 siipikarjasta valmistetut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat siipikarjaliha ja keittämisen jälkeen säilötyt, siipikarjasta saadut muut eläimenosat kuin liha. Näitä tuotteita ovat mm. : 1. ”chicken in jelly” 2. kananpuolikkaat tai -neljännekset kastikkeessa ja kokonaiset kalkkunan-, hanhen- tai kanankoivet, myös jäädytetyt; 3. siipikarjasta valmistettu pâté (sisältää pääasiallisesti siipikarjanlihaa, johon on lisätty vasikanlihaa, sianrasvaa, tryffeleitä ja mausteita), myös jäädytetty; 4. einesvalmisteet, joiden perusaineosana on siipikarjanlihaa ja joissa on lisänä muita tuotteita kuten esim. kasviksia, riisiä tai makaronituotteita. Tällaisia valmisteita ovat esim. ”kanaa ja riisiä” ja ”kanaa ja sieniä” sekä myös jäädytetyt siipikarjanlihasta valmistetut einesvalmisteet, jotka on pakattu tarjottimen kaltaiseen vähittäismyyntipak- kaukseen, joissa liha ja muut ainekset on aseteltu erikseen. Mahdollisten luiden painoa ei oteta huomioon määriteltäessä siipikarjanlihan ja siipikar- jasta saatujen muiden eläimenosien prosenttimääräistä osuutta. 1602 31 11 Joissa on yksinomaan kypsentämätöntä kalkkunanlihaa Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. 1602 32 11 Kypsentämättömät Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. 1602 39 21 Kypsentämättömät Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. 88 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 1602 41 10 ja 1602 41 90 1602 42 10 ja 1602 42 90 1602 49 11 — 1602 49 50 Kinkku ja sen palat Ilmaisun ”palat” määrittelystä ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus sekä siihen liittyvät selittävät huomautukset. Paloitellut tai hienoksi jauhetut valmisteet eivät kuulu näihin alanimikkeisiin, vaikka ne olisi tehty kinkusta tai sen paloista. Lapa ja sen palat Ilmaisun ”palat” määrittelystä ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus sekä siihen liittyvät selittävät huomautukset. Paloitellut tai hienoksi jauhetut valmisteet eivät kuulu näihin alanimikkeisiin, vaikka ne olisi tehty lavasta ja sen paloista. Kesyä sikaa Lihan ja muiden eläimenosien (mukaan lukien mitkä tahansa ja mistä tahansa peräisin olevat rasvat) prosentuaalisen osuuden määrittämiseksi tuotteesta, ks. komission asetus (ETY) N:o 226/89 (EYVL L 29, 31. 1. 1989, s. 11). Gelatiineja ja kastikkeita ei lasketa mukaan määritettäessä näitä prosenttilukuja. 1602 49 15 Muut sekavalmisteet, joissa on kinkkua, lapaa, selkää tai niskaa taikka niiden paloja. Ilmaisun ”palat” määrittelystä ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus sekä siihen liittyvät selittävät huomautukset. Tähän alanimikkeeseen kuuluvien sekavalmisteiden on sisällettävä yhtä alanimikkeen nimiketekstissä mainittua palaa (ja/tai sen paloja). Palan ei tarvitse antaa sekavalmisteelle sen olennaista luonnetta. Nämä sekavalmisteet voivat sisältää myös muiden eläinten lihaa tai syötäviä eläimenosia. 1602 50 10 Kypsentämättömät; kypsennetystä lihasta tai kypsennetyistä muista eläimenosista sekä kypsentämättömästä lihasta tai kypsentämättömistä muista eläimenosista tehdyt sekaval- misteet Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. 1602 90 61 Kypsentämättömät; kypsennetystä lihasta tai kypsennetyistä muista eläimenosista sekä kypsentämättömästä lihasta tai kypsentämättömistä muista eläimenosista tehdyt sekaval- misteet Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. 1602 90 72 ja 1602 90 74 Kypsentämättömät; kypsennetystä lihasta tai kypsennetyistä muista eläimenosista sekä kypsentämättömästä lihasta tai kypsentämättömistä muista eläimenosista tehdyt sekaval- misteet Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. 1604 Kalavalmisteet ja -säilykkeet; kaviaari ja kalanmädistä valmistetut kaviaarinkor- vikkeet Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 89 1604 14 16 Fileet (ns. ”loins”) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan HS-selitysten nimikkeen 0304 kohdan 1 mu- kaiset kalafileet, joilla on seuraavat kolme ominaisuutta: — ne ovat keitettyjä, — ne on pakattu lientä lisäämättä elintarvikemuovista valmistettuun pussiin (tai kääree- seen), myös tyhjiö- tai kuumasaumattuun pakkaukseen, ja — ne ovat pakastettuja. 1604 19 31 Fileet (ns. ”loins”) Ks. alanimikkeen 1604 14 16 selittävät huomautukset. 1604 20 05 Surimivalmisteet Ks. alanimikkeen 0304 90 05 selittävät huomautukset. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valmisteet on tehty surimista, johon on sekoitettu muita tuotteita (esim. jauhoa, tärkkelystä, proteiineja, äyriäisten lihaa, mausteita, makuaineita ja väriaineita). Ne ovat lämpökäsiteltyjä ja yleensä esitetään tullattavaksi jäädytettyinä. 1605 Äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat, valmistetut tai säilötyt Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus. 90 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 17 RYHMÄ SOKERI JA SOKERIVALMISTEET 1701 Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät 1701 11 10 — 1701 12 90 Lisättyä maku- tai väriainetta sisältämätön raakasokeri Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. eräät puhdistamattomat valkoiset sokerit; 2. vähän polarisoituneet ruskeat sokerit, joita saadaan sokerinvalmistusprosessin toisen ja kolmannen kiteytysvaiheen yhteydessä ja joiden väri vaihtelee keltaisesta tummanrus- keaan riippuen pääasiallisesti niiden melassipitoisuudesta sekä joissa on sakkaroosia tavallisesti 85—98 painoprosenttia; 3. puhdistamisprosessin tai kandisokerin valmistuksen aikana syntyneet vähemmän puh- taat sokerit, esim. ”fourths” ja ”pieces” (fariinisokeria muistuttavia tummia, voimakas- aromisia sokereita) ja ruskeat sokerit. 1701 11 10 ja 1701 11 90 1701 12 10 ja 1701 12 90 Ruokosokeri Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 1701 11 ja 1701 12. Juurikassokeri Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 1701 11 ja 1701 12. 1701 91 00 Lisättyä maku- tai väriainetta sisältävä Lisättyä maku- tai väriainetta sisältävät sokerit kuuluvat tähän alanimikkeeseen myös silloin, kun niissä on sakkaroosia vähemmän kuin 99,5 painoprosenttia. 1701 99 10 Valkoinen sokeri Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valkoiset sokerit, myös puhdistetut, jotka ovat tavallisesti väriltään valkoisia sakkaroosipitoisuutensa vuoksi (vähintään 99,5 painoprosenttia). Tämän ryhmän 3 lisähuomatuksessa mainitun valkoisen sokerin sakkaroosipitoisuuden määritykseen on sovellettava komission direktiivin 79/796/ETY liitteen II menetelmässä 10 määrättyä polarimetristä menetelmää (EYVL L 239, 22. 9. 1979, s. 24). Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, maltoosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoitettuna; sokeriväri Laktoosi ja laktoosisiirappi Ks. HS-selitykset, nimike 1702, A kohdan 1 alakohta ja B kohdan ensimmäinen kappale. 1702 1702 11 00 ja 1702 19 00 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 91 1702 30 10 Isoglukoosi 1702 30 51 — 1702 30 99 Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus. Muut Näissä alanimikkeissä mainitun glukoosin painoprosentin laskemiseksi katsotaan ilmaisun ”kuivapainosta” sulkevan pois vapaan veden sekä kideveden. 1702 40 10 Isoglukoosi Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus. 1702 60 10 Isoglukoosi Ks. tämän ryhmän 6 a lisähuomautus. 1702 60 80 Inuliinisiirappi Ks. tämän ryhmän 6 a lisähuomautus. 1702 90 30 Isoglukoosi Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus. 1702 90 80 Inuliinisiirappi Ks. tämän ryhmän 6 b lisähuomautus. 1702 90 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. maltoosi, muu kuin kemiallisesti puhdas maltoosi; 2. inverttisokeri; 3. 4. lisättyä maku- tai väriainetta sisältämätön sakkaroosisiirappi (muu kuin vaahterasii- rappi); tavallista korkeamman sokeripitoisuuden omaavat tuotteet, joista käytetään virheellistä nimitystä ”high-test molasses” ja joita saadaan hydrolysoimalla ja konsentroimalla raakaa ruokosokerimehua sekä joita pääasiallisesti käytetään elatusaineena antibioot- tien valmistuksessa ja myös etyylialkoholin valmistuksessa. 5. laktuloosi, muu kuin kemiallisesti puhdas laktuloosi. 1703 Sokerin erottamisessa ja puhdistamisessa syntyvä melassi 1703 10 00 Ruokosokerimelassi Ks. HS-selitykset, alanimike 1703 10. 1704 Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkoinen suklaa) 1704 10 11 — 1704 10 99 Purukumi, myös sokerilla kuorrutettu Näihin alanimikkeisiin kuuluvat makeutetut purukumit, joissa on tunnusomaisesti chicle- kumia tai muita samankaltaisia syötäväksi kelpaamattomia tuotteita, riippumatta siitä, missä muodossa purukumit ovat (purukumilevyt ja -tyynyt, sokerikuorrutetut pastillinmuo- toiset purukumit, purukumipallot jne. ). Näihin alanimikkeisiin luokitellaan myös ns. ”paukkupurukumi”. 92 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 1704 90 10 Lakritsiuute, jossa on sakkaroosia enemmän kuin 10 painoprosenttia, mutta ei muita lisättyjä aineita Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain lakritsiuute, joka sisältää sakkaroosia yli 10 painopro- senttia ja johon ei ole lisätty mitään muuta sokeria, makuainetta tai muita aineita; myös kakkujen, tikkujen, pastillien, jne. muodossa. Lakritsiuute, josta on muita aineita lisäämällä valmistettu makeisia, luokitellaan sen sakkaroosipitoisuudesta riippumatta alanimikkeeseen 1704 90 99. 1704 90 30 Valkoinen suklaa Ks. HS-selitykset, nimike 1704, 6 kohta. 1704 90 51 — 1704 90 99 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat useimmat sokerivalmisteet, jotka yleisesti tunnetaan nimellä ”makeiset” ja jotka luokitellaan näihin alanimikkeisiin myös silloin, kun ne sisältävät juotavaksi kelpaavaa alkoholia tai alkoholipohjaisia liköörejä. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös marsipaanin, fondantin (sokeritahdaksen) ja nou- gat’n jne. valmistukseen käytettävät pastat ja massat, jotka ovat makeisten valmistukseen käytettäviä ja kakkujen tai palojen muodossa olevia puolivalmisteita. Nämä puolivalmisteet luokitellaan näihin alanimikkeisiin myös silloin, kun niiden sokeripitoisuutta on lisätty myöhemmin jalostuksen aikana, jos ne on koostumuksensa myötä erityisesti tarkoitettu vain tietyntyyppisten makeisten valmistukseen. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu: a) mehujää, myös kun se esitetään tullattavaksi tikkukaramellien tavoin tikkuihin kiinni- tettyinä jääpaloina (nimike 2105 00); b) kaakaota sisältävät makeiset, jotka on eri suhteissa sekoitettu ja pakattu kaakaota sisältämättömien makeisten kanssa vähittäismyyntiä varten (nimike 1806). 1704 90 51 Pastat ja massat, myös marsipaani, tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino vähintään 1 kg Ks. HS-selitykset, nimike 1704, 4 ja 9 kohdat. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös sokerikuorrutetut sekoitukset. 1704 90 55 Kurkkupastillit ja yskänkaramellit Ks. HS-selitykset, nimike 1704, 5 kohta. 1704 90 61 Valmisteet, joissa on erillinen kova sokerikuorrutuskerros Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sokerivalmisteet kuten sokerikuorrutetut mantelit, joissa on kova erillinen sokerikuorrutuskerros tai -kuori. Sokerikuorrutetut makeiset valmistetaan upottamalla makeisen sisus (esim. manteli) sokerisiirappikeitosta sisältävään pannuun, jota pyöritetään niin että sisus kerää ympärilleen sokeria. Jäähtyessään sokeri muodostaa erillisen päällyskerroksen sisuksen ympärille. 1704 90 65 Viini- ja hedelmäkumit, geleemakeiset sekä hedelmäpastat, jotka ovat sokerimakeisina Viini- ja hedelmäkumit ja geleemakeiset ovat geelinmuodostusaineista (arabikumi, gelatiini, pektiini ja eräät tärkkelykset), sokerista ja makuaineista valmistettuja tuotteita, joita on erimuotoisia, esim. ihmis- tai eläinhahmoja. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 93 1704 90 71 Keitetyt makeiset, myös täytetyt Keitetyt makeiset ovat kovia, joskus helposti lohkeilevia ja pinnaltaan kirkkaita tai himmeitä. Ne koostuvat pääasiallisesti sokereista, joita on keitetty ja joihin on lisätty pieniä määriä muita aineita (mutta ei rasvoja), joiden avulla saadaan aikaan suuri määrä erimakuisia, -värisiä ja koostumukseltaan erilaisia tuotteita. Tällaisten tuotteiden sisällä voi olla myös täytettä. 1704 90 75 Toffeet ja niiden kaltaiset makeiset Toffeet ja niiden kaltaiset makeiset on keitettyjen makeisten tavoin valmistettu sokeria keittämällä, mutta ne sisältävät myös lisättyä rasvaa. 1704 90 81 Tabletit, jotka on valmistettu puristamalla Tähän alanimikkeeseen kuuluvat eri muodoissa olevat sokerimakeiset, jotka on valmistettu puristamalla, myös ilman sideainetta. 1704 90 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat edellisiin alanimikkeisiin kuulumattomat sokerivalmisteet. Näitä ovat mm. : 1. fondanttimakeiset (sokeritahdasmakeiset); 2. välitöntä kulutusta varten pakattu marsipaani, jonka nettopaino on alle 1 kg (muissa pakkauksissa oleva marsipaani luokitellaan alanimikkeeseen 1704 90 51); 3. nougatmakeiset; 4. lakritsiuutteesta valmistetut makeiset. 94 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 18 RYHMÄ KAAKAO JA KAAKAOVALMISTEET 1801 00 00 Kaakaopavut, kokonaiset tai rouhitut, raa’at tai paahdetut Kaakaopavut sisältävät 49—54 painoprosenttia kaakaovoiksi nimitettyä rasvaa, 8—10 painoprosenttia tärkkelystä, 8—10 painoprosenttia valkuaisaineita, 1—2 painoprosenttia teobromiinia, 5—10 painoprosenttia tanniineja (katekiinia eli kaakaopunaista), 4—6 pai- noprosenttia selluloosaa ja 2—3 painoprosenttia kivennäisaineita, steroleja (D-vitamiinia) ja erilaisia fermenttejä. 1803 Kaakaomassa, myös sellainen, josta rasva on poistettu Tähän nimikkeeseen kuuluu mm. kaakaomassa, myös paloina, joka on käsitelty alkaleilla liukoisuuden parantamiseksi. Tähän nimikkeeseen ei kuulu jauheen muodossa oleva kaakaomassa, joka on käsitelty samalla tavoin (nimike 1805). 1805 00 00 Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön Kaakaojauhe, johon on lisätty pieniä määriä lesitiiniä (noin 5 painoprosenttia) luokitellaan kuitenkin tähän alanimikkeeseen, koska lesitiinillä tarkoitus on lisätä kaakaojauheen sekoittuvuutta nesteisiin ja siten helpottaa kaakaopohjaisten juomien (liukoisen kaakaon) valmistusta. 1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet 1806 20 10 Joissa on vähintään 31 painoprosenttia kaakaovoita tai jotka sisältävät kaakaovoita ja maitorasvaa yhteensä vähintään 31 painoprosenttia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, jotka tunnetaan yleisesti nimillä ”suklaa- päällysteiset” ja ”maitosuklaapäällysteiset”. 1806 20 30 Joissa on kaakaovoita ja maitorasvaa yhteensä vähintään 25 painoprosenttia, mutta vähemmän kuin 31 painoprosenttia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, suklaaksi”. joita nimitetään yleisesti ”maito- 1806 20 50 Joissa on vähintään 18 painoprosenttia kaakaovoita Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, joita nimitetään yleisesti ”tummaksi suklaaksi”. 1806 20 70 ”Chocolate milk crumb” ”Chocolate milk crumb” valmistetaan tyhjökuivaamalla vesiliukoista sokerin, maidon ja kaakaon homogeenista sekoitusta ja sitä käytetään tavallisesti maitosuklaan valmistukseen. ”Chocolate milk crumb” voi olla epäsäännöllisten murenevien palojen muodossa tai jauheena. Se sisältää tavallisesti 35—70 painoprosenttia sokeria, 15—50 painoprosenttia maitokuiva-ainetta ja 5—30 painoprosenttia kaakaota. Näiden ainesosien kiteytyminen saadaan aikaan erityisellä valmistusmenetelmällä. 1806 20 95 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muut kaakaovalmisteet, erityisesti praliinitahna ja suklaa- levite. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 95 1806 31 00 Täytetyt Ks. HS-selitykset, alanimike 1806 31. 1806 32 10 Lisättyä viljaa, hedelmää tai pähkinää sisältävät 1806 90 11 ja 1806 90 19 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kiinteät suklaalevyt, -tangot ja -patukat, jotka sisältävät viljaa, hedelmää tai pähkinää (myös paloina) tasaisesti suklaaseen sekoitettuna. Konvehdit, myös täytetyt HS-selitykset alanimikkeessä 1806 31 koskevat soveltuvin osin tämän alanimikkeen ilmai- sua ”täytetyt”. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tuotteet, jotka yleensä voidaan syödä yhtenä suupalana; näitä ovat: — täytetyt konvehdit tai — suklaan ja minkä tahansa syötävän aineen kerroksittainen yhdistelmä tai — suklaan ja minkä tahansa syötävän elintarvikkeen sekoitus. 1806 90 11 Alkoholia sisältävät Konvehtilajitelmat, joissa osa konvehdeista sisältää alkoholia ja osa ei, luokitellaan 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan mukaisesti. 1806 90 19 Muut Ks. alanimikkeen 1806 90 11 selittävät huomautukset. 1806 90 31 Täytetyt HS-selitykset alanimikkeessä 1806 31 koskevat soveltuvin osin tämän alanimikkeen ilmai- sua ”täytetyt”. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. täytetyt, suklaasta valmistetut pääsiäismunat ja jouluhahmot. 1806 90 39 Täyttämättömät Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. suklaaströsselin kaltainen sokeripäällysteinen val- miste (”chocolate vermicelli”), valssattu suklaamassa, joka on liuskeista hiutaletta (”choco- late flakes”) ja ontot tai kompaktit muottiin tehdyt suklaakuviot ja suklaamunat. 1806 90 50 Sokerivalmisteet ja niiden korvikkeet, jotka perustuvat muihin makeutusaineisiin kuin sokeriin, kaakaota sisältävät Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nimikkeen 1704 sokerivalmisteet, esim. toffeet ja sokeri- kuorrutteiset tuotteet, joihin on lisätty kaakaota. 1806 90 60 Kaakaota sisältävät levitteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat suklaalevitteet, jotka on pakattu niin, että tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino on enintään 2 kg. 1806 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eräät kreemien, syötävien jäätelöiden, jälkiruokien ja samankaltaisten valmisteiden valmistukseen käytettävät jauheet, jotka sisältävät kaakaota, lukuun ottamatta HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeissa poissuljettuja tuotteita. 96 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 VILJASTA, JAUHOISTA, TÄRKKELYKSESTÄ TAI MAIDOSTA VALMISTETUT TUOTTEET; LEIPOMATUOTTEET 19 RYHMÄ Yleisohjeita Tämän ryhmän tuotteiden kaakaojauhepitoisuus lasketaan kertomalla kertoimella 31 tuotteen yhteenlaskettu teobromiinipitoisuus ja kofeiinipitoisuus. Teobromiini- ja kofeiinipitoisuudet määritetään nestekromatografisesti (HPLC). 1901 Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista jauhoista, tärkkelyksestä tai mallasuutteesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lain- kaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 40 painoprosenttia täysin laskettuna; muualle kuulumattomat nimikkeiden rasvattomasta aineesta 0401—0404 tuotteista tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna tai karkeista 1901 20 00 Seokset ja taikinat, nimikkeen 1905 leipomatuotteiden valmistukseen tarkoitetut Tähän alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä, nimikkeen 1901 kohdan II alakoh- dassa 7 mainitut valmiit taikinat. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu ”riisipaperit” (”rice paper”), jotka ovat kuivatusta tai paistetusta jauho- tai tärkkelystaikinasta tehtyjä ohuita lehtisiä, myös eräitten leipomatuot- teiden päällystämiseen käytetyt (nimike 1905). 1901 90 11 ja 1901 90 19 Mallasuute Ks. HS-selitykset, nimike 1901, I kohta. Mallasuute sisältää dekstriinejä, maltoosia, valkuaisaineita, vitamiineja, entsyymejä ja makuaineita. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu vähittäismyyntiä varten pakatut, pikkulapsille tarkoite- tut valmisteet, jotka sisältävät mallasuutetta tai joissa mallasuute on yksi valmisteen perusainesosista (alanimike 1901 10 00). 1902 Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni, myös kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut; couscous, myös valmistettu 1902 20 91 Kypsennetyt Tähän nimikkeeseen kuuluu myös esikypsennetty pasta. 1902 40 90 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluu valmistettu couscous, esim. lihaa, vihanneksia ja muita ainesosia sisältävä, jos lihaa on tuotteessa enintään 20 painoprosenttia. 1904 Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmis- teet (esim. maissihiutaleet); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavalla valmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lukuun ottamatta jauhoja), esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu, muualle kuulumattomat Ks. tämän ryhmän 3 ja 4 huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 97 1904 10 10 — 1904 10 90 1904 20 10 — 1904 20 99 1904 90 10 ja 1904 90 90 1905 Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet HS-selityksissä nimikkeen 1904 kohdan A neljännessä kappaleessa mainitulla menetelmällä valmistetut tuotteet sekä muista viljalajeista valmistetut tuotteet luokitellaan näihin alani- mikkeisiin myös silloin, kun tuotteet paisuttamisen jälkeen valmistetaan edelleen jauhoiksi, rouheiksi tai pelleteiksi. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. epäsäännöllisen muotoiset pakkausmateriaalit, jotka on valmistettu suulakepuristamalla esim. maissijauhosta, myös jos ne on tehty ihmisravin- noksi kelpaamattomiksi. Paahtamattomista viljahiutaleista tai paahtamattomien viljahiutaleiden ja paahdettujen viljahiutaleiden tai paisutetun viljan sekoituksesta saadut elintarvikevalmisteet Ks. HS-selitykset, nimike 1904, B kohta. Muut Ks. HS-selitykset, nimike 1904, C kohta. Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (biscuits) sekä muut leipoma- tuotteet, myös jos niissä on kaakaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet Tähan nimikkeeseen ei kuulu kypsentämätön taikina — ei myöskään muotoiltuna —, joka on tarkoitettu ruokaleivän, kakkujen, leivosten, keksien, pikkuleipien tai muiden leipoma- tuotteiden valmistukseen, ei myöskään kaakaota sisältäviä (alanimike 1901 20 00). 1905 10 00 Näkkileipä 1905 20 10 — 1905 20 90 1905 30 11 — 1905 30 99 Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 4 alakohta. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös samankaltaiset tuotteet, jotka on valmistettu suulakepuristamalla. Maustekakut Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 6 alakohta. Näihin alanimikkeisiin ei kuulu ”speculoos” (eräänlainen kova piparkakku) ja ”Russian bread” (”patience”). Makeat keksit ja pikkuleivät (sweet biscuits); vohvelit ja vohvelikeksit Ks. tämän ryhmän 1 ja 2 lisähuomautukset ja HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 8 b ja 9 alakohdat. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös samankaltaiset tuotteet, jotka on valmistettu suula- kepuristamalla. 1905 30 30 Joissa on maitorasvaa vähintään 8 painoprosenttia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. voita sisältävät murokeksit (”butter biscuits”). 1905 30 51 Täytekeksit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka koostuvat kahdesta keksistä ja erillisestä täytekerroksesta, joka voi olla mitä tahansa ruoka-ainetta, esim. suklaata, hilloa, fondant- tikreemiä tai pähkinätahnaa. 1905 30 91 ja 1905 30 99 Vohvelit ja vohvelikeksit Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus ja HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 9 alakohta. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 1905 30 91 Suolatut, myös täytetyt 1905 40 10 ja 1905 40 90 1905 90 20 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. maustetut vohvelit, joissa on juustoa. Korput, paahdettu leipä ja niiden kaltaiset paahdetut tuotteet Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 5 alakohta. Ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinet- tiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet Ks. HS-selitykset, nimike 1905, B kohta. 1905 90 30 Ruokaleipä, jossa ei ole lisättyä hunajaa, munaa, juustoa tai hedelmää ja jossa on sokeria enintään 5 prosenttia ja/tai rasvaa enintään 5 prosenttia kuivapainosta Ilmaisulla ”ruokaleipä” tarkoitetaan erikokoisia tuotteita. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eri muodoissa oleva tavallinen leipä ja erikoisleivät kuten diabeetikoille tarkoitettu gluteenia sisältävä leipä sekä laivakorput. 1905 90 45 Keksit ja pikkuleivät (biscuits) Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 8 a ja 8 c alakohdat. 1905 90 55 Puristetut tai paisutetut tuotteet, maustetut tai suolatut Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 7 ja 15 alakohdat. 1905 90 60 Lisättyä makeutusainetta sisältävät Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kaikki konditoriatuotteet, joita ei luokitella edellisiin alanimikkeisiin, esim. kakut, leivonnaiset ja marengit. 1905 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. piirakat (”quiches”) ja pizzat sekä leivät, joita ei luokitella alanimikkeisiin 1905 90 30 ja 1905 90 60. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös tärkkelyksestä suulakepuristamalla valmistetut epäsäännöllisen muotoiset pakkausmateriaalit, myös jos ne on tehty ihmisravinnoksi kelpaamattomiksi. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 99 20 RYHMÄ KASVIKSISTA, HEDELMISTÄ, PÄHKINÖISTÄ TAI MUISTA KASVINOSISTA VALMISTETUT TUOTTEET 4 huomautus Tomaattimehun kuiva-ainepainon määrityksessä sovelletaan komission asetuksen (ETY) N:o 1979/82 liitteessä määrättyä analyyttistä menetelmää (EYVL L 214, 22. 7. 1982, s. 12). 1 lisähuomautus Tuotteen happopitoisuuden määrittämiseksi näyte homogenoidaan siten, että homogenaat- tiin tulee näytteen sisältämää nestemäistä ja kiinteää osaa siinä suhteessa kuin sitä on tutkittavassa tavarassa. 2001 Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat Ks. tämän ryhmän 3 huomautus. Kastikkeiden ja tähän nimikkeeseen kuuluvien tuotteiden erottamisesta ks. 21 ryhmän 1 lisähuomautus 2001 90 10 Mango-chutney Tässä alanimikkeessä ja alanimikkeessä 2103 90 10 tarkoitetaan ilmaisulla ”mango- chutney” mangosäilykevalmistetta, johon on lisätty eri tuotteita kuten inkivääriä, kuivat- tuja rypäleitä, pippuria ja sokeria. Tähän alanimikkeeseen luokiteltu mango-chutney sisältää hedelmäpaloja, kun taas alani- mikkeeseen 2103 90 10 luokiteltu mango-chutney on täysin homogenoitu kastike, jonka sakeus vaihtelee. 2001 90 50 Sienet Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu sienet, jotka on ainoastaan säilötty väliaikaisesti nimikkeessä 0711 määritellyllä menetelmällä, esim. väkevään suolaliemeen, johon on lisätty etikkaa tai etikkahappoa. 2002 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt tomaa- tit 2002 10 10 ja 2002 10 90 2002 90 11 — 2002 90 99 Kastikkeiden ja tähän nimikkeeseen kuuluvien tuotteiden erottamisesta ks. 21 ryhmän 1 lisähuomautus Kokonaiset tai paloitellut tomaatit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kokonaiset tai paloitellut tomaatit (myös kuoritut), jotka on säilötty steriloimalla. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tomaattipyree (myös kiinteässä muodossa oleva), tomaattitiiviste ja tomaattimehu, joiden kuiva-ainepitoisuus on vähintään 7 painoprosent- tia. Näihin alanimikkeisiin kuuluu myös tomaattijauhe, joka on valmistettu kuivatusta tomaattimehusta. Näihin alanimikkeisiin ei kuitenkaan kuulu viipaloiduista tomaateista kuivaamalla valmistetuista hiutaleista jauhettu jauho, vaan se luokitellaan alanimikkeeseen 0712 90 30. 100 2004 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet Ks. tämän ryhmän 3 huomautus. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu nimikkeen 0714 tuotteista tehdyt valmisteet, joiden ei katsota olevan vihanneksia tai 2008 99 91) (alanimike 2001 90 40, 2006 00 38, 2006 00 99 2004 10 10 Kypsennetyt, mutta muuten valmistamattomat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 2004 kohdassa 1 mainitut tuotteet. 2004 10 91 ja 2004 10 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 2004 kohdassa 3 mainitut tuotteet. 2004 90 50 Herneet (Pisum sativum) ja vihreät pavut Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”vihreät pavut” vain Phaseolus- ja Vigna- suvun raakoina kerättyjä papuja, joiden koko palko on syötävää. Palko voi olla väriltään vaihteleva, kuten esim. täysin vihreä tai vihreä harmain tai sinisin pilkuin tai keltainen (”vahapavut”). 2005 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet Nimikkeen 2004 selittävät huomautukset koskevat tätä alanimikettä. Kastikkeiden ja tähän nimikkeeseen kuuluvien tuotteiden erottamisesta ks. 21 ryhmän 1 lisähuomautus Tähän alanimikkeeseen kuuluu ”papad”-niminen tehty kuivista taikinalevyistä, jotka on valmistettu kuivatuista palkokasveista tehdystä hienosta jauhosta, suolasta, mausteista, öljystä, kohotusaineista ja joskus pienistä määristä hienoa vilja- tai riisijauhoa. joka on tuote, 2005 10 00 Homogenoidut kasvikset Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. 2005 20 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. viipaloidut tai suikaloidut perunat, jotka on esikei- tetty rasvassa tai öljyssä, jäähdytetty ja tyhjiöpakattu. Oliivit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat oliivit, jotka on mainittu HS-selityksissä nimikkeen 2005 neljännen kappaleen kohdassa 1, myös vihanneksilla (esim. maustepippurilla tai miedoilla ja makeilla paprikoilla), hedelmillä tai pähkinöillä (esim. manteleilla) tai vihannesten ja hedelmien tai pähkinöiden sekoituksella täytetyt. Sokerilla säilötyt (valellut, lasitetut tai kandeeratut) kasvikset, hedelmät, pähkinät, hedelmänkuoret ja muut kasvinosat Sokeripitoisuus suurempi kuin 13 painoprosenttia. Ks. sokeripitoisuudesta tämän ryhmän 2 lisähuomatus. 2005 70 10 ja 2005 70 90 2006 00 2006 00 31 — 2006 00 38 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 101 2007 Keittämällä valmistetut hillot, hedelmähyytelöt, marmelaatit, hedelmä- ja pähkinä- soseet sekä hedelmä- ja pähkinäpastat, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutus- ainetta sisältävät Ks. sokeripitoisuudesta tämän ryhmän 2 lisähuomautus. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu hedelmäsoseet, jotka on valmistettu ensin siivilöimällä ja sen jälkeen kuumennettu kiehumispisteeseen tyhjiössä ja joiden rakennetta ja kemiallista koostumusta lämpökäsittely ei ole muuttanut (nimike 2008). 2007 10 10 — 2007 10 99 2008 Homogenoidut valmisteet Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus. Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat Ks. sokeripitoisuudesta tämän ryhmän 2 lisähuomautus. Ks. lisätystä sokerista tämän ryhmän 3 lisähuomautus. Ks. alkoholipitoisuudesta tämän ryhmän 4 lisähuomautus. Kastikkeiden ja tähän nimikkeeseen kuuluvien tuotteiden erottamisesta ks. 21 ryhmän 1 lisähuomautus. 2008 11 10 — 2008 19 99 Pähkinät, maapähkinät ja muut siemenet, myös näiden sekoitukset Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 2008 kohdissa 1 ja 2 mainitut tuotteet sekä näiden tuotteiden sekoitukset. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös: 1. hiutaleiksi valmistetut tai murskatut, erityisesti leivonnaisissa käytetyt tuotteet, tai 2. jauhetut tai muuten murskatut, tahnan muodossa olevat, myös muita lisättyjä aineita sisältävät tuotteet. Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu marsipaanin, nougat’n jne. valmistukseen käytettävät tahnat (nimike 1704). 2008 19 11 — 2008 19 99 Muut, myös sekoitukset Näihin alanimikkeisiin kuuluvat pähkinät ja muut siemenet (lukuun ottamatta maapähki- nöitä) sekä pähkinöiden ja muiden siementen sekoitukset, myös sellaiset, jotka sisältävät enimmäkseen maapähkinää. 2008 30 51 Greipit ja pomelot lohkoina Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”lohkot” hedelmien luonnollisia, kokonaisia lohkoja. Luokitteluun ei kuitenkaan vaikuta tuotteen mahdollisesti sisältämät pienet määrät rikkou- tuneita lohkoja, joita ei ole tarkoituksella tuotettu. 102 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2008 30 71 Greipit ja pomelot lohkoina Ks. alanimikkeen 2008 30 51 selittävät huomautukset. 2008 60 51 Hapankirsikat (Prunus cerasus) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat hieman happamen makuiset kirsikat, joita saadaan Prunus cerasus L. -lajin eri muunnoksista. 2008 60 61 Hapankirsikat (Prunus cerasus) Ks. alanimikkeen 2008 60 51 selittävät huomautukset. 2008 60 71 Hapankirsikat (Prunus cerasus) Ks. alanimikkeen 2008 60 51 selittävät huomautukset. 2008 60 91 Hapankirsikat (Prunus cerasus) Ks. alanimikkeen 2008 60 51 selittävät huomautukset. 2009 Käymättömät ja lisättyä alkoholia sisältämättömät hedelmämehut (myös rypäleen puristemehu ”grape must”) ja kasvismehut, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät Ks. käymättömistä ja lisättyä alkoholia sisältämättömistä hedelmämehuista tämän ryhmän 5 huomautus. Ks. lisätystä sokerista tämän ryhmän 5 lisähuomautus. 2009 11 11 — 2009 11 99 2009 50 10 ja 2009 50 90 Jäädytetty Ks. HS-selitykset, alanimike 2009 11. Tomaattimehu Ks. tämän ryhmän 4 huomautus ja sitä koskevat selittävät huomautukset. 2009 60 51 Tiivistetty Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautus. 2009 60 71 Tiivistetty Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautus. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 103 21 RYHMÄ ERINÄISET ELINTARVIKEVALMISTEET 2 lisähuomautus Tämä lisähuomatus kattaa erityisesti maltodekstriinit. 2101 Kahvi-, tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin tuotteisiin tai kahviin, teehen tai mateen perustuvat valmisteet; paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja tiivisteet 2101 11 11 Kahviin perustuvan kuiva-aineen pitoisuus vähintään 95 painoprosenttia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat jauheena, muruina, hiutaleina, kimpaleina tai missä tahansa muussa kiinteässä muodossa olevat kahviuutteet, -esanssit ja -tiivisteet. 2101 11 19 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. juoksevassa tai tahnan muodossa olevat (myös jäädytetyt) tuotteet. Tällaisia tuotteita käytetään erityisesti elintarvikevalmisteisiin (esim. suklaan, kakkujen ja leivonnaisten sekä jäätelön valmistukseen). 2101 30 19 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuoritut ja paahdetut idättämättömät ohranjyvät, joita voidaan käyttää väri- ja makuaineena oluen valmistuksessa tai kahvinkorvikkeena. 2102 Hiiva (elävä eli aktiivinen tai kuollut eli inaktiivinen); muut kuolleet yksisoluiset mikro-organismit (ei kuitenkaan nimikkeen 3002 rokotteet); valmistetut leivinjau- heet 2102 10 10 Valikoitu kantahiiva (hiivaviljelmät) Ks. HS-selitykset, nimike 2102, A kohdan 4 alakohta. Nämä hiivat on viljelty erityiselatusaineilla tiettyä käyttötarkoitusta, erityisesti tislausta ja viininvalmistusta varten. Niiden avulla on mahdollista luoda tarkoin määritellyt ominai- suudet käymistuotteisiin. 2102 20 11 ja 2102 20 19 Kuollut eli inaktiivinen hiiva Näitä HS-selityksissä nimikkeen 2102 kohdan A neljännessä ja viidennessä kappaleessa kuvailtuja hiivoja myydään yleisesti nimellä ”elintarviketeollisuushiiva”. Ne ovat yleensä jauheen, lastujen tai murujen muodossa. 2102 20 90 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 2102, B kohta. 2102 30 00 Valmistetut leivinjauheet Ks. HS-selitykset, nimike 2102, C kohta. 104 2103 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Kastikkeet ja valmisteet niitä varten; maustamisvalmisteita olevat sekoitukset; sinappijauho ja valmistettu sinappi Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus 2103 90 10 Nestemäinen mango-chutney Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”mango-chutney” tarkoitetaan mangosäilykevalmistetta, johon on lisätty erilaisia tuotteita kuten inkivääriä, kuivattuja rypäleitä, pippuria ja sokeria. Tähän alanimikkeeseen luokiteltu mango-chutney on täysin homogenoitu, enemmän tai vähemmän juokseva kastike. 2103 90 30 Aromaattiset katkerot, alkoholipitoisuus 44,2—49,2 tilavuusprosenttia, katkeroa, maus- teita ja erilaisia aineksia 1,5—6 painoprosenttia sekä sokeria 4—10 painoprosenttia sisältävät, enintään 0,5 litraa vetävissä astioissa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet ovat tiivistettyjä, nestemäisiä alkoholipitoisia valmisteita, joiden erityinen, sekä karvas että vahvasti aromaattinen maku on peräisin niiden valmistuksessa käytetyistä katkeron juurista, erilaisista mausteista ja aromaattisista aineista. Nämä aromaattiset katkerot ovat lisäaineita, jotka on tarkoitettu käytettäviksi sekä juomien (cocktail-juomien, sokeriliemien, virvoitusjuomien, jne. ) maustamiseen että kastik- keiden ja maustamisvalmisteiden tavoin maustamisaineena kypsennetyissä ruuissa ja leivon- naisissa (keitoissa, valmistetussa lihassa, kala- tai kasvisruuissa, kastikkeissa, herkkutuot- teissa, hedelmähillokkeissa, -salaateissa ja -piiraissa, jälkiruuissa, sorbeteissa, jne. ). Näitä aromaattisia katkeroita myydään tavallisesti nimellä ”angostuurakatkero”. 2104 Keitot ja liemet sekä valmisteet niitä varten; homogenoidut sekoitetut elintarvike- valmisteet 2104 20 00 Homogenoidut sekoitetut elintarvikevalmisteet Ilmaisu ”homogenoidut sekoitetut elintarvikevalmisteet” määritellään tämän ryhmän 3 huomautuksessa. 2105 00 Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet, myös kaakaota sisältä- vät Tässä nimikkeessä ilmaisulla ”jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet” tarkoitetaan elintarvikevalmisteita, myös vähittäismyyntiä varten pakattuja sekä myös kaakaota tai suklaata sisältäviä (tai suklaalla päällystettyjä), jotka jäädytyksen tuloksena ovat kiinteässä tai tahnamaisessa muodossa ja jotka on tarkoitettu syötäväksi näissä muodoissa. Näiden tuotteiden olennainen ominaisuus on se, että ne muuttuvat nestemäiseen tai puolinestemäiseen muotoon, kun ympäristön lämpötila on noin 0 °C. Näiden jäädytettyjen tuotteiden kaltaiset valmisteet, joilla ei kuitenkaan ole edellä kuvattua ominaisuutta, luokitellaan valmisteesta riippuen nimikkeeseen 1806, nimikkeeseen 1901 tai nimikkeeseen 2106. Tämän nimikkeen tuotteilla on hyvin vaihtelevia nimiä (mehujäät, jäätelö, cassata, ”Nea- politan slices”, jne. ) ja muotoja; ne voivat sisältää kaakaota tai suklaata, sokeria, kasvirasvaa tai maitorasvaa, maitoa (myös rasvatonta), hedelmää, stabilointi-, maku- ja väriaineita, jne. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 105 Näiden tuotteiden kokonaisrasvapitoisuus ei yleensä ole enempää kuin 15 prosenttia lopputuotteen painosta. Tietyt erikoisuudet, joiden valmistukseen on käytetty suuri määrä kermaa, voivat sisältää rasvaa kokonaisuudessaan noin 20 painoprosenttia. Tiettyjen jäädytettyjen tuotteiden valmistuksessa sekoitetaan käytettäviin raaka-aineisiin ilmaa, jotta lopputuote saataisiin suuremmaksi (paisutus). Ks. myös HS-selitykset, nimike 2105, erityisesti ko. nimikkeessä olevat maininnat tuotteis- ta, jotka eivät kuulu nimikkeeseen. 2106 Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet 2106 10 20 ja 2106 10 80 Proteiinitiivisteet ja teksturoidut proteiiniaineet Ks. HS-selitykset, nimike 2106, 6 kohta, lukuun ottamatta ko. kohdan alkua, jossa kuvataan proteiinihydrolysaatteja. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu tiivistetyt maitoproteiinit (alanimike 0404 90 tai 3504 00 00). Kun tuotteen sakkaroosipitoisuutta määritetään näihin alanimikkeisiin luokittelua varten, on pitoisuuteen luettava mukaan inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna. 2106 90 10 Juustofonduet Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus. 2106 90 20 Alkoholipitoiset valmisteet (seokset), jollaisia käytetään juomien valmistukseen, muut kuin hyvänhajuisiin aineisiin perustuvat Ks. HS-selitykset, nimike 2106, toisen kappaleen 7 kohta. Ks. tämän ryhmän lisähuomautus 4. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu vastaavat valmisteet (seokset), joiden alkoholipitoisuus on enintään 0,5 tilavuusprosenttia (alanimikke 2106 90 92 tai 2106 90 98). 2106 90 30 Isoglukoosisiirappi 2106 90 92 ja 2106 90 98 Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus. Muut Ks. HS-selitykset, nimike 2106, 1—5, 8—11 ja 13—16 kohdat sekä alanimikkeiden 2106 10 20 ja 2106 10 80 kolmannen kappaleen selittävät huomautukset. 106 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 22 RYHMÄ JUOMAT, ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI) JA ETIKKA Yleisohjeet Eriteltäessä tässä ryhmässä tuotteet, jotka ovat enintään kaksi litraa vetävissä astioissa ja tuotteet, jotka ovat enemmän kuin kaksi litraa vetävissä astioissa, ratkaisevaa ei ole astioiden vetoisuus vaan nesteen määrä astioissa. Tähän ryhmään kuuluvat (mikäli ne eivät ole lääkkeitä) vahvistavat valmisteet, jotka soveltuvat välittömään kulutukseen kuten juomat, vaikka niitä nautittaisiin pieninä annoksina, esim. lusikallisen verran. Alkoholittomat vahvistavat valmisteet, jotka on laimennettava ennen käyttöä, eivät kuulu 22 ryhmään (yleensä nimike 2106). 1 lisähuomautus b alakohta Mahdollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on laskettava kertomalla kertoimella 0,6 sataan litraan ko. tuotetta sisältyvä sokerimäärä laskettuna inverttisokerikiloina. 2201 2201 10 11 — 2201 10 99 2201 10 11 ja 2201 10 19 Vesi, myös luonnon tai keinotekoinen kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön ja maustamaton; jää ja lumi Kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 2201 kohdissa B ja C mainitut tuotteet. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu aerosoliastioihin pakattu luonnon kivennäisvesi, joka on tarkoitettu ihonhoitoon (nimike 3304). Luonnon kivennäisvesi Ilmaisulla ”luonnon kivennäisvesi” tarkoitetaan vettä, joka on voimassaolevan neuvoston direktiivin 80/777/ETY (EYVL L 229, 30. 8. 1980, s. 1) mukaista. 2201 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 2201 kohdissa A ja D mainitut tuotteet. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös vesihöyry ja suodatettu, steriloitu, puhdistettu tai pehmennetty luonnonvesi. 2202 Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuiten- kaan nimikkeen 2009 hedelmä- ja kasvismehut Ilmaisu ”alkoholittomat juomat” määritellään tämän ryhmän 3 huomautuksessa. 2202 10 00 Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu HS-selityksissä nimikkeen 2202 kohdassa A mainitut virvoitusjuomat kuuluvat tähän alanimikkeeseen. Virvoitusjuomien mahdollisesti sisältämät antioksidantit, vitamiinit, stabilointiaineet tai kiniini eivät vaikuta näiden juomien luokitteluun. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 107 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös vedestä, sokerista ja makuaineista koostuvat ja muovipusseihin pakatut nestemäiset tuotteet, jotka on tarkoitettu mehujään kotivalmistuk- seen pakastimissa. 2202 90 91 — 2202 90 99 Muut, jotka sisältävät nimikkeiden 0401—0404 tuotteista saatuja rasvoja Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. nestemäinen tuote, joka tunnetaan kaupallisella nimellä ”filled milk” (maidon kaltainen rasvasekoite), jos se soveltuu juotavaksi sellaise- naan. ”Filled milk” on tuote, jonka perustana on rasvaton maito tai rasvaton maitojauhe, johon on lisätty puhdistettuja kasvirasvoja tai -öljyjä lähes sama määrä kuin mitä alkuperäisestä täysmaidosta on erotettu luonnonrasvaa. Tämä juoma luokitellaan sisältä- mänsä maitorasvapitoisuuden mukaan näihin alanimikkeisiin. 2204 Tuoreista rypäleistä valmistettu viini, myös väkevöity viini; rypäleen puristemehu (grape must), muu kuin nimikkeeseen 2009 kuuluva Todellisesta alkoholipitoisuudesta (tilavuusprosentteina), ks. tämän ryhmän 1 lisähuomau- tuksen a alakohta. 2204 10 11 — 2204 10 99 Kuohuviini Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. 2204 10 11 Samppanja Samppanja on kuohuviini, joka on tuotettu Champagnen maakunnassa, Ranskassa ja joka on valmistettu yksinomaan tässä maakunnassa viljellyistä rypäleistä. 2204 21 10 Viinit (muut kuin alanimikkeessä 2204 10 mainitut), jotka ovat ”pulloissa, jotka on suljettu sienenmuotoisella korkilla, joka on tuettu sitein tai kiinnikkein”; viini muissa astioissa, joissa hiilidioksidin aikaansaama ylipaine nesteessä on vähintään 1 baari, mutta pienempi kuin 3 baaria 20 °C:ssa mitattuna Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 1. viinit, jotka ovat ”pulloissa, jotka on suljettu sienenmuotoisella korkilla” ja jotka eivät vastaa tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksen ”kuohuviinin” määritelmää; 2. viinit muissa astioissa (muissa kuin ”pulloissa, jotka on suljettu sienenmuotoisella korkilla”), joissa ylipaine nesteessä on vähintään 1 baari, mutta pienempi kuin 3 baaria 20 °C:ssa mitattuna. ”Sienenmuotoisiksi korkeiksi” katsotaan korkkiaineesta tehdyt korkit, jotka ovat alla olevan piirroksen kaltaisia sekä samankaltaiset muovimateriaaleista tehdyt korkit. 108 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2204 21 11 — 2204 21 99 2204 21 11 — 2204 21 78 2204 21 81 ja 2204 21 82 Muut Ks. tämän ryhmän 3 ja 4 lisähuomautukset. Tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen A kohdassa määriteltyyn kuiva-aineen kokonaismää- rään sisältyviä haihtumattomia aineosia ovat mm. sokerit, glyseroli, tanniinit, viinihappo, väriaineet ja suolat. Määritetyillä alueilla tuotetut laatuviinit (tma-laatuviinit) Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus. Määritetyillä alueilla tuotetut laatuviinit (tma-laatuviinit) Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus. 2204 21 93 Tokajinviini (Aszu ja Szamorodni) Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen B kohdan b alakohta. 2204 21 97 Tokajinviini (Aszu ja Szamorodni) Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen B kohdan b alakohta. 2204 29 10 Viinit (muut kuin alanimikkeessä 2204 10 mainitut), jotka ovat ”pulloissa, jotka on suljettu sienenmuotoisella korkilla, joka on tuettu sitein tai kiinnikkein”; viini muissa astioissa, joissa hiilidioksidin aikaansaama ylipaine nesteessä on vähintään 1 baari, mutta pienempi kuin 3 baaria 20 °C:ssa mitattuna Alanimikkeen 2204 21 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 2204 29 12 — 2204 29 99 2204 29 12 — 2204 29 58 2204 29 81 ja 2204 29 82 Muut Ks. tämän ryhmän 3 ja 4 lisähuomautukset Määritetyillä alueilla tuotetut laatuviinit (tma-laatuviinit) Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus. Määritetyillä alueilla tuotetut laatuviinit (tma-laatuviinit) Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus. 2204 29 93 Tokajinviini (Aszu ja Szamorodni) Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen B kohdan b alakohta. 2204 29 97 Tokajinviini (Aszu ja Szamorodni) Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautuksen B kohdan b alakohta. 2204 30 10 Käymistilassa tai jonka käyminen on pysäytetty muuten kuin alkoholia lisäämällä Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus sekä siihen liittyen 1 lisähuomautuksen a, b ja c alakohdat. 2204 30 92 Tiivistetty Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautus. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 109 2204 30 96 Tiivistetty Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautus. 2205 Vermutti ja muu tuoreista viinirypäleistä valmistettu viini, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla Tähän nimikkeeseen kuuluvia ja HS-selityksissä nimikkeessä 2205 kuvailtuja viinejä ovat mm. : 1. nimillä ”Marsala all’uovo”, ”Marsala alla mandorla” ja ”Crema di Marsala all’uovo” tunnetut juomat, joiden perustana on Marsala-viini ja jotka on maustettu munankel- tuaisella, manteleilla ja muilla aromaattisilla aineilla; 2. nimellä ”Sangria” tunnetut viinipohjaiset juomat, jotka on maustettu esim. sitruunalla tai appelsiinilla. Ks. tämän ryhmän 7 lisähuomautus. Tuotteet, joiden todellinen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 7 tilavuusprosenttia, luokitellaan nimikkeeseen 2206 00. 2206 00 Muut käymisen avulla valmistetut juomat (esim. siideri, päärynäviini ja sima); käymisen avulla valmistettujen juomien sekoitukset sekä käymisen avulla valmis- tettujen juomien ja alkoholittomien juomien sekoitukset, muualle kuulumattomat 2206 00 10 Piquette (puristejäännöksestä valmistettu viini) 2206 00 31 — 2206 00 89 2206 00 31 ja 2206 00 39 2206 00 51 — 2206 00 89 Ks. tämän ryhmän 8 lisähuomautus. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 2206 kohdissa 1—10 kuvaillut tuotteet. Kuohuvat Kuohuvista juomista, ks. tämän ryhmän 9 lisähuomautus. Tässä 2204 21 10 selittävien huomautusten viimeinen kappale. lisähuomautuksessa mainitusta sienenmuotoisesta korkista, ks. alanimikkeen Kuohumattomat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. juomat, joita ei ole valmistettu tuoreiden rypäleiden mehusta spontaanin käymisen avulla vaan jotka on valmistettu rypäletiivisteestä. Tämä tiiviste on hyvin säilyvää ja sitä voidaan varastoida myöhempää käyttöä varten. Käyminen käynnistetään yleensä hiivalla. Tiivisteeseen voidaan myös lisätä sokeria ennen käymistä tai käymisen aikana. Tällä tavoin valmistettu tuote voidaan lopuksi makeuttaa, väkevöittää tai siihen voidaan sekoittaa muita aineita. 2207 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus vähintään 80 tila- vuusprosenttia; denaturoitu etyylialkoholi (etanoli) ja muut denaturoidut väkevät alkoholijuomat, väkevyydestä riippumatta 2207 10 00 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus vähintään 80 tilavuusprosenttia Ks. HS-selitykset, nimike 2207, lukuun ottamatta neljättä kappaletta. Alkoholipitoiset juomat (esim. gini, votka) luokitellaan niiden alkoholipitoisuudesta riippu- matta alanimikkeisiin 2208 20 12—2208 90 78. 110 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2207 20 00 Denaturoitu etyylialkoholi (etanoli) ja muut denaturoidut väkevät alkoholijuomat, väke- vyydestä riippumatta Ks. HS-selitykset, nimikkeen 2207 neljäs kappale. 2208 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tila- vuusprosenttia; väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat Nimikkeen 2208 väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat ovat alkoholipitoisia nesteitä, jotka on yleensä tarkoitettu nautittaviksi ja jotka on valmistettu: — joko suoraan tislaamalla spontaanisti käyneistä nesteistä, kuten viinistä tai siideristä, tai aikaisemmin käyneistä hedelmistä, puristusjätteistä, viljasta tai muista kasvikunnan tuotteista, myös lisättyjä makuaineita sisältävistä, — tai yksinkertaisesti lisäämällä erilaisia aromaattisia aineita, ja joskus myös sokeria, tislattuun alkoholiin. Erilaiset alkoholipitoiset juomat on kuvailtu HS-selityksissä nimikkeen 2208 kolmannen kappaleen alakohdissa 1—17. Denaturoimattomien väkevien alkoholijuomien luokituksesta on huomattava se, että ne luokitellaan tähän nimikkeeseen myös silloin, kun niiden alkoholipitoisuus on 80 tila- vuusprosenttia tai suurempi, riippumatta siitä, soveltuvatko ne juomina välittömään kulutukseen. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu käyttämällä valmistetut alkoholijuomat (nimikkeet 2203 00—2206 00). Viski Viski on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu tislaamalla viljamäskiä ja jota markkinoidaan vähintään 40 tilavuusprosentin alkoholina, pullossa tai muissa astioissa. Skotlantilainen viski (Scotch whisky) on Skotlannissa tislattua ja kypsytettyä viskiä. Viski, johon on lisätty hiilihapotettua vettä (viskisooda), ei kuulu näihin alanimikkeisiin, vaan alanimikkeseen 2208 90 69 tai 2208 90 78. Mallasviski Skotlantilainen mallasviski on väkevä alkoholijuoma, jota valmistetaan käyttämällä ja tislaamalla ainoastaan ohramaltaista tehtyä mäskiä. Viskisekoitukset Skotlantilainen viskisekoitus valmistetaan sekoittamalla (”blending”) kahta tai useampaa skotlantilaista mallasviskiä ja/tai skotlantilaista viljaviskiä. Muu Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki muut skotlantilaiset viskit, erityisesti skotlantilainen viljaviski, joka valmistetaan mallastetun ohran ja mallastamattomien viljojen sekoitukses- ta. Rommi ja taffia Ks. HS-selitykset, nimike 2208, kolmannen kappaleen 3 alakohta, jos näiden alanimikkei- den tuotteet säilyttävät organoleptiset ominaisuutensa. 2208 30 11 — 2208 30 88 2208 30 32 ja 2208 30 38 2208 30 52 ja 2208 30 58 2208 30 72 ja 2208 30 78 2208 40 11 ja 2208 40 99 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 111 2208 50 11 ja 2208 50 19 2208 60 11 — 2208 60 99 2208 70 10 ja 2208 70 90 2208 90 11 ja 2208 90 19 2208 90 33 ja 2208 90 38 Gini Gini on alkoholipitoinen juoma, joka tavallisesti valmistetaan tislaamalla puhdistettua viljaväkiviinaa tai etyylialkoholia (etanolia) yhden tai useamman perättäisen kerran. Gini on maustettu katajanmarjoilla ja muilla aromaattisilla aineilla (esim. korianterilla, angelika- juurella, aniksella tai inkiväärillä). Näissä alanimikkeissä gininä pidetään vain niitä alkoholipitoisia juomia, joilla on ginin organoleptiset ominaisuudet. Näin ollen esim. seuraavat tuotteet eivät kuulu näihin alanimikkeisiin: a) genever (alanimike 2208 50 91 tai 2208 50 99); b) akvaviitti (alanimike 2208 90 57 tai 2208 90 74); c) kranawitter (alanimike 2208 90 57 tai 2208 90 74). Votka Ks. HS-selitykset, nimike 2208, kolmas kappale, kohta 5. Liköörit Ks. HS-selitykset, nimike 2208, kohta B. Arrakki Arrakki on väkevä alkoholijuoma, joka on erikoishiivaa käyttämällä valmistettu sokeriruo- komelassista tai muiden kasvien makeista mehuista tai riisistä tuotetusta melassista. Arrakkia ei pidä sekoittaa rakiin, jota saadaan rusinoista tai kuivatuista viikunoista valmistetusta väkevästä alkoholijuomasta ja aniksesta uudelleen tislaamalla ja joka luokitel- laan alanimikkeeseen 2208 90 57 tai 2208 90 74. Luumu-, päärynä- ja kirsikkaviina (ei kuitenkaan liköörit) Luumu-, päärynä- ja kirsikkaviinat ovat yksinomaan luumu-, päärynä- tai kirsikkamehusta käyttämällä ja tislaamalla valmistettuja alkoholipitoisia juomia. Ilmaisuista ”luumut” ja ”kirsikat”, ks. HS-selitykset, nimike 0809. 2208 90 48 Muut Tässä alanimikkeessä hedelmistä tislatuilla väkevillä alkoholijuomilla tarkoitetaan alkoholi- pitoisia juomia, jotka on yksinomaan valmistettu käyttämällä ja tislaamalla hedelmistä (muista kuin luumuista, päärynöistä tai kirsikoista), esim. aprikooseista, mustikoista, vadelmista, karhunvatukoista, mustista, valkoisista tai punaisista viinimarjoista, mansikois- ta tai omenista sekä siideristä tislatut väkevät alkoholijuomat. Calvados luokitellaan alanimikkeeseen 2208 90 45. 2208 90 57 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. anisviinat, raki, agaven käyneestä mehusta tislatut väkevät alkoholijuomat (esim. tequila ja mezcal), aromaattisista yrteistä tislatut väkevät alkoholijuomat, mahakatkerot, akvaviitti, kranawitter, maustejuurista tislatut väkevät alkoholijuomat (esim. katkerot) ja durrasta tislatut väkevät alkoholijuomat. 112 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2208 90 69 Muut alkoholipitoiset juomat HS-selityksissä nimikkeen 2208 kolmannen kappaleen alakohdissa 14—17 mainittujen juomien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. alkoholipitoiset juomat, joihin on lisätty hiilihapotettua vettä (esim. ”viskisooda”); 2. tee, johon on sekoitettu alkoholia; 3. alkoholipitoisten juomien sekoitukset tai alkoholipitoiset juomat, jotka on sekoitettu hedelmä- tai vihannesmehuihin (cocktail-juomat). 2208 90 71 Hedelmistä tislatut Ks. alanimikkeen 2208 90 48 selittävät huomautukset. Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. calvados. 2208 90 74 Muut Ks. alanimikkeen 2208 90 57 selittävät huomautukset. 2208 90 78 Muut alkoholipitoiset juomat Ks. alanimikkeen 2208 90 69 selittävät huomautukset. 2209 00 Etikka ja etikkahaposta valmistetut etikankorvikkeet 2209 00 11 ja 2209 00 19 2209 00 91 ja 2209 00 99 Viinietikka Ks. tämän ryhmän 10 lisähuomautus. Ks. myös HS-selitykset, nimike 2209, I kohdan 1 alakohta. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 2209 kohdan I alakohdissa 2, 3 ja 4 mainitut tuotteet sekä kohdassa II mainitut tuotteet. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 113 23 RYHMÄ ELINTARVIKETEOLLISUUDEN JÄTETUOTTEET JA JÄTTEET; VALMISTETTU REHU 3 lisähuomautus Mahdollinen alkoholipitoisuus (% mas) on laskettava kertomalla kertoimella 0,47 sataan kiloon kyseistä tuotetta sisältyvä sokerimäärä (laskettu inverttisokerikiloina). 2301 Lihasta, muista eläimenosista, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista valmistetut ihmisravinnoksi soveltumattomat jauhot, jauheet ja pelletit; eläinrasvan sulatusjätteet 2301 20 00 Kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit Tämän alanimikkeen kalasta valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit koostuvat kalasta tai kalajätteestä, joka on yleensä kypsennetty ja sitten puristettu tahnaksi, kuivattu ja jauhettu sekä joskus valmistettu pelleteiksi. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu kalasta valmistettu jauho, joka soveltuu ihmisravinnoksi (alanimike 0305 10 00). 2302 Leseet, lesejauhot ja muut viljan tai palkoviljan seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneet jätetuotteet, myös pelleteiksi valmistetut Tähän alanimikkeeseen kuuluvien tuotteiden ja 11 ryhmään kuuluvien tuotteiden erottelus- ta, ks. 11 ryhmän 2 huomautuksen A kohta. HS-selityksissä nimikkeen 2302 kohdan B alakohdassa 1 mainitut jätetuotteet sisältävät vähintään 50 prosenttia viljaa tai palkoviljaa. Saadun tuotteen tärkkelyspitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission direktiivin 72/ 199/ETY liitteen I osastossa I määrättyä menetelmää (EYVL L 123, 29. 5. 1972, s. 6). Maissista peräisin olevat Puhdistettujen kuorimattomien maissinjyvien seulonnan yhteydessä talteen otetut rikkoutu- neet maissinjyvät eivät kuulu näihin alanimikkeisiin, vaan alanimikkeeseen 1104 23 90, mikäli jyvät täyttävät 11 ryhmän 2 huomatuksen A kohdassa asetetut vaatimukset. Tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteet ja niiden kaltaiset jäteaineet, sokerijuuri- kasjätemassa, sokeriruokojäte ja muut sokerinvalmistuksen jätteet, rankki ja muut panimo- ja polttimojätteet, myös pelleteiksi valmistetut Tärkkelys- ja valkuaisainepitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission direktiivin 72/ 199/ETY liitteen I osastoissa I ja II määrättyjä menetelmiä (EYVL L 123, 29. 5. 1972, s. 6). Maissitärkkelyksen valmistuksessa saadut jätetuotteet (ei kuitenkaan tiivistetty maissinvale- luvesi), kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. maissigluteeni (yleensä jauhon muodossa), joka koostuu pääasiallisesti maissinjyvien gluteenista, jota saadaan maissitärkkelyksen erottamisen yhteydessä; valkuaisainepitoi- suus (N × 6,25) on yli 40 painoprosenttia; 2302 10 10 ja 2302 10 90 2303 2303 10 11 ja 2303 10 19 114 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2. gluteenijauhe, jota valmistetaan pääasiallisesti sekoittamalla maissitärkkelyksen valmis- tuksessa syntynyttä kuivaa jätetuotetta ja puhdasta gluteenia keskenään; tällaisten tuotteiden valkuaisainepitoisuus (N × 6,25) on yleensä noin 40 painoprosenttia; 3. maissigluteenirehu, joka tavallisesti sisältää valkuaisaineita (N × 6,25) vähintään 20 painoprosenttia ja joka koostuu pääasiallisesti perikarpin ja siemenvalkuaisen palasista, maissigluteenista ja joskus tiivistetystä maissinvaleluvedestä, jotka kaikki ovat maissitärkkelyksen valmistuksessa syntyneitä sivutuotteita. Tällaiset tuotteet voivat sisältää jätetuotteita, jotka ovat syntyneet erotettaessa maissinalkioista öljyä märkäme- netelmällä. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös edellä mainituista tuotteista valmistetut pelletit. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain tuotteet, joiden tärkkelyspitoisuus on enintään 28 prosenttia kuiva-aineen painosta komission direktiivin 72/199/ETY liitteen I osastossa I määrätyn menetelmän (EYVL L 123, 29. 5. 1972, s. 6) mukaisesti määritettynä sekä joiden rasvapitoisuus on enintään 4,5 prosenttia kuiva-aineen painosta komission direktiivin 84/4/ETY liitteessä I määrätyn menetelmän A (EYVL L 15, 18. 1. 1984, s. 28) mukaisesti määritettynä. Tuotteet, joiden tärkkelys- tai rasvapitoisuus on suurempi, luokitellaan tuotteen luonteesta riippuen yleensä 11 ryhmään tai nimikkeisiin 2302 tai 2309. Sama koskee tavaroita, jotka sisältävät tuotteita, jotka on erotettu maissista muulla tavalla kuin tärkkelyksen tuotan- nossa käytetyllä märkämenetelmällä (esim. maissinjyviä seulomalla, maissinjyviä jauha- malla, maissinalkiosta öljyä kuivamenetelmän avulla erottamalla jne. ). Tiivistetyt maissinvaleluvedet luokitellaan alanimikkeeseen 2302 10 90 niiden valkuaisaine- pitoisuuden määrästä riippumatta. 2303 10 90 Muut Tässä alanimikkeessä maniokkitärkkelyksen valmistuksessa syntyneillä jätetuotteilla tarkoi- tetaan tuotteita, joiden tärkkelyspitoisuus on enintään 40 prosenttia kuiva-aineen painos- ta. Jos näiden tuotteiden tärkkelyspitoisuus on suurempi, ne luokitellaan jauhon tai jauheen muodossa alanimikkeisiin 1106 20 10—1106 20 99. Pelleteiksi valmistetut tuotteet luoki- tellaan alanimikkeeseen 0714 10 10. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös: 1. durragluteenirehu, joka yleensä sisältää vähintään 18 painoprosenttia valkuaisaineita ja joka koostuu pääasiallisesti durrasiementen perikarpin ja siemenvalkuaisen palasista, durragluteenista sekä joskus tiivistetystä durranvaleluvedestä, jotka kaikki ovat durra- tärkkelyksen valmistuksessa syntyneitä sivutuotteita. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain tuotteet, joiden tärkkelyspitoisuus on enintään 40 prosenttia kuiva-aineen painosta. Tuotteet, joiden tärkkelyspitoisuus on suurempi, luokitellaan tuotteen luonteesta riip- puen tavallisesti 11 ryhmään tai nimikkeisiin 2302 tai 2309; 2. tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteet, jotka tunnetaan nimellä ”kuivattu perunajäte- massa”. Tällaisten jätetuotteiden tärkkelyspitoisuus on yleensä vähintään 50 painopro- senttia. Kosteuspitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission direktiivin 71/393/ETY liitteen I osastossa I määrättyä menetelmää (EYVL L 279, 20. 12. 1971, s. 7) Tiivistetyt maissinvaleluvedet luokitellaan tähän alanimikkeeseen niiden valkuaisainepitoi- suudesta riippumatta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 115 2303 20 11 — 2303 20 90 Sokerijuurikasjätemassa, sokeriruokojäte ja muut sokerinvalmistuksen jätteet Heraa, josta on poistettu osa sen sisältämästä laktoosista, ei pidetä sokerinvalmistuksen jätteenä, joten sitä ei luokitella näihin alanimikkeisiin (nimike 0404). Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. sokerijuurikkaat, joista on uutettu kaikki tai osa niiden sisältämästä sokerista. 2303 30 00 Rankki ja muut panimo- ja polttimojätteet Ks. HS-selitykset, nimike 2303, E kohdan 1—5 alakohdat. 2304 00 00 Öljykakut ja muut soijaöljyn erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut Tähän nimikkeeseen eivät kuulu soijapapuhiutaleet (myös jauhetut), joista ei ole erotettu soijaöljyä (nimike 2308). 2306 Öljykakut ja muut kasvirasvojen tai -öljyjen erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut, muut kuin nimikkeisiin 2304 ja 2305 kuuluvat, jotka ovat peräisin: 2306 70 00 Maissinalkioista 2306 90 11 ja 2306 90 19 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat jätetuotteet, jotka ovat syntyneet erotettaessa maissinal- kiosta öljyä kuiva- tai märkämenetelmällä ja jotka täyttävät tämän ryhmän 2 lisähuomau- tuksen vaatimukset. Tuotteet, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, luokitellaan tuotteesta riippuen yleensä 11 ryhmään tai nimikkeeseen 2302 tai 2309. Öljykakut ja muut oliiviöljyn erottamisessa syntyneet jätetuotteet Ilmaisulla ”oliiviöljyn erottamisessa syntyneet jätetuotteet” tarkoitetaan vain tuotteita, joiden rasva-ainepitoisuus on enintään 8 painoprosenttia. Tuotteet (lukuun ottamatta rankkia), joiden rasva-ainepitoisuus on suurempi, luokitellaan samaan alanimikkeeseen kuin tuotteen perusainesosa (alanimike 0709 90 31 tai 0709 90 39). Rasvapitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission asetuksen (ETY) N:o 2568/91 liitteessä XV määrättyä menetelmää (EYVL L 248, 5. 9. 1991, s. 1). 2307 00 Viinisakka; raaka viinikivi 2307 00 11 Kokonaisalkoholipitoisuus enintään 7,9 % mas ja kuiva-ainepitoisuus vähintään 25 paino- prosenttia Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus ja vastaavat selittävät huomautukset. 2307 00 90 Raaka viinikivi Ks. HS-selitykset, nimikkeen 2307 toinen kappale. 2308 Muualle kuulumattomat kasviaineet ja kasviperäiset jätteet sekä kasviperäiset jätetuotteet ja sivutuotteet, jollaisia käytetään eläinten ruokintaan, myös pelleteiksi valmistetut 2308 90 11 Kokonaisalkoholipitoisuus enintään 4,3 % mas ja kuiva-ainepitoisuus vähintään 40 paino- prosenttia Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus ja sitä koskevat selittävät huomautukset. 116 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2308 90 30 Hedelmien (muiden kuin rypäleiden) puristejäännös Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, jotka tunnetaan nimellä ”orange cells”, ts. tuotteet, jotka koostuvat appelsiinin palasista, joista on aluksi puristettu mehu ja myöhem- min valutettu niin, että puristejäännöksissä on jäljellä tuskin yhtään varsinaista hedelmäli- haa vaan pääasiallisesti vain solukalvoja ja vaaleaa, huokoista mesokarppia (albedo). Näitä tuotteita käytetään lisänä laimennetuissa appelsiinimehutiivisteissä ja virvoitusjuomissa. 2308 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 2308 kohdissa 2, 3, 4, 6, 7, 8 ja 9 eritellyt tuotteet. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös soijapavun kuoret, myös jauhetut, joista ei ole erotettu soijaöljyä. 2309 Valmisteet, jollaisia käytetään eläinten ruokintaan Ks. tämän ryhmän 1 huomatus. Tärkkelyspitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission direktiivin 72/199/ETY liitteen I osastossa I määriteltyä Ewersin modifoitua menetelmää (EYVL L 123, 29. 5. 1972, s. 6). Jos Ewersin modifoitua menetelmää ei voida käyttää, voidaan soveltaa komission asetuksessa (ETY) N:o 1822/86 määrättyä menetelmää (EYVL L 158, 13. 6. 1986, s. 3). Jos tuotteissa on vain vähäiset määrät tärkkelystä, pitoisuus voidaan laskea kvalitatiivisella mikroskoop- pimenetelmällä. Maitotuotteista ks. tämän ryhmän 4 lisähuomautus. Maitotuotteiden osuus ja tärkkelyspi- toisuus lasketaan ao. tuotteesta. 2309 10 11 — 2309 10 90 Koiran- tai kissanruoka vähittäismyyntipakkauksissa Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. erimuotoiset koirien purulelut (esim. renkaan tai luun muotoiset), jotka koostuvat hienonnetuista härännahkapaloista, gelatiinista, glukoosi- siirapista (sideaine), väriaineista, kasvinvalkuaishydrolysaatista, stabilointiaineesta; renkaat sisältävät lisäksi liha- ja luujauhoa. Kaikki ainesosat ovat täysin syötäviä. 2309 90 10 Kala- tai merinisäkäsliimavesi Ks. HS-selitykset, nimike 2309, II kohdan B 1 alakohta ”kala- tai merinisäkäsliimavesi”. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 117 24 RYHMÄ TUPAKKA JA VALMISTETUT TUPAKANKORVIKKEET 2401 Valmistamaton tupakka; tupakanjätteet Raakatupakka tai valmistamaton tupakka, ks. HS-selitykset, nimike 2401, 1 kohta. ”Flue-cured” -tupakka on kuivattu keinotekoisissa ilmastointiolosuhteissa menetelmällä, jossa säädellään lämpöä ja ilmanvaihtoa ja jossa tupakanlehdet eivät joudu kosketuksiin savun ja höyryjen kanssa. ”Light-air-cured” -tupakka on kuivattu luonnollisissa olosuhteissa. Siinä ei ole savun eikä höyryn hajua, jos kuivatuksessa on käytetty lisälämpöä ja -ilmankierrätystä. ”Fire-cured” -tupakka on kuivattu keinotekoisesti avotulien avulla, jolloin puun palamises- ta syntynyttä savua imeytyy tupakkaan. ”Sun-cured” -tupakka on kuivattu suoraan auringonlämmössä ulkoilmassa ja täydessä päivänvalossa. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu elävät tupakkakasvit (nimike 0602). 2401 30 00 Tupakanjätteet HS-selityksissä nimikkeen 2401 toisessa kappaleessa lueteltujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluu myös: 1. 2. 3. tupakanlehtien käsittelyssä syntynyt jäte, joka tunnetaan yleisesti kauppanimellä ”of- fal”, mutta jolla on myös eri nimiä eri jäsenmaissa, esim. ”smalls”, ”winnowings”, ”sweepings”, ”kirinti” ja ”broquelins”. Tämä jäte sisältää tavallisesti epäpuhtauksia tai vieraita aineita kuten pölyä, kasvijätettä tai kangaskuituja. Pöly on joskus poistettu jätteestä seulomalla; tupakanlehdistä peräisin oleva jäte, joka tunnetaan kauppanimellä ”siftings” ja jota saadaan seulomalla edellä mainittua jätettä; sikareiden valmistuksessa syntynyt jäte, joka tunnetaan kauppanimellä ”cuttings” ja joka koostuu tupakanlehtien leikkuussa syntyneestä leikkuujätteestä; 4. pöly, jota saadaan edellä mainitun jätteen seulonnan yhteydessä. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu tupakanjätteet, joista on valmistettu myyntiin piippu- ja savuketupakkaa, purutupakkaa, nuuskaa tai ”powderia” (hienoa jauhettua tupakkajau- hetta) tai joita on käsitelty niin, että niitä voidaan ilman lisäkäsittelyä käyttää piippu- ja savuketupakkana, purutupakkana, nuuskana tai ”powderina” (nimike 2403). 2402 Tupakasta tai tupakankorvikkeesta valmistetut sikarit, pikkusikarit ja savukkeet 2402 10 00 Tupakkaa sisältävät sikarit ja pikkusikarit Sikarit ja pikkusikarit ovat tupakkakääröjä, joita voidaan polttaa sellaisinaan ja 1. jotka on kokonaan tehty luonnontupakasta, tai 2. joissa uloimpana käärelehtenä on luonnontupakkaa, tai 118 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3. 4. joissa on tavallisen sikarin värinen uloin käärelehti ja lisäksi sidelehti; käärelehti ja sidelehti ovat rekonstruoitua tupakkaa (alanimike 2403 91 00); täytteenä olevista tupakkakappaleista vähintään 60 painoprosenttia on sekä pituudeltaan että leveydel- tään yli 1,75 mm; käärelehti on kääritty spiraalimaisesti tuotteen ympärille niin, että se on vähintään 30 asteen terävässä kulmassa tuotteen pitkittäisakseliin nähden; tai joissa uloimpana käärelehtenä on tavallisen sikarin värinen rekonstruoidusta tupakasta (alanimike 2403 91 00) valmistettu kääre; tuotteen yksikköpaino, lukuun ottamatta suodatinta tai holkkia, on vähintään 2,3 g; täytteenä olevista tupakkakappaleista vähintään 60 painoprosenttia on sekä pituudeltaan että leveydeltään yli 1,75 mm; tuotteen pituudesta vähintään yksi kolmasosa on ympärysmitaltaan vähintään 34 mm. Tähän alanimikkeeseen luokitellaan tuotteet, joiden uloin käärelehti on valmistettu luon- nontupakasta tai rekonstruoidusta tupakasta tai joiden uloin käärelehti ja sidelehti on valmistettu rekonstruoidusta tupakasta ja jotka osittain sisältävät muita aineita kuin tupakkaa edellyttäen, että nämä tuotteet muutoin täyttävät edellä mainitut vaatimukset. Tupakkaa sisältävät savukkeet Savukkeet ovat tupakkakääröjä, joita voidaan polttaa sellasenaan ja joita ei luokitella samaan alanimikkeeseen kuin sikarit ja pikkusikarit (ks. alanimikkeen 2402 10 00 selittä- vät huomautukset). Tuotteet, jotka on osittain valmistettu muista aineista kuin tupakasta, luokitellaan näihin alanimikkeisiin, jos ne täyttävät edellä mainitut vaatimukset. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu tuotteet, jotka on valmistettu kokonaan muista aineista kuin tupakasta (alanimike 2402 90 00 tai 30 ryhmän lääkesavukkeet). 2402 20 10 ja 2402 20 90 2402 90 00 Muut 2403 2403 10 10 ja 2403 10 90 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sikarit, pikkusikarit ja savukkeet, jotka on valmis- tettu kokonaan tupakankorvikkeesta, esim. savukkeet, jotka on valmistettu erään salaatti- lajikkeen erikoiskäsitellyistä lehdistä ja jotka eivät sisällä tupakkaa eivätkä nikotiinia. Muu valmistettu tupakka sekä muut valmistetut tupakankorvikkeet; ”homoge- noitu” tai ”rekonstruoitu” tupakka; tupakkauutteet ja -esanssit Piippu- ja savuketupakka, myös jos siinä on tupakankorviketta, sen määrästä riippu- matta Piippu- ja savuketupakka on tupakkaa, joka on leikattua tai muuten paloiteltua, riivittyä, kierrettyä tai laatoiksi puristettua ja jota voidaan polttaa ilman enempää teollista lisäval- mistusta. Tupakanjätteet, joita voidaan polttaa ja jotka on pakattu vähittäismyyntiä varten, katso- taan piippu- tai savuketupakaksi, jos ne eivät vastaa sikareiden, pikkusikareiden tai savukkeiden kuvauksia (ks. alanimikkeiden 2402 10 00, 2402 20 10 ja 2402 20 90 selittä- vät huomautukset). Tuotteet, jotka on valmistettu kokonaan tai osaksi muista aineista kuin tupakasta, luokitellaan myös näihin alanimikkeisiin, jos ne vastaavat edellä annettua kuvausta, lukuun ottamatta tuotteita, jotka on valmistettu kokonaan muista aineista kuin tupakasta lääkesa- vukkeiksi (30 ryhmä). Näihin alanimikkeisiin kuuluu myös valmiiksi käsitelty ja höystetty tupakkaseos, jota käytetään savukkeiden valmistukseen. 2403 91 00 ”Homogenoitu” tai ”rekonstruoitu” tupakka Ks. HS-selitykset, nimike 2403, 6 kohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 119 2403 99 10 Purutupakka ja nuuska Purutupakka on rullien, ”nuorien”, ”palmikoiden”, kuutioiden tai laattojen muodossa olevaa tupakkaa, joka on erityisesti valmistettu pureskelua mutta ei polttamista varten ja joka on pakattu vähittäismyyntiä varten. Nuuska on jauheen tai murujen muodossa olevaa tupakkaa, joka on erikoiskäsitelty niin, että sitä voi nuuskata, mutta ei polttaa. Tuotteet, jotka koostuvat osaksi muista aineosista kuin tupakasta, voidaan luokitella tähän alanimikkeeseen, jos ne täyttävät edellä mainitut edellytykset. 2403 99 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. HS-selityksissä nimikkeen 2403 kohdassa 7 kuvaillut tupakkauutteet ja -esanssit; 2. hienoksi jauhettu tupakkajauhe eli ”powder”; 3. ”nuoraksi” kierretty, hajustettu ja fermentoitu brasilialainen purutupakka, joka on puristettu pallon muotoon kuoren sisään (”mangotes”); 4. laajennettu tupakka. 120 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 V JAKSO KIVENNÄISTUOTTEET 25 RYHMÄ SUOLA; RIKKI; MAA- JA KIVILAJIT; KIPSI, KALKKI JA SEMENTTI 1 huomautus 2501 00 Vaahdottamisessa erotetaan malmin arvokas mineraaliaines hylkykivestä upottamalla ja hylkykivi kerrostuu malmi veteen, pohjalle. jolloin mineraaliaines kertyy veden pinnalle Suola (myös pöytäsuola ja denaturoitu suola) ja puhdas natriumkloridi, myös vesiliuoksena tai lisättyä paakkuuntumisenestoainetta tai valuvuutta parantavaa ainetta sisältävänä; merivesi 2501 00 31 Kemialliseen muuntamiseen (natriumin erottamiseen kloorista) muiden tuotteiden valmista- miseksi tarkoitetut Jos toimivaltaisten viranomaisten asettamat edellytykset täyttyvät, tähän nimikkeeseen kuuluu mm. suola, myös denaturoitu, joka on tarkoitettu kloorivetyhapon, kloorin, kalsiumkloridin, natriumnitraatin, natriumhypokloriitin, natriumsulfaattien, natriumkarbo- naattien, natriumhydroksidin, natriumkloraatin, natriumperkloraatin ja natriummetallin valmistamiseen. 2501 00 51 Denaturoidut tai muuhun teolliseen käyttöön (mukaan lukien puhdistus) kuin ihmis- tai eläinravinnoksi tarkoitettujen ravintovalmisteiden säilöntään tai valmistukseen tarkoitetut Jos toimivaltaisten viranomaisten asettamat edellytykset täyttyvät, tähän nimikkeeseen kuuluu mm: 1. denaturoitu suola, mihin tahansa käyttöön tarkoitettu, lukuun ottamatta alanimikkeen 2501 00 31 denaturoitua suolaa; 2. puhdistukseen tarkoitettu suola; ’puhdistuksella’ tarkoitetaan tässä ainoastaan sellaisilla menetelmillä tehtyä puhdistusta, missä suola liukenee; 3. muuhun teolliseen käyttöön kuin kemialliseen muuntamiseen ja ihmis- tai eläinravin- noksi tarkoitettujen ravintovalmisteiden säilöntään tai valmistukseen tarkoitettu suola. ’Teolliseen käyttöön tarkoitetulla suolalla’ tarkoitetaan tehdaskäyttöön raaka-aineeksi tai apuaineeksi teolliseen valmistusprosessiin tarkoitettua suolaa (esim. metallurgiassa, värjäyksessä, nahkateollisuudessa, saippuanvalmistuksessa, jäähdytysteollisuudessa ja keramiikkateollisuudessa). Suola, muu kuin teiden suolaamiseen tarkoitettu denaturoitu suola, luokitellaan alanimik- keeseen 2501 00 99. 2501 00 91 Ihmisravinnoksi soveltuva suola Ihmisravinnoksi soveltuva suola on denaturoimatonta suolaa, joka on valmista käytettä- väksi kotitaloudessa tai teollisuudessa ravintovalmisteiden maustamiseen tai säilöntään. Se on yleensä erittäin puhdasta ja väriltään tasaisen valkoista. 2501 00 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. denaturoimaton suola, jota käytetään talvella tiesuo- lana ja eläinten ravinnoksi käytetty suola (esim. nuolukivi). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 121 2503 00 Kaikenlainen rikki, ei kuitenkaan sublimoitu, saostettu eikä kolloidinen rikki 2503 00 10 Raaka rikki ja puhdistamaton rikki Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. ne rikkityypit, jotka on mainittu HS-selityksissä nimikkeen 2503 kohdissa 1—4. Nämä rikit ovat yleensä kimpaleina, paloina tai hienona jauheena. 2503 00 90 Muu Tähän nimikkeeseen kuuluvat ne rikkityypit, jotka on mainittu HS-selityksissä nimikkeen 2503 kohdissa 5—7. Nämä rikit ovat yleensä tankoina tai pieninä kakkuina (puhdistettu rikki) tai jauheena (seulottu rikki eli ”sieved sulphur”, tuuliseulottu rikki eli ”winnowed sulphur”, erittäin hienoksi hienonnettu rikki eli ”atomized sulphur”). 2511 Luonnon bariumsulfaatti (raskassälpä); luonnon bariumkarbonaatti (viteriitti), myös kalsinoitu, ei kuitenkaan nimikkeen 2816 bariumoksidi 2511 10 00 Luonnon bariumsulfaatti (raskassälpä) Raskassälpä sisältää vaihtelevia määriä rautaoksidia, alumiinioksidia, natriumkarbonaattia ja piidioksidia. Valkoinen raskassälpä on kysytyin raskassälvän muoto. Sen valmistamiseksi raskassälpä murskataan, seulotaan (värillisten, useimmiten kellertävien ainesosien poistami- seksi), jauhennetaan ja puhdistetaan jakoliettämällä. 2511 20 00 Luonnon bariumkarbonaatti (viteriitti) Viteriitti esiintyy vinokaiteen muotoisina kiteinä tai kellertävänä massana, jotka eivät liukene veteen. 2513 Hohkakivi; smirgeli; luonnonkorundi, luonnongranaatti ja muut luonnon hioma- aineet, myös lämpökäsitellyt 2513 19 00 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. hohkakivi, joka on jauhettu tai jauhennettu. 2513 20 00 Smirgeli, luonnonkorundi, luonnongranaatti ja muut luonnon hioma-aineet Tässä alanimikkeessä muihin luonnon hioma-aineisiin kuuluu myös nimillä ”rotten-stone” ja piimaana tunnettu trippeli, tuhkanharmaa tuote, jota käytetään pehmeänä hioma- aineena tai kiillottamiseen. 2516 Graniitti, porfyyri, basaltti, hiekkakivi ja muu muistomerkki- ja rakennuskivi, myös karkeasti lohkottu tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi Jos muotoillut kivet eivät ole tasaisen paksuisia, tehdään paksuuden mukainen luokitus kiven paksuimman kohdan mukaan. 2516 11 00 Raaka tai karkeasti lohkottu Alanimikkeen 2515 12 HS-selitykset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 122 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2516 12 10 ja 2516 12 90 Ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi. Alanimikkeen 2515 12 HS-selitykset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 2516 21 00 Raaka tai karkeasti lohkottu Alanimikkeen 2515 11 HS-selitykset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 2516 22 10 ja 2516 22 90 2516 90 10 Ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi. Alanimikkeen 2515 12 HS-selitykset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Porfyyri, syeniitti, laava, basaltti, gneissi, trakyytti ja muut niiden kaltaiset kovat kivilajit, ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi, paksuus enintään 25 cm Tässä alanimikkeessä ”muut niiden kaltaiset kovat kivilajit” ovat diabaasi, dioriitti, fonoliitti, lipariitti, gabro, labradoriitti ja peridotiitti. 2516 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. alanimikkeen 2516 90 10 kovat kivilajit, jotka esitetään tullille muissa kuin tuossa alanimikkeessä mainituissa muodoissa; 2. nimikkeeseen 2515 kuulumattomat kalkkipitoiset muistomerkki- ja rakennuskivet, joiden näennäinen ominaispaino on pienempi kuin 2,5, raa’at, karkeasti lohkotut tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi, minkä tahansa paksuiset; 3. serpentiini eli ofiitti, raaka, karkeasti lohkottu tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi, minkä tahansa paksuinen. 2518 Dolomiitti, myös kalsinoitu; karkeasti lohkottu tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi leikattu dolomiitti; dolomiittisullomassa (myös tervadolomiitti) 2518 10 00 Kalsinoimaton (raaka) dolomiitti Dolomiitti on kalsiumin ja magnesiumin luonnon kaksoiskarbonaattia. Se luokitellaan tähän alanimikkeeseen myös silloin, kun se on käynyt läpi kevyen lämpökäsittelyn, joka ei muuta sen kemiallista koostumusta. Tähän alanimikkeeseen kuuluu kalsinoimaton, raaka, karkeasti lohkottu (karkeasti muo- toiltu) tai ainoastaan sahaamalla tai halkaisemalla suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi leikattu dolomiitti. 2518 20 00 Kalsinoitu dolomiitti Kalsinoitu dolomiitti on dolomiittia, joka on lämpökäsitelty korkeassa lämpötilassa [perki- poltettu (sintrattu) dolomiitti noin 1 500 °C:ssa ja alkalipoltetut dolomiitit noin 800 °C:ssa]. Lämpökäsittely muuttaa dolomiitin kemiallista koostumusta poistamalla hiili- dioksidin. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 123 2519 Luonnon magnesiumkarbonaatti (magnesiitti); sulatettu magnesiumoksidi (magne- sia); perkipoltettu (sintrattu) magnesiumoksidi, myös jos siinä on vähäisiä määriä muita ennen sintrausta lisättyjä oksideja; muu magnesiumoksidi, myös puhdas 2519 90 10 Magnesiumoksidi, muu kuin kalsinoitu luonnon magnesiumkarbonaatti Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm: 1. magnesiumoksidi, jota saadaan kalsinoimalla joko magnesiumhydroksidia tai saostettua magnesiumkarbonaattia ja jota käytetään erityisesti lääkkeiden valmistuksessa; tämä aine on valkoista jauhetta, jonka puhtausaste on vähintään 98 %; 2. magnesiumoksidi, jota saadaan valokaaressa sulattamalla (sulatettu magnesiumoksidi); tämä tuote on tavallisesti väritöntä ja puhtaampaa kuin magnesiitista kalsinoimalla saatu tuote, mutta sen puhtausaste on tavallisesti enintään 97 %; 3. merivedestä saatu magnesiumoksidi; tätä tuotetta saadaan kalsinoimalla merivedestä saostettua magnesiumhydroksidia: tuotteen puhtausaste on yleensä 91—98 % ja se sisältää tyypillisenä epäpuhtautena enemmän booria (noin 100 ppm) kuin perkipoltettu (sintrattu) magnesiumoksidi (noin 40 ppm). 2520 Kipsikivi; anhydriitti; kipsi (kipsikiveä tai kalsiumsulfaattia), värjäämätön tai värjätty, myös vähäisiä kiihdytin- tai hidastinmääriä sisältävä 2520 20 10 Rakennuskäyttöön tarkoitettu Rakennuskäyttöön tarkoitettua kipsiä valmistetaan raa’asta kipsistä (kipsikivestä tai muus- ta kipsiä sisältävästä materiaalista, esim. kemian teollisuuden sivutuotteista) erityisellä viimeistely- tai kalsinointimenetelmällä. Erityisominaisuuksia saadaan lisäämällä valmistuk- sen aikana lisäaineita. Nämä lisäaineet ovat vaahdotusaineita, jotka vaikuttavat tietyllä tavalla kipsin ominaisuuksiin (kuten sen tiiviyteen tai tarttuvuuteen), sekä hidastimia tai kiihdyttimiä. Rakennuskipsiä käytetään esimerkiksi stukkona, seinien ja sisäkattojen rappaamiseen, rakennuspaneelien ja muiden rakennuselementtien valmistukseen sekä kaakelien saumauk- seen. 2523 Portlandsementti, aluminaattisementti ja kuonasementti sekä niiden kaltainen hydraulinen sementti, myös värjätty tai klinkkereinä 2523 90 10 Masuunisementti (blast furnace cement) Masuunisementissä on vähintään 20 painoprosenttia portlandsementtiklinkkeriä, 36—80 painoprosenttia rakeistettua masuunikuonaa ja enintään 5 painoprosenttia muita sementin ainesosia. 2523 90 30 Potsolaanisementti Potsolaanisementissä on vähintään 60 painoprosenttia portlandsementtiklinkkeriä, enin- tään 40 painoprosenttia luonnon potsolaania tai lentotuhkaa ja enintään 5 painoprosenttia muita sementin aineosia. Ilmaisu ”potsolaani” on määritelty HS-selityksissä nimikkeen 2530 kohdan D alakoh- dassa 7. Lentotuhka on hienoa, kevyttä jauhetta, jota saadaan, kun masuuneissa poltetaan hiilipö- lyä ja syntyneistä polttokaasuista erotetaan jauhepartikkelit. Lentotuhkan väri vaihtelee harmaasta mustaan. 124 2526 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Luonnonsteatiitti, myös karkeasti lohkottu tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi; talkki 2526 20 00 Murskatut tai jauhetut Tähän alanimikkeeseen ei kuulu vähittäismyyntipakkauksissa oleva talkkijauhe, joka on tarkoitettu toalettikäyttöön (nim. 3304). 2528 Luonnonboraatit ja niiden rikasteet (myös kalsinoidut), ei kuitenkaan luonnonsuo- laliuoksista erotetut; luonnonboorihappo, jossa on boorihappoa (H3BO3) enin- tään 85 prosenttia kuiva-aineen painosta 2528 10 00 Luonnon natriumboraatit ja niiden rikasteet (myös kalsinoidut) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kerniitti ja tinkali, jotka tunnetaan myös ”luonnon- boorakseina”. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu natriumboraatti (puhdistettu booraksi), joka on saatu käsittelemällä kemiallisesti kerniittiä tai tinkalia, eivätkä natriumboraatit, jotka on saatu haihduttamalla eräistä suolajärvistä saatua suolaliuosta (nim. 2840). 2528 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. pandermiitti ja priseiitti, jotka ovat kalsiumboraatteja; 2. borasiitti, joka on magnesiumkloroboraattia; 3. luonnon boorihappo, jota valmistetaan haihduttamalla liuosta, jota saadaan tiivistä- mällä eräillä alueilla maasta nousevia luonnon höyryjä (ital. soffioni), tai haihdutta- malla vettä, jota on saatu näiden alueiden maanalaisista lähteistä, jos se sisältää boorihappoa (H3BO3) enintään 85 painoprosenttia kuiva-aineesta. Jos luonnon boori- happo sisältää boorihappoa enemmän kuin 85 painoprosenttia kuiva-aineesta, se luokitellaan nimikkeeseen 2810 00 00. 2530 Muualle kuulumattomat kivennäisaineet 2530 10 10 ja 2530 10 90 Vermikuliitti, perliitti ja kloriitit, paisumattomat Ks. HS-selitykset, nimikkeen 2530 kohdan D alakohta 3. 2530 40 00 Kiillepitoiset luonnon rautaoksidit Rautaoksidikiilteitä käytetään pääasiassa ruosteensuojaväreinä ja ne sisältävät luonnostaan enemmän kuin 70 painoprosenttia sidottua rautaa Fe2O3:na laskettuna. 2530 90 95 Muut Ks. HS-selitykset, nimikkeen 2530 kohdat A (lukunn ottamatta kiillepitoisia luonnon rautaoksideja), B, C ja D (lukuun ottamatta kohdan D alakohtaa 3). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 125 26 RYHMÄ MALMIT, KUONA JA TUHKA 2620 Tuhka ja jätteet (muut kuin raudan tai teräksen valmistuksessa syntyvät), joissa on metalleja tai metalliyhdisteitä 2620 11 00 Kovasinkki Kovasinkki on kuumasinkityksessä syntyvä jäte, jota nimitetään myös rautasinkiksi. Tällaista jätettä on kahta päätyyppiä: 1. Kappalekuumasinkityksessä syntyvät kovasinkit, jotka ovat koostumukseltaan hyvin vaihtelevia ja epähomogeenisia metallituotteita. Kovasinkit eivät sula yhtä helposti kuin sinkki, ne ovat sitä tiheämpiä ja laskeutuvat nestemäisen sinkkikylvyn pohjalle galva- noitaessa teräslevyjä, -lankaa, -putkia yms. sulassa sinkissä. Nämä kovasinkit otetaan sinkkikylvystä paksuna tahnana ja ne muokataan levyiksi tai laatoiksi, joilla voi olla karkea tai jopa huokoinen ulkomuoto. Kovasinkit sisältävät 2—5 painoprosenttia rautaa ja 92—94 painoprosenttia sinkkiä. Niiden alumiinipitoisuus on yleensä alhainen, enintään 0,2—0,3 painoprosenttia. 2. Jatkuvatoimisessa kuumasinkityksessä (Senzimir-prosessi) syntyvä kovasinkki eli pinta- kuona, joka on juoksutteita sisältämätön metallituote ja joka kaavitaan sinkkikylvyn pinnalta. Tämä sinkkiä kevyempi pintakuona kelluu sulan sinkkikylvyn pinnalla, josta se kaavitaan paksuna tahnana ja valetaan kuonaharkoiksi, joiden ulkomuoto ei ole yhtä epäsäännöllinen kuin kohdassa 1 mainittujen harkkojen. Pintakuonan rautapitoisuus on hyvin alhainen, yleensä pienempi kuin 0,5 painopro- senttia. Alumiinipitoisuus on vastaavasti korkeampi: 1—2 painoprosenttia. Sinkkiä pintakuona sisältää noin 98 painoprosenttia. Näitä tuotteita ei pidä sekoittaa sinkkiseoksiin (nimike 7901), joiden alumiinipitoisuus on tavallisesti 3—5 painoprosenttia ja joissa voi olla jopa 3 painoprosenttia kuparia, mutta jotka ovat kuitenkin tiettyjen teknisten standardien mukaisia. Pintakuonat ovat puolestaan koostumukseltaan sellaisia, että niitä voidaan hyödyntää ainoastaan metal- lurgisesti tai kemiallisesti. 2620 19 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm: 1. puhdistuksessa syntynyt metallikivi, joka otetaan niiden altaiden pohjalta, joissa raakasinkkiä puhdistetaan. Näissä jätteissä on 4—8 painoprosenttia lyijyä ja enintään 6 painoprosenttia rautaa; 2. 3. sinkkituhka, jossa on sinkkiä (65—70 painoprosenttia) ja sinkkioksidia sekä hiiltä ja muita epäpuhtauksia; sinkkivaahto, jossa on metallista sinkkiä, sinkkikloridia, ammoniumkloridia, sinkkiok- sidia ja rautaoksidia. Sinkkivaahto otetaan sinkkikylpyjen pinnalta tai altaista, joissa vanhaa sinkkiä sulatetaan uudelleen; 4. sinkkisakka, jota syntyy sinkkiä pelkistimenä käyttävillä teollisuudenaloilla; 126 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 5. 6. sinkkikuona, jota syntyy valmistettaessa sinkkioksidia metallikivestä. Sinkkikuonassa on noin 60 painoprosenttia sinkkiä, muita aineosia ovat rauta ja muut epäpuhtaudet; sinkkioksidijätteet, joita erotetaan kaasuista eri metallien tai metalliseoksien (esim. messingin) uudelleenkäsittelyn yhteydessä. Näitä oksidijätteitä ei pidä sekoittaa seuraa- viin tuotteisiin: — sinkkiharmaa (alanimike 3206 49 90), joka on erittäin epäpuhdasta sinkkioksidia; se on tasakokoisen ja tasaisen värisen jauheen muodossa ja sitä käytetään väriai- neena; — sinkkijauhe, jota saadaan hienontamalla sulaa sinkkiä erittäin hienoksi jauheeksi (alanimike 7903 90 00) ja sinkkipöly, jossa on 80—94 painoprosenttia metallista sinkkiä ja joka otetaan talteen sinkkioksidikerroksesta (alanimike 7903 10 00). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 127 KIVENNÄISPOLTTOAINEET, KIVENNÄISÖLJYT JA NIIDEN TISLAUSTUOTTEET; BITUMISET AINEET; KIVENNÄISVAHAT 27 RYHMÄ Yleisohjeita Jos ei muuta ilmoiteta, tarkoitetaan ilmaisulla ”ASTM-menetelmä” menetelmiä, joista American Society for Testing and Materials -järjestö on määrännyt öljy- ja voitelutuotteiden vakiomääritelmiä ja -eritelmiä koskevassa vuoden 1976 painoksessa. 2 huomautus Aromaattisten aineosien pitoisuudet määritetään seuraavien menetelmien avulla: — tuotteet, joiden tislauksen päätepiste on enintään 315 °C: ASTM D 1319-70 -menetelmä; — tuotteet, joiden tislauksen päätepiste on korkeampi kuin 315 °C: ks. tämän ryhmän selittävien huomautusten A liite. 4 lisähuomautus 1. Jollei 4 lisähuomautuksen n alakohdan määräyksistä muuta johdu, tullittomuutta sovelletaan koko tietyn käsittelyn saaneeseen tuotteeseen. Tästä seuraa, että silloin kun maaöljytuote esim. alkyloidaan tai polymeroidaan, tullittomuus koskee myös tuotteen sitä osaa, jota ei itse asiassa muunneta (alkyloida tai polymeroida). 2. Tapauksissa, joissa esikäsittelyä tarvitaan ennen ”tiettyä käsittelyä” (ks. 4 lisähuomau- tuksen viimeinen kappale), on seuraavien kahden edellytyksen täytyttävä, jotta tullitto- muutta voidaan soveltaa: a) tuoduille tuotteille on todella tehtävä ”tietty käsittely”, esim. krakkaus; b) esikäsittelyn on oltava teknisesti tarpeellinen ”tietyn käsittelyn” tekemiselle. Erityisesti seuraavien esikäsittelyjen katsotaan olevan tarpeellisia tuotteille, jotka on tarkoitettu ”tiettyyn käsittelyyn”: a) kaasunpoisto; b) vedenpoisto; c) tiettyjen, mahdollisesti käsittelyä haittaavien kevyiden tai raskaiden tuotteiden poistaminen; d) merkaptaanien poistaminen tai muuntaminen (pehmennys) tai muiden rikkiyhdistei- den tai muiden mahdollisesti käsittelyä haittaavien yhdisteiden poistaminen tai muuntaminen; e) neutralointi; f) dekantointi; g) suolanpoisto. Kaikkiin niihin tuotteisiin, joita mahdollisesti saadaan esikäsittelyn aikana, mutta joille ei tehdä ”tiettyä käsittelyä”, sovelletaan samaa tullia kuin ”muihin tarkoituksiin” käytettäviin tuotteisiin. Tullia kannetaan tuotujen tavaroiden lajin ja arvon mukaan sekä saatujen tuotteiden nettopainon perusteella. 128 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4 lisähuomautus a alakohta Tyhjötislauksella tarkoitetaan tislausta, joka tapahtuu enintään 400 millibaarin paineessa kolonnin huipulta mitattuna. 4 lisähuomautus b alakohta Toistotislaus perusteellisen jakotislausmenetelmän avulla tarkoittaa jatkuvatoimista tai annoksittain tapahtuvaa tislausta (lukuun ottamatta kiviöljyn alkutislausta, ”topping”) teollisuuslaitoksissa, jotka käyttävät alanimikkeiden 2710 00 11—2710 00 68, 2711 11 00, 2711 12 91—2711 19 00, 2711 21 00 ja 2711 29 00 tisleitä (lukuun ottamatta propaania, jonka puhtausaste on vähintään 99 prosenttia) saadakseen: 1. erittäin puhtaita, eroteltuja hiilivetyjä (puhtausaste vähintään 90 prosenttia, kun kyseessä ovat olefiinit ja vähintään 95 prosenttia, kun kyseessä ovat muut hiilivedyt); isomeerien seoksia, joilla on sama orgaaninen rakenne, pidetään eroteltuina hiilive- tyinä. Ainoastaan sellaiset käsittelyt hyväksytään, joiden avulla saadaan vähintään kolmea eri tuotetta; tämä rajoitus ei kuitenkaan koske isomeerien erottelua. Tässä yhteydessä etyylibentseeniä pidetään ksyleeni-isomeerinä; 2. alanimikkeiden 2707 10 10—2707 30 90, 2707 50 10 ja 2707 50 90 ja 2710 00 11—2710 00 68 tuotteita: a) b) joissa jakeen tislauksen loppupiste ja sitä seuraavan jakeen tislauksen alkupiste eivät mene päällekkäin ja joissa on enintään 60 °C:n ero niiden lämpötilojen välillä, joissa toisessa saanto on 5 ja toisessa 90 tilavuusprosenttia (hävikki mukaan lukien) ASTM D 86—67 -menetelmällä tislattaessa(reapproved 1972); joissa jakeen tislauksen loppupiste ja sitä seuraavan jakeen tislauksen alkupiste eivät mene päällekkäin ja joissa on enintään 30 °C:n ero niiden lämpötilojen välillä, joissa toisessa saanto on 5 ja toisessa 90 tilavuusprosenttia (hävikki mukaan lukien) ASTM D 86—67 -menetelmällä tislattaessa (reapproved 1972); 4 lisähuomautus c alakohta Krakkaus on teollinen käsittely, jossa maaöljytuotteiden molekyylejä pilkotaan ja niiden kemiallista rakennetta muokataan kuumentamalla niitä paineessa tai ilman painetta, katalyytin avulla tai ilman katalyyttiä. Krakkauksen avulla tuotetaan erityisesti kevyempien hiilivetyjen seoksia, jotka ovat normaalilämpötilassa ja -paineessa nestemäisiä tai kaasumai- sia. Tärkeimmät krakkausmenetelmät ovat: 1. terminen krakkaus; 2. katalyyttinen krakkaus; 3. höyrykrakkaus kaasumaisten hiilivetyjen tuottamiseen; 4. vetykrakkaus (krakkaus yhdistettynä hydraukseen); 5. vedynpoisto; 6. dealkylointi; 7. koksaus; 8. visbreaking (viskositeetin alentaminen). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 129 4 lisähuomautus d alakohta Reformoinnilla tarkoitetaan kevyiden tai keskiraskaiden öljyjen lämpökäsittelyä tai kata- lyyttistä käsittelyä, jolla pyritään lisäämään aromaattisten aineosien määrää. Katalyyttisellä reformoinnilla esim. muunnetaan suoratislauksesta saatuja kevyitä öljyjä korkeamman oktaaniluvun kevyiksi öljyiksi (joissa on enemmän aromaattisia hiilivetyjä) tai hiilivetyjen seokseksi, joka sisältää bentseeniä, tolueenia, ksyleenejä, etyylibentseeniä, jne. Katalyyttisessä reformoinnissa käytetään katalyyttinä pääasiassa platinaa. 4 lisähuomautus e alakohta Uuttaminen valikoivien liuottimien avulla on käsittely, jossa molekyylirakenteeltaan erilai- set tuoteryhmät erotetaan toisistaan käyttäen apuna liuottimia, joiden vaikutus on valikoiva (esim. furfuraali, fenoli, dikloorietyylieetteri, rikkitrioksidi, nitrobentseeni, virtsa- aine ja sen tietyt johdannaiset, asetoni, propaani, etyylimetyyliketoni, isobutyylimetyylike- toni, glykoli ja morfoliini). 4 lisähuomautus g alakohta Polymerointi on teollinen käsittely, johon saattaa sisältyä kuumentaminen tai katalyytin käyttö ja jossa tyydyttymättömät hiilivedyt saadaan muodostamaan polymeereja tai kopo- lymeereja. 4 lisähuomautus h alakohta Alkyloinnilla tarkoitetaan lämpöreaktioita ja katalyyttisiä reaktioita, joissa tyydyttymättö- miä hiilivetyjä yhdistetään muiden hiilivetyjen, erityisesti isoparafiinien tai aromaattien kanssa. 4 lisähuomautus ij alakohta Isomeroinnissa muutetaan maaöljytuotteiden aineosien rakennetta muuttamatta kuitenkaan niiden kokonaiskoostumusta. 4 lisähuomautus l alakohta Seuraavat menetelmät ovat esimerkkejä tämän lisähuomautuksen tarkoittamasta parafiinin poistosta: 1. parafiinin poisto jäähdyttämällä (liuottimien avulla tai ilman); 2. mikrobiologinen käsittely; 3. parafiinin poisto virtsa-aineen avulla; 4. käsittely molekyyliseulalla. 4 lisähuomautus n alakohta Ilmatislauksella tarkoitetaan tislausta, joka tehdään noin 1 013 millibaarin paineessa kolonnin huipulta mitattuna. 5 lisähuomautus 1. Ilmaisulla ”kemiallinen muuntaminen” tarkoitetaan niitä toimintoja, joissa käsiteltävän maaöljytuotteen yhden tai useamman aineosan molekyylejä muunnetaan. Jos maaöljytuotetta ainoastaan sekoitetaan toisen maaöljytuotteen tai jonkin muun tuotteen kanssa, ei kyseessä ole ”kemiallinen muuntaminen”. Esimerkiksi raskasbensii- nin sekoittaminen maaliin tai voiteluöljyn sekoittaminen painomusteeseen ei täytä ”kemiallisen muuntamisen” määritelmää. Tämä pätee myös silloin, kun maaöljytuot- teita käytetään liuottimina tai polttoaineina. 130 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2. Esimerkkejä ”kemiallisesta muuntamisesta”: a) käsittely halogeeneilla tai halogeeniyhdisteillä: 1) reaktio kaasumaisessa maaöljyjakeessa olevan propeenin kanssa orgaanisten johdannaisten saamiseksi (esim. propeenioksidin saamiseksi); 2) maaöljyjakeiden (moottoribensiini, petroli, kaasuöljy) parafiinien, maaöljyvaho- jen tai parafiinia sisältävien jäännösten käsittely kloorilla tai klooriyhdisteillä klooriparafiinien saamiseksi; b) käsittely emäksillä (esim. natriumilla, kaliumilla tai ammoniumhydrokseilla) naftee- nihappojen saamiseksi; c) käsittely rikkihapolla tai sen anhydridillä: 1) sulfonaattien saamiseksi; 2) isobuteenin uuttamiseksi tai saamiseksi; 3) kaasuöljyjen ja voiteluöljyjen sulfonoimiseksi. Tullittomuus ei koske öljyä, joka on lisätty sulfonoinnin jälkeen. d) sulfoklooraus; e) hydraus, erityisesti kaasumaisissa maaöljyjakeissa olevien tyydyttymättömien hiilive- tyjen muuntaminen alkoholien saamiseksi; f) käsittely maleiinihapon anhydridillä, erityisesti neljä hiiliatomia sisältävän, kaasu- maisen maaöljyjakeen kanssa sekoitetun butadieenin käsittely tetrahydroftaalihapon saamiseksi; g) käsittely fenolilla, esim. maaöljyn olefiinien reaktio fenolien kanssa katalyytin avulla alkyylifenolien saamiseksi; h) hapetus: 1) raskasöljyjen hapetus alanimikkeen 2713 20 00 bitumien saamiseksi; 2) minkä tahansa maaöljytuotteen hapetus monimutkaisempien kemiallisten tuot- teiden, kuten happojen, aldehydien, ketonien ja alkoholien saamiseksi, esim. kevyiden jakeiden hapetus paineen ja korkean lämpötilan avulla etikkahapon, muurahaishapon, propionihapon tai meripihkahapon saamiseksi; ij) vedyn poisto, esim: 1) nafteenihiilivedyistä aromaattisten hiilivetyjen (esim. bentseenin) saamiseksi; 2) parafiinihiilivedyistä nestemäisten olefiinien saamiseksi, joita käytetään esimer- kiksi biologisesti hajoavien alkyylibentseenien valmistamiseen; k) oksosynteesi; l) raskasöljyjen peruuttamaton yhdistäminen suurpolymeereihin (esim. luonnonlatek- siin, synteettiseen lateksiin, butyylikautsuun tai polystyreeniin); m) nimikkeen 2803 00 tuotteiden valmistaminen; n) nitraus nitrattujen johdannaisten saamiseksi; o) tiettyjen n-parafiineja sisältävien maaöljyjakeiden biologinen käsittely proteiinien tai muiden monimutkaisten orgaanisten tuotteiden saamiseksi. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 131 6 lisähuomautus 1. Tämä lisähuomautus koskee ainoastaan alanimikkeen 2710 00 85 tuotteita. 2. Tämän lisähuomautuksen soveltamiseksi on tuotu öljy sekoitettava yhteisössä sellai- sessa yrityksessä, jossa on kuvaillun kaltaiset laitteet. Tällainen öljy on käsiteltävä jälleenmyyntiä varten. Tuodut tavarat on sekoitettava: 1. joko muiden öljyjen (mineraali-, kasvi-, eläin- tai synteettisten öljyjen) kanssa; tai 2. nimikkeen 3811 tuotteiden kanssa; tai 3. sakeuttimien (esim. grafiitin, talkin, bentoniitin, saippuoiden, molybdeenidisulfidin, polymeroimalla tuotettujen vahojen tai villarasvan) kanssa. Nämä yllä mainitut kolme tuoteryhmää voivat olla tuontitavaroita tai kotimaanmarkki- noilla valmistettuja. Jos tuotu öljy on sekoitettu vähintään yhden edellä mainitun tuotteen kanssa, siihen voidaan lisätä myös muita tuotteita, sillä edellytyksellä että lopputuote on öljy-, rasva- tai voiteluvalmiste. Tässä lisähuomautuksessa ilmaisulla ”sekoitettu” tarkoitetaan vain niitä lopputuotteita, joilla on erilaiset tekniset, fyysiset tai kemialliset ominaisuudet kuin tuodulla öljyllä. Tällainen ominaisuuksien muutos on voitava havaita analyysissä. 3. Vaikka pakkaaminen suoritetaan yleensä automaattisilla tai puoliautomaattisilla lait- teilla, myös rakenteeltaan yksinkertaisia laitteita voidaan käyttää tynnyrien, kanisterien, tölkkien ja niiden kaltaisten säilytysastioiden täyttämiseen. Vaikka lisähuomautuksessa 6 säädetään pakkauslaitteiden käytöstä, voidaan sekoitet- tuja tuotteita myydä myös irtotavarana. 2701 Kivihiili; briketit ja niiden kaltaiset kivihiilestä saadut kiinteät polttoaineet Tämän alanimikkeen kivihiilenä pidetään myös polttoaineita, joista Espanjan kaupassa käytetään nimitystä ”musta ligniitti” (black lignite) ja joita saadaan Teruelin, Mequinen- zan, Pirenaican ja Baleaarienn hiilikentiltä. 2701 12 10 Koksikivihiili (EHTY) Koksikivihiilessä on 19—41 painoprosenttia haihtuvia aineosia. 2702 Ruskohiili, myös yhteenpuristettu, ei kuitenkaan gagaatti Ruskohiili palaa pitkällä mutta haalealla liekillä ja tuottaa pistävää, mustaa savua. Yleisesti tunnettuja ruskohiilityyppejä ovat: kuitumainen ruskohiili, jonka murtopinta muistuttaa ulkonäöltään alkuperäisen puun syitä ja jonka kosteuspitoisuus on korkea (jopa 50 %); väriltään ruskea tai musta tavallinen, multamainen ruskohiili, joka sisältää vähemmän vettä kuin kuitumainen ruskohiili (noin 15 %) ja jonka murtopinta on multamainen; bituminen, rasvamainen ruskohiili, joka pehmenee lämmitettäessä ja soveltuu sen vuoksi erittäin hyvin brikettien valmistukseen; vahamaiset ruskohiilet, joiden murtopinta on vahamainen ja joiden vahapitoisuus on korkea. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu polttoaineet, joista Espanjan kaupassa käytetään nimitystä ”musta ligniitti” (black lignite) ja joita saadaan Teruelin, Mequinenzan, Pirenaican ja Baleaarien hiilikentiltä (nimike 2701). 132 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2704 00 Kivihiilestä, ruskohiilestä tai turpeesta saatu koksi ja puolikoksi, myös yhteenpu- ristettu; retorttihiili 2704 00 11 ja 2704 00 19 Kivihiilestä saatu koksi ja puolikoksi Koksi eroaa kivihiilestä siinä, että se palaa melkein liekittä ja säilyttää huokoisuutensa ja kaasunläpäisevyytensä polttamisen jälkeen. Koksi ei sula ja se on kovempaa ja sisältää vähemmän rikkiä ja enemmän hiiltä kuin kivihiili. Koksia tuotetaan kuumakoksaamalla kivihiiltä (1 000—1 200 °C:ssa) hapettomassa tilassa, kun taas puolikoksia tuotetaan koksaamalla kivihiiltä 450—700 °C:ssa (hapen pääsy on osittain estetty). 2704 00 11 Elektrodien valmistukseen käytettävä Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kivihiilestä saatu koksi ja puolikoksi, joita käytetään yleensä rautaseosten tuotantoon tarkoitettujen elektrodien valmistukseen. Tämän alanimik- keen koksi ja puolikoksi ovat erityisen puhtaita (niiden tuhkapitoisuus on hyvin alhainen) ja ne ovat yleensä pienten palasten muodossa. 2704 00 19 Muu (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. retorttikoksi eli kaasukoksi (kaasuntuotannon sivutuote) ja valimokoksi sekä puolikoksi, jota valmistetaan erityisesti metallurgiateollisuu- den käyttöön (masuunikoksi). Toisin kuin retorttikoksi, puolikoksi on kova ja sitkeä tuote, joka on suurten hopeanhohtoisten palojen muodossa. 2704 00 30 Ruskohiilestä saatu koksi ja puolikoksi (EHTY) Ruskohiilet eivät sovi kuumakoksauksella tapahtuvaan koksin valmistukseen. Alhaisessa lämpötilassa koksaamalla saadaan kuitenkin puolikoksia, joka on savuttomasti palavaa polttoainetta. Tällainen puolikoksi on huokoista, kiiltävää ja puhdasta käsitellä, se syttyy helposti ja palaa hyvin. 2704 00 90 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 1. tuotteet, jotka on saatu turvetta koksaamalla ja joista lähtee poltettaessa vahva, pistävä haju. Näitä tuotteita käytetään polttoaineena pääasiallisesti teollisuusuuneissa; 2. retorttihiili (ks. HS-selitykset, nimike 2704, neljäs ja viides kappale). 2707 Öljyt ja muut korkean lämpötilan kivihiilitervan tislaustuotteet; niiden kaltaiset tuotteet, joissa aromaattisten aineosien paino on suurempi kuin muiden kuin aromaattisten aineosien paino Aromaattisten aineosien pitoisuuden määrittelystä, ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen selittävät huomautukset. 2707 10 10 ja 2707 10 90 Bentsoli Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. Näihin alanimikkeisiin kuuluu ainoastaan bentseeni, jonka puhtausaste on pienempi kuin 95 painoprosenttia. Bentseeni, jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, luoki- tellaan alanimikkeeseen 2902 20 10 tai 2902 20 90. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 133 2707 20 10 ja 2707 20 90 2707 30 10 ja 2707 30 90 Toluoli Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. Näihin alanimikkeisiin kuuluu ainoastaan tolueeni, jonka puhtausaste on pienempi kuin 95 painoprosenttia. Tolueeni, jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, luokitellaan alanimikkeeseen 2902 30 10 tai 2902 30 90. Ksyloli Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan ksyleenit, joiden puhtausaste kaasukromato- grafialla määritettynä on pienempi kuin 95 painoprosenttia (ksyleenin orto-, meta- ja paraisomeerit, erikseen tai sekoitettuina). Ksyleeni, jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, luokitellaan alanimikkeeseen 2902 41 10 tai 2902 44 90. 2707 40 00 Naftaleeni Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. Tähän alanimikkeeseen kuuluu ainoastaan naftaleeni, jonka kiteytymispiste on alempi kuin 79,4 °C määritettynä menetelmällä, joka kuvaillaan tämän ryhmän selittävien huomautus- ten liitteessä B. Jos tuotteen kiteytymispiste on vähintään 79,4 °C, se luokitellaan alanimik- keeseen 2902 90 10. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu naftaleenihomologit (alanimikkeet 2707 50 10 2707 50 90, 2707 91 00—2707 99 99, 2902 90 10—2902 90 80 tai 3817 20 00). ja 2707 50 10 ja 2707 50 90 Muut aromaattiset hiilivetyseokset, joista ASTM D 86 -menetelmän avulla 250 °C:ssa tislattaessa tislautuu vähintään 65 tilavuusprosenttia (häviöt mukaan luettuna) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat hiilivetyseokset, joissa aromaatit (muut kuin bentseeni, tolueeni, ksyleeni tai naftaleeni) ovat hallitsevia ja joista ASTM D 86—67 -menetelmän (reapproved 1972) avulla 250 °C:een asti tislattaessa tislautuu vähintään 65 tilavuuspro- senttia (hävikki mukaan lukien). 2707 60 00 Fenolit Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 1. fenolit, jotka on saatu tislaamalla korkean lämpötilan kivihiilitervaa, ja myös niiden kaltaiset tuotteet, joissa aromaattisten aineosien paino ylittää muiden aineosien pai- non. Fenolisuolat eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen (tavallisesti nimike 2907 tai alanimike 3824 90 95); 2. kresolit (yksittäisiä isomeereja tai isomeerien seoksia), joissa kaikki kresoli-isomeerit mukaan lukien on vähemmän kuin 95 painoprosenttia kresolia (kaasukromatografialla määritettynä). Jos kresolipitoisuus on vähintään 95 painoprosenttia, tuotteet luokitel- laan alanimikkeeseen 2907 12 00; 3. ksylenolit (yksittäisiä isomeereja tai isomeerien seoksia), joissa kaikki isomeerit mukaan lukien on vähemmän kuin 95 painoprosenttia ksylenolia (kaasukromatografialla määri- tettynä). Jos ksylenolipitoisuus on vähintään 95 painoprosenttia, tuotteet luokitellaan alanimikkeeseen 2907 14 00; 134 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4. muut fenolit, joissa on yksi tai useampi bentseenirengas, jossa on puolestaan yksi tai useampi hydroksyyliryhmä edellyttäen, että nämä fenolit eivät ole nimikkeen 2907 kemiallisesti määriteltyjä fenoleja. Eräs tällainen tuote on fenoli (C6H5OH), jonka puhtausaste on pienempi kuin 90 painoprosenttia. 2707 99 11 ja 2707 99 19 Raakaöljyt Näihin nimikkeisiin kuuluvat: 1. Tuotteet, joita saadaan korkean lämpötilan kivihiilitervan ensimmäisessä tislauksessa. Näitä korkean lämpötilan kivihiilitervoja tuotetaan yleensä valimokoksia valmistavissa koksaamoissa yli 900 °C:n lämpötilassa. Näistä tervoista saadut tislaustuotteet sisältä- vät hiilivetyjä, joissa aromaattisten paino on hallitseva, ja lisäksi typpi-, happi- ja rikkiyhdisteitä sekä hyvin usein epäpuhtauksia. Nämä tuotteet vaativat yleensä jatkokä- sittelyä ennen käyttöä; 2. Samankaltaiset tuotteet, joissa aromaattisten aineosien paino on suurempi kuin muiden kuin aromaattisten aineosien paino. Ilmaisulla ”samankaltaiset tuotteet” tarkoitetaan tuotteita, joiden koostumus on laa- dullisesti kohdassa 1 mainittujen tuotteiden kaltainen. Näissä tuotteissa voivat kuitenkin alifaattisten ja nafteenisten hiilivetyjen pitoisuudet olla korkeampia ja moniytimisten aromaattisten hiilivetyjen pitoisuudet alhaisempia kuin kohdassa 1 mainituissa tuotteissa. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan ne tuotteet, joissa aromaattisen aineosien paino on suurempi kuin muiden kuin aromaattisten aineosien paino. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös öljyt, joita saadaan kun kivihiilen koksauksessa syntyneestä kaasusta poistetaan pesun jälkeen bentseeni. 2707 99 30 Rikkipitoiset alkutisleet (sulphuretted toppings) Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”rikkipitoiset alkutisleet” tarkoitetaan ainoastaan niitä kevyitä tuotteita, joita saadaan raakojen tervaöljyjen ensimmäisessä tislauksessa. Nämä tuotteet sisältävät rikkiyhdisteitä (esim. rikkihiiltä, merkaptaaneja tai tiofeenia) ja hiilive- tyjä, joista suurin osa on muita kuin aromaattisia hiilivetyjä ja joista alle 80 °C:n lämpötilassa tislattaessa tislautuu vähintään 90 tilavuusprosenttia. 2707 99 50 Emäksiset tuotteet Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”emäksiset tuotteet” tarkoitetaan aromaattisia ja/tai hete- rosyklisiä tuotteita, joissa on emäksinen typpiryhmä. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat erityisesti pyridiinin, kinoliinin, akridiinin ja aniliinin emäkset (mukaan lukien niiden seokset). Ne on johdettu pääasiassa pyridiinistä, kinoliinis- ta, akridiinista ja niiden homologeista. Tämän alanimikkeen emäksisiä tuotteita ovat esimerkiksi: 1. pyridiini, jonka puhtausaste pienempi kuin 95 painoprosenttia. Pyridiini, jonka puhtausaste on vähintään 95 prosenttia luokitellaan alanimikkeeseen 2933 31 00; 2. metyylipyridiini (pikoliini), 5-etyyli-2-metyylipyridiini (5-etyyli-2-pikoliini) ja 2-vinyyli- pyridiini, joiden puhtausaste on pienempi kuin 90 painoprosenttia (kaasukromatogra- fialla määritettynä). Jos näiden tuotteiden puhtausaste on vähintään 90 painoprosent- tia, ne luokitellaan alanimikkeeseen 2933 39 95; 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 135 3. kinoliini, jonka puhtausaste on pienempi kuin 95 painoprosenttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (kaasukromatografialla määritettynä). Jos tuotteen puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, se luokitellaan alanimikkeeseen 2933 40 90. 4. akridiini, jonka puhtausaste on pienempi kuin 95 painoprosenttia vedettömästä tuot- teesta laskettuna (kaasukromatografialla määritettynä). Jos tuotteen puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, se luokitellaan alanimikkeeseen 2933 90 95. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu yllä mainittujen emäksisten tuotteiden suolat (nimike 2933 tai 3824). 2707 99 70 Antraseeni 2707 99 91 ja 2707 99 99 Tämän alanimikkeen antraseeni on tavallisesti lietemäisessä tai tahnamaisessa muodossa ja se sisältää fenantreeniä, karbatsolia ja muita aromaattisia aineosia. Tähän alanimikkeeseen kuulu ainoastaan antraseeni, jonka puhtausaste on pienempi kuin 90 painoprosenttia. Antraseeni, jonka puhtausaste on vähintään 90 painoprosenttia, luokitellaan alanimikkee- seen 2902 90 10. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat pääasiassa tuotteet, jotka koostuvat hiilivetyseoksista. Näihin tuotteisiin kuuluvat mm: 1. raskaat öljyt (muut kuin raakaöljyt), jotka saadaan tislaamalla korkean lämpötilan kivihiilitervaa, tai näiden öljyjen kaltaiset tuotteet, jos: a) niistä 250 °C:ssa tislautuu vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia ASTM D 86—67 -menetelmällä tislattuna (reapproved 1972); b) niiden tiheys 15 °C:ssa on suurempi kuin 1 000 g/m3, c) niiden neulatunkeuma ASTM D 5 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa vähin- tään 400 ja d) ne eivät ominaisuuksiltaan vastaa nimikkeen 2715 00 tuotteita. Tuotteet, jotka eivät täytä kohdissa a—d määrättyjä ehtoja, luokitellaan ominaisuuk- siensa mukaan esimerkiksi alanimikkeisiin 2707 10 10—2707 30 90, 2707 50 10 ja 2707 50 90, nimikkeeseen 2708, alanimikkeisiin 2710 00 61—2710 00 98, alanimik- keeseen 2713 20 00 tai nimikkeeseen 2715 00. 2. Aromaattiset uutteet, jotka eivät vastaa alanimikkeiden 2713 90 10 ja 2713 90 90 selittävissä huomautuksissa määrättyjä vaatimuksia. 3. Tietyt naftaleeni- ja antraseenihomologit, kuten etyylinaftaleeni ja metyyliantraseeni, jos ne eivät kuulu nimikkeeseen 2902. 2709 00 Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, raa’at Tähän nimikkeeseen kuuluvat ainoastaan sellaiset tuotteet, joilla on kyseistä alkuperää oleville raakaöljyille tyypilliset ominaisuudet (esim. tiheys, tislauskäyrä, rikkipitoisuus, jähmepiste ja viskositeetti). 2709 00 10 Luonnonkaasukondensaatit Tähän nimikkeseen kuuluvat mm. raakaöljyt, jotka on saatu luonnonkaasujen stabiloinnis- ta välittömästi louhinnan jälkeen. Tässä menetelmässä ”kostean” luonnonkaasun sisältä- mät kondensoituvat hiilivedyt uutetaan pääasiassa jäähdytyksen ja paineen poiston avulla. 136 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2710 00 Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, muut kuin raa’at; muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia Ks. tämän ryhmän 2 huomautus ja ao. selittävät huomautukset. Niiden tuotteiden luokittelusta, jotka on — tarkoitettu tiettyyn käsittelyyn, — kemiallisesti muunnettaviksi, ks. tämän ryhmän 4 ja 5 huomautukset ja ao. selittävät huomautukset. I. Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, muut kuin raa’at Tähän ryhmään kuuluvat tyydyttyneiden asyklisten hiilivetyjen isomeerien seokset (muut kuin stereoisomeerit), joissa on vähemmän kuin 95 painoprosenttia tiettyä isomeeria ja tyydyttymättömien asyklisten hiilivetyjen isomeerien seokset (muut kuin stereoisomeerit), joissa on vähemmän kuin 90 painoprosenttia tiettyä isomeeria; nämä prosenttiluvut on laskettu vedettömän tuotteen painosta Tähän ryhmään kuuluvat myös edellä mainittujen hiilivetyjen yksittäiset isomeerit, joiden vastaavat puhtausasteet ovat vähemmän kuin 95 painoprosenttia ja vähemmän kuin 90 painoprosenttia. Tähän ryhmään kuuluvat ainoastaan maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt: 1. 2. joiden kiteytymispiste ASTM D 938 -menetelmällä määritettynä on alhaisempi kuin 30 °C, tai joiden kiteytymispiste on vähintään 30 °C ja a) joiden tiheys 70 °C:ssa on pienempi kuin 0,942 g/m3 sekä työstetty kartiotun- keuma ASTM D 217 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa vähintään 350 tai joiden tiheys 70 °C:ssa on vähintään 0,942 g/m3 ja neulatunkeuma ASTM D 5 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa vähintään 400. b) Edellä mainittun I kohdan maaöljyihin ja bitumisista kivennäisistä saatuihin öljyihin kuuluvat myös öljyt, joihin on lisätty hyvin pieniä määriä erilaisia aineita, esim. lisäaineita, jotka parantavat laatua tai hajua, jäljitysaineita ja väriaineita. Ks. myös seuraava kaaviokuva. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 137 Tiettyjen nimikkeiden 2710 00, 2712 ja 2713 maaöljytuotteiden (muiden kuin nimik- keen 2710 00 valmisteiden) erotteluperusteet: II. Muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia Jotta valmisteet voidaan luokitella tähän nimikkeeseen, niiden on täytettävä seuraavat ehdot: 1. maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen osuuden valmisteesta on oltava vähintään 70 painoprosenttia, kuten I kohdassa on määritelty. Tämä osuus on määritetty analyysilla eikä käytettyjen raaka-aineiden määrän perusteella; (1) Jos tuote osoittautuu liian kovaksi ASTM D 217 -menetelmään (työstetty kartiotunkeuma), se analysoidaan ASTM D 937 -menetelmällä (kartiotunkeuma). 138 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2. valmisteet ovat muualle kuulumattomia; 3. kun kyseessä ovat seokset, on maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen oltava valmisteen perusaineosa, ts. käyttötarkoituksen kannalta olennainen aineosa. Tämän nimikkeen valmisteisiin eivät kuulu mm: a) maalit ja lakat (nimikkeet 3208, 3209 ja 3210 00); b) kivennäisöljyihin perustuvat kauneudenhoitovalmisteet ja kosmeettiset valmisteet (tavallisesti nimike 3304 tai 3307); c) maaöljysulfonaatit (nimike 3402 tai 3824). Maaöljysulfonaatit ovat tavallisesti maaöljy- tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen suspensioina. Puhtaan sulfonaatin määrä on tavallisesti niin korkea, että tuotetta ei voida sellaisenaan käyttää voiteluaineena; d) kiillotusaineet, säilymistä parantavat aineet tai muut käsittelyaineet puuta, maali- pintoja, metalleja, lasia tai muita aineita varten (pääasiassa nimike 3405); e) desinfioimisaineet, hyönteisten torjunta-aineet jne. , jotka ovat missä tahansa muo- dossa ja jossa aktiivi aineosa on liotettu tai dispergoitu maaöljyyn tai bitumisista kivennäisistä saatuun öljyyn (nimike 3808); f) tekstiiliteollisuudessa käytettävät liistausainevalmisteet (nimike 3809); g) kivennäisöljyjen lisäainevalmisteet (joista käytetään myös nimitystä ”dopes”) (nimike 3811); h) orgaaniset liuotin- ja ohennusaineseokset (esim. nimike 3814 00); ij) sitomisaineet valusydämiä varten (alanimike 3824 10 00); k) tietyt ruosteenestoaineet, erityisesti: 1. 2. ruosteenestoaineet, jotka on valmistettu esim. raskasbensiiniin liuotetusta lano- liinista (lanoliinia noin 20 painoprosenttia) (alanimike 3403 19 10); ruosteenestoaineet, 3824 90 35). joissa on amiineja aktiivina aineosina (alanimike 2710 00 11 — 2710 00 39 2710 00 21 ja 2710 00 25 Kevyet öljyt Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a alakohta. Erikoisbensiinit Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen b alakohta. 2710 00 21 Raskasbensiini Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen c alakohta. Ilmaisulla ”Abel-Pensky -menetelmä” tarkoitetaan menetelmää DIN (Deutsche Industrie- norm) 51 755 — maaliskuu 1974, jonka on julkaissut Deutsche Normenausschuß (DNA), Berlin 15. 2710 00 41 — 2710 00 59 2710 00 61 — 2710 00 98 Keskiraskaat öljyt Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen d alakohta. Raskasöljyt Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen e alakohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 139 2710 00 61 — 2710 00 68 2710 00 71 — 2710 00 78 Kaasuöljyt Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen f alakohta. Polttoöljyt Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen g alakohta sekä alla oleva kaaviokuva polttoöljyjen ominaisuuksista: 2710 00 81 — 2710 00 98 Voiteluöljyt; muut öljyt Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen e alakohdassa määri- tellyt raskasöljyt, jos nämä öljyt eivät täytä 1 lisähuomautuksen f alakohdassa (kaasuöljyt) tai 1 lisähuomautuksen g alakohdassa (polttoöljyt) määrättyjä ehtoja. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat raskasöljyt, joista vähemmän kuin 85 tilavuusprosenttia (hävikki mukaan lukien) tislautuu 350 °C:n lämpötilassa ASTM D 86—67 -menetelmällä tislattaessa (reapproved 1972) ja 1. joiden vastaavaa laimennettua väriä (C) vastaa viskositeetti (V), a) joka ei ole suurempi kuin tämän ryhmän 1 lisähuomautusten g alakohdassa esitetyn vertailutaulukon rivillä I annettu viskositeettiluku, kun sulfaattituhkan pitoisuus on vähintään 1 % tai kun saippuoitumisluku on vähintään 4; tai 140 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 b) c) joka on suurempi kuin vertailutaulukon rivillä II annettu viskositeettiluku kun jähmepiste on alhaisempi kuin 10 °C; tai joka on suurempi kuin rivillä I annettu, mutta joka ei ole suurempi kuin rivillä II annettu viskositeettiluku, kun vähemmän kuin 25 % tislautuu 300 °C:n lämpöti- lassa, kun jähmepiste on enintään −10 °C. Nämä määräykset koskevat ainoastaan öljyjä, joiden laimennettu väri (C) on pienempi kuin 2; 2. joista ei ole mahdollista määrittää seuraavaa: a) prosenttimääräistä tislautumisastetta 250 °C:ssa tislattaessa ASTM D 86—67 -menetelmällä (reapproved 1972) (nollaa pidetään 1 prosenttina); tai b) kinemaattista viskositeettia 50 °C:n lämpötilassa ASTM D 445—74 -menetelmällä määritettynä; tai c) laimennettua väriä (C) ASTM D 1500 -menetelmällä määritettynä; 3. jotka ovat keinotekoisesti värjättyjä. Edellä olevassa 1 kohdassa tarvittavat analyysimenetelmät ovat samat, jotka on määrätty polttoöljyille (ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen g alakohta. Katso myös seuraavaa kaaviokuvaa: 2710 00 85 Tämän ryhmän 6 lisähuomautuksen määräysten mukaisesti sekoitettaviksi tarkoitetut Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautus ja ao. selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 141 2711 Maaöljykaasut ja muut kaasumaiset hiilivedyt Näiden tuotteiden määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 2711. Niiden tuotteiden luokittelusta, jotka on — tarkoitettu tiettyyn käsittelyyn, — kemiallisesti muunnettaviksi, 2712 2712 10 10 ja 2712 10 90 ks. tämän ryhmän 4 ja 5 huomautukset ja ao. selittävät huomautukset. Vaseliini; parafiini, mikrokiteinen maaöljyvaha, puristettu parafiini (slack wax), otsokeriitti, ruskohiilivaha, turvevaha ja muut kivennäisvahat sekä niiden kaltaiset synteettisesti tai muulla menetelmällä valmistetut tuotteet, myös värjätyt Vaseliini Ks. HS-selitykset, nimike 2712, A kohta. Ks. myös nimikkeen 2710 00 selittävien huomautusten I kohdassa esitetty kaaviokuva. 2712 10 10 Raaka Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus. Niiden tuotteiden luokittelusta, jotka on — tarkoitettu tiettyyn käsittelyyn, — kemiallisesti muunnettaviksi, 2712 20 10 ja 2712 20 90 2712 90 11 ja 2712 90 19 2712 90 31 — 2712 90 99 Ks. tämän ryhmän 4 ja 5 huomautukset ja ao. selittävät huomautukset. Vähemmän kuin 0,75 painoprosenttia öljyä sisältävä parafiini Näihin alanimikkeisiin kuuluu HS-selityksissä nimikkeen 2712 kohdan B ensimmäisessä ja seitsemännessä kappaleessa kuvailtu parafiini. Otsokeriitti, ruskohiilivaha tai turvevaha (luonnontuotteet) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 2712 kohdan B kolmannessa, neljännessä ja viidennessä kappaleessa kuvaillut tuotteet. Otsokeriittia (luonnonvaha) on nykyään harvoin markkinoilla (lähteet ehtyneet ja taloudel- linen hyöty pieni). Alanimikkeiden 2712 90 31 — 2712 90 99 mikrokiteisiä maaöljyvahoja nimitetään usein virheellisesti otsokeriitiksi tai seresiiniksi (puhdistettu otsokeriitti). Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 2712 kohdan B toisessa, kuudennessa ja seitsemännessä kappaleessa kuvaillut tuotteet (muut kuin alanimikkeen 2712 20 10 tai 2712 20 90 synteettinen parafiini). 142 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Näillä tuotteilla on seuraavat ominaisuudet: 1. kiteytymispiste ASTM D 938 -menetelmällä määritettynä on vähintään 30 °C; 2. 3. tiheys on 70 °C:ssa pienempi kuin 0,942 g/cm3; työstetty kartiotunkeuma ASTM D 937 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa pienempi kuin 350 ja 4. kartiotunkeuma ASTM D 937 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa pienempi kuin 80. Jos tuote osoittautuu liian kovaksi ASTM D 217 -menetelmään (työstetty kartiotunkeuma), se analysoidaan ASTM D 937 -menetelmällä (kartiotunkeuma). Ks. myös nimikkeen 2710 00 selittävien huomatusten I kohdan kaaviokuva. 2712 90 31 — 2712 90 39 Raa’at Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus. Niiden tuotteiden luokittelusta, jotka on — tarkoitettu tiettyyn käsittelyyn, — kemiallisesti muunnettaviksi, ks. tämän ryhmän 4 ja 5 huomautukset ja ao. selittävät huomautukset. 2713 Maaöljykoksi, maaöljybitumi ja muut maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen jätetuotteet 2713 11 00 ja 2713 12 00 Maaöljykoksi Näihin alanimikkeisiin kuuluu HS-selityksissä nimikkeen 2713 kohdassa A kuvailtu maaöljykoksi. 2713 20 00 Maaöljybitumi Tähän alanimikkeeseen kuuluu HS-selityksissä nimikkeen 2713 kohdassa B kuvailtu maaöljybitumi. Tällä tuotteella on seuraavat ominaisuudet: 1. kiteytymispiste ASTM D 938 -menetelmällä määritettynä on vähintään 30 °C; 2. tiheys on 70 °C:ssa vähintään 0,942 g/cm3; 3. neulatunkeuma ASTM D 5 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa pienempi kuin 400. Ks. myös nimikkeen 2710 00 selittävien huomautusten I kohdan kaaviokuva. 2713 90 10 ja 2713 90 90 Muut maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen jätetuotteet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 2713 kohdassa C kuvaillut tuotteet. Näiden alanimikkeiden aromaattiset uutteet (ks. HS-selitykset, nimike 2713, C kohdan 1 alakohta) täyttävät tavallisesti seuraavat vaatimukset: 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 143 1. aromaattisten aineosien pitoisuus on suurempi kuin 80 painoprosenttia määritettynä menetelmällä, joka on kuvailtu tämän ryhmän selittävien huomautusten A liitteessä; 2. tiheys on 15 °C:ssa suurempi kuin 0,950 g/cm3 ja 3. enintään 20 tilavuusprosenttia tislautuu 300 °C:ssa tislattaessa ASTM D 86—67 -menetelmällä (reapproved 1972). Seostetut alkyylibentseenit ja seostetut alkyylinaftaleenit, jotka myös täyttävät edellä mainitut vaatimukset, luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 3817. 2715 00 Luonnonasfalttiin, luonnonbitumiin, maaöljybitumiin, kivennäistervaan tai kiven- näistervapikeen perustuvat bitumiset seokset (esim. bitumimastiksi ja ”cut- backs”) Tämän nimikkeen bitumisten seosten koostumus vaihtelee käyttötarkoituksen mukaan. 1. Tuotteet vedenpitäväksi käsittelemistä varten, pintojen suojaamiseen tai eristämiseen Korroosiolta suojaavissa päällysteissä, sähköisten aineiden eristämisessä, pintojen käsit- telyssä vedenpitäviksi, halkeamien täyttämisessä jne. käytettävät tuotteet koostuvat tavallisesti sideaineesta (bitumi, asfaltti tai terva), jäykistä täyteaineista kuten mineraa- likuiduista (asbesti, lasi), sahajauhosta ja mistä tahansa muusta aineesta, jota tarvitaan antamaan tuotteille vaadittavat ominaisuudet tai helpottamaan niiden käyttöä. Esi- merkkejä näistä tuotteista ovat: a) b i t u m i s e t t i i v i s t y s a i n e e t joissa on liuotinta vähemmän kuin 30 %. Näiden aineiden avulla voidaan valmistaa päällysteitä, jotka ovat enintään 3—4 mm paksuja; b) b i t u m i m a s t i k s i t joissa on liuotinta enintään 10 prosenttia. Bitumimastiksin avulla valmistetaan joko 4 mm — 1 cm paksuja päällysteitä tai paksumpia tiivistyssaumoja (2—8 cm); c) m u u t b i t u m i s e t v a l m i s t e e t joissa ei ole liuottimia mutta jotka sisältävät täyteaineita. Nämä valmisteet on lämpökäsiteltävä ennen käyttöä. Niitä käytetään mm. maanalaisten tai vedenalais- ten putkistojen suojaamiseen. 2. Teiden päällystämiseen käytettävät tuotteet Tämän nimikkeen bitumiset tuotteet, joita käytetään teiden päällystämiseen, luokitel- laan kahteen pääryhmään: a) b i t u m i l i u o k s e t ( ” c u t - b a c k s ” ) j a b i t u m i ö l j y t Bitumiliuokset ovat bitumeja, jotka on liuotettu melko raskaisiin liuottimiin, joiden määrää tuotteessa voidaan vaihdella halutun viskositeetin mukaan. Näiden valmisteiden kaupalliset kuvaukset vaihtelevat sen mukaan, onko liuottimet valmistettu maaöljystä vai muista aineista; niistä valmisteista, joissa on ensiksi mainittuja liuottimia, käytetään nimitystä nestemäiset bitumit, ja jälkimmäisiä liuottimia sisältävistä pehmennetyt tai fluksatut bitumit. Bitumiöljyt ovat bitumiin perustuvien valmisteiden kaltaisia, joissa raskaiden liuotti- mien määrä vaihtelee halutun viskositeetin mukaan. 144 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Näihin valmisteisiin lisätään joskus kiinnitysaineita, jotka parantavat tuotteen tarttuvuutta. Kaikilla näillä bitumisilla valmisteilla on seuraavat erityisominaisuudet: — neulatunkeuma ASTM D 5 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa vähintään 400; — alipaineessa saatu tislausjäännös on vähintään 60 painoprosenttia ASTM D 1189 -menetelmällä määritettynä ja neulatunkeuma ASTM D 5 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa pienempi kuin 400. Seuraava kaaviokuva osoittaa, miten — nestemäiset ja pehmennetyt eli fluksatut bitumit eroavat alanimikkeen 2713 20 00 bitumeista, — nestemäiset ja pehmennetyt eli fluksatut bitumit eroavat nimikkeen 2710 00 maaöl- jyistä. b) v e s i e m u l s i o t Näitä valmisteita saadaan emulgoimalla bitumeja veteen. Nämä emulsiot jaetaan kahteen ryhmään: 1. tavalliseen tai mäntyöljysaippuaan perustuvat anioniset eli alkaliset emulsiot; 2. alifaattiseen amiiniin tai kvarternääriseen ammoniumioniin perustuvat kationiset eli happamatemulsiot. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 145 MENETELMÄ, JOLLA MÄÄRITETÄÄN AROMAATTISTEN AINEOSIEN PITOISUUDET TUOTTEISSA, JOIDEN TISLAUKSEN PÄÄTEPISTE ON SUUREMPI KUIN 315 °C A LIITE Menetelmän periaate n-pentaaniin liuotetun näytteen annetaan valua erityisen piihappogeelillä täytetyn kromatografiakolonnin läpi. Muut kuin aromaattiset hiilivedyt, jotka on eluoitu n-pentaanilla, kerätään ja liuoksen haihduttua määritetään punnitsemalla. Laitteet ja reagenssit Kromatografiakolonni: lasinen putki, jonka mitat ja muoto näkyvät liitteenä olevassa piirroksessa. Yläaukko on voitava sulkea lasitulpalla, jonka litteä alapuoli puristetaan kiinni kolonnin yläosaan kahden kumilla päällystetyn metallisen puristimen avulla. Liitoksen on oltava niin tiivis, että kolonniin lisättävä typpi tai ilma eivät pääse vuotamaan. Piihappogeeli: raekoko vähintään 200 meshiä. Geeliä on aktivoitava seitsemän tuntia 170 °C:ssa uunissa ennen käyttöä ja asetettava jäähtymään eksikkaattoriin. n-pentaani: puhtausaste vähintään 95 %, ei sisällä aromaattisia aineosia. Menetelmä Kromatografiakolonni täytetään aiemmin aktivoidulla piihappogeelillä noin 10 cm:n päähän lasisesta yläkuvusta; kolonnin sisältö tiivistetään täryttimellä varovaisesti, jotta sen sisälle ei jää kuplia. Sen jälkeen piihappogeelipatsaan yläpäähän asetetaan lasivillatulppa. Piihappogeeli kostutetaan 180 millilitralla n-pentaania ja kolonnin yläpäästä lisätään painetta, ilmaa tai typpeä, niin kauan kunnes nesteen pinta saavuttaa piihappogeelipatsaan yläpään. Paine päästetään varovaisesti pois kolonnista ja sinne kaadetaan noin 3,6 g (tarkasti punnittua) näytettä, joka on liuotettu 10 millilitraan n-pentaania. Tämän jälkeen dekantteri huuhdellaan uudella 10 millilitran annoksella n-pentaania, joka myös kaadetaan kolonniin. Painetta lisätään asteittain, jolloin neste valuu pisaroina kolonnin pohjassa olevasta kapillaariputkesta noin 1 ml/min. Neste kerätään 500 ml vetävään pulloon. Kun eroteltavan aineen sisältävän nesteen pinta laskeutuu piihappogeelin pinnan tasolle, paine poistetaan jälleen varovasti ja kolonniin lisätään 230 ml n-pentaania. Välittömästi tämän jälkeen painetta lisätään jälleen ja nesteen pinnan annetaan laskea piihappogeelin pinnan tasolle samanaikaisesti, kun eluaatti kerätään samaan pulloon kuin aikaisemmin. Kerätyn fraktion tilavuutta supistetaan haihduttamalla tyhjiöuunissa 35 °C:ssa, tyhjiökiertohaiduttimessa tai sen kaltaisessa laitteessa, jonka jälkeen se siirretään (ilman hävikkiä) punnittuun 100 ml:n dekantteriin käyttämällä lisää n-pentaania liuottimena. Dekantterin sisältö haihdutetaan tyhjiöuunissa vakiopainoon (W). Muiden kuin aromaattisten hiilivetyjen määrä painoprosentteina (A) lasketaan seuraavan kaavan avulla: A = G G1 × 100 jossa W1 on näytteen paino. Kun luvusta 100 vähennetään A saadaan erotuksena piihappogeelin absorboima aromaattisten hiilivetyjen määrä prosentteina. 146 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Menetelmän tarkkuus Toistettavuus: – 0,2 % Uusittavuus: – 0,5 % 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 147 MENETELMÄ, JOLLA MÄÄRITETÄÄN NAFTALEENIN KITEYTYMISPISTE B LIITE Noin 100 g naftaleenia sulatetaan jatkuvasti sekoittaen posliiniupokkaassa, jonka tilavuus on noin 100 cm3. Noin 40 cm3 sulanutta ainetta kaadetaan esikuumennettuun ”Shukoffin kolviin” niin, että kolme neljäsosaa kolvista täyttyy. Korkista valmistetun tulpan läpi työnnetään lämpömittari niin, että elohopeakupu asettuu nesteen keskelle (mittarin asteikko jakautuu asteen kymmenesosiin). Kun lämpötila on laskenut lähelle naftaleenin kiteytymispistettä (noin 83 °C), kiteytymistä kiihdytetään sekoittamalla ainetta koko ajan. Heti kun kiteitä alkaa muodostua, elohopeapatsas tavallisesti pysähtyy ja alkaa sen jälkeen taas laskea. Lämpötila, jonka kohdalle elohopeapatsas pysähtyy ja jossa se pysyy tietyn ajan ennen kuin alkaa jälleen laskea, rekisteröidään ja tätä lämpötilaa pidetään naftaleenin kiteytymispisteenä, kun lukemaa on ensin korjattu kolvin ulkopuolelle jäävän elohopeapatsaan osalta. Elohopealämpömittareita käytettäessä tämä korjaus lasketaan seuraavasti: n (t−t9) 6 000 jossa ’n’ on kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan asteiden määrä, ’t’ on rekisteröity lämpötila ja ’t9’ on kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan osan keskilämpötila. Lämpötila t9 voidaan määrittää lisälämpömittarin avulla, jonka kupu asetetaan kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan osan keskikohdalle. Kapillaariputkilämpömittari varmistaa hyvin tarkan tuloksen. Alla esitetty ”Shukoffin kolvi” on lasisäiliö, jossa on kaksoisseinät, joiden välisessä tilassa on tyhjiö. 148 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 KEMIANTEOLLISUUDEN JA SIIHEN LIITTYVÄN TEOLLISUUDEN TUOTTEET VI JAKSO Jaksoa VI koskevien huomautusten 1, 2 ja 3 tulkinnasta ks. HS-selitykset, jakson VI yleisohjeet. KEMIALLISET ALKUAINEET JA EPÄORGAANISET YHDISTEET; JALOMETALLIEN, HARVINAISTEN MAAMETALLIEN, RADIOAKTIIVISTEN ALKUAINEIDEN JA ISOTOOPPIEN ORGAANISET JA EPÄORGAANISET YHDISTEET 28 RYHMÄ II. EPÄORGAANISET HAPOT JA EPÄORGAANISET EPÄMETALLIEN HAPPIYHDISTEET 2811 Muut epäorgaaniset hapot ja muut epäorgaaniset epämetallien happiyhdisteet 2811 19 10 — 2811 19 80 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tämän ryhmän 4 huomautuksessa mainitut tuotteet. III. PÄMETALLIEN HALOGEENI- JA RIKKIYHDISTEET 2812 Epämetallien halogenidit ja halogenidioksidit 2812 10 11 — 2812 10 18 2812 10 91 — 2812 10 99 Fosfori Ks. HS-selitykset, nimike 2812, A kohdan 3 alakohta ja B kohdan 4 alakohta. Muut HS-selityksissä nimikkeen 2812 kohdassa A (lukuun ottamatta alakohtaa 3) ja kohdassa B (lukuun ottamatta alakohtaa 4) lueteltujen tuotteiden lisäksi näihin alanimikkeisiin kuulu- vat mm. telluuritetrakloridi (TeCl4), jota käytetään pääasiallisesti hopeaesineiden patinoin- tiin. IV. EPÄORGAANISET EMÄKSET JA METALLIOKSIDIT, -HYDROKSIDIT JA -PEROKSIDIT Peroksideilla tarkoitetaan vain niitä metallin ja hapen yhdisteitä, joiden molekyyli sisältää -0-0- -sidoksen (kuten esim. vetyperoksidi). Metallioksidit, -hydroksidit tai -peroksidit, joita ei ole eritelty tämän alaryhmän aikaisem- missa nimikkeissä tai alanimikkeissä, luokitellaan alanimikkeeseen 2825 90 80. 2819 Kromioksidit ja -hydroksidit 2819 10 00 Kromitrioksidi Ks. HS-selitykset, nimike 2819, A kohdan 1 alakohta. 2819 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 2819 kohdan A alakohdassa 2 sekä kohdassa B mainitut tuotteet. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 149 2825 Hydratsiini ja hydroksyyliamiini sekä niiden epäorgaaniset suolat; muut epäorgaa- niset emäkset; muut metallioksidit, -hydroksidit ja -peroksidit 2825 70 00 Molybdeenioksidit ja -hydroksidit Tähän alanimikkeeseen ei kuulu ”tekninen molybdeenioksidi”, jota valmistetaan pelkäs- tään pasuttamalla molybdeniittirikasteita (alanimike 2613 10 00). V. EPÄORGAANISTEN HAPPOJEN JA METALLIEN SUOLAT JA PEROKSISUOLAT 2826 Fluoridit; fluorosilikaatit, fluoroaluminaatit ja muut kompleksifluorisuolat 2826 19 00 Muut HS-selityksissä nimikkeen 2826 kohdan A alakohdissa 4—9 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. berylliumdifluoridi (BeF2), joka näyttää lasimaiselta tuotteelta ja jonka tiheys on noin 2 g/cm3 ja sulamispiste 800 °C ja joka liukenee helposti veteen. Tuotetta käytetään välituotteena berylliummetallurgiassa. Sitä saadaan kalsinoimalla ammoniumfluorobe- ryllaattia; 2. emäksinen berylliumfluoridi (5BeF2·2BeO), joka myös näyttää lasimaiselta ja on veteen liukeneva tuote, mutta sen tiheys on hiukan suurempi (noin 2,3 g/cm3). 2826 30 00 Natriumheksafluoroaluminaatti (synteettinen kryoliitti) Ks. HS-selitykset, nimike 2826, C kohdan 1 alakohta. 2826 90 90 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 2826, B kohdan 3—7 alakohdat sekä C kohdan 2—5 alakohdat, lukuun ottamatta dikaliumheksafluorozirkonaattia, joka on erityisesti luokiteltu alanimik- keeseen 2826 9010. 2833 Sulfaatit; alunat; peroksosulfaatit (persulfaatit) 2833 29 30 Koboltti; titaani Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. dititaanitris(sulfaatti) (Ti2(SO4)3), joka vedettömänä on vihreää kiteistä jauhoa. Se ei liukene veteen, vaan laimennettuihin happoihin, joiden kanssa se muodostaa purppu- ranvärisen liuoksen. Hydraattimuodossa se on pysyvää ja kiteistä ja liukenee veteen. Tuotetta käytetään pelkistimenä tekstiiliteollisuudessa; 2. titaanioksidisulfaatti (titanyylisulfaatti) ((TiO)(SO4), joka voi olla joko vedetöntä, jolloin se on valkoista hygroskooppista jauhetta tai jossakin monista eri hydraattimuo- doista, joista dihydraattimuoto on pysyvin. Sitä käytetään peittana värjäyksessä; 3. titaanibis(sulfaatti) (Ti(SO4)2) on melko pysymätöntä, valkoista hygroskooppista jauhetta. 2835 Fosfinaatit (hypofosfiitit), fosfonaatit (fosfiitit), fosfaatit ja polyfosfaatit 2835 10 00 Fosfinaatit (hypofosfiitit) ja fosfonaatit (fosfiitit) Ks. HS-selitykset, nimike 2835, A ja B kohdat. 150 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2835 22 00 — 2835 29 90 2835 31 00 — 2835 39 70 Fosfaatit Ks. HS-selitykset, nimike 2835, C kohdan ensimmäisen kappaleen 1 alakohta ”Ortofosfaa- tit” sekä toisen kappaleen 1 a, 2 a, b ja c alakohdat ja 3—8 alakohdat. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu erilaisten fosfaattien keskinäiset seokset (tavallisesti 31 ryhmä tai alanimike 3824 90 95). Polyfosfaatit Ks. HS-selitykset, nimike 2835, C kohdan ensimmäisen kappaleen 2, 3 ja 4 alakohdat sekä toisen kappaleen 1 b, 2 d — g alakohdat. 2835 39 10 Ammonium Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tetra-ammoniumdisfosfaatti (ammoniumpyrofos- faatti) ((NH4)4P2O7) ja penta-ammoniumtrifosfaatti ((NH4)5P3O10). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ammoniumpolyfosfaatit, joilla on korkeampi poly- meraatioaste, myös silloin kun ne koostuvat samankaltaisista polymeerisarjoista (näitä kutsutaan joskus ammoniummetafosfaateiksi). Tällaisia ovat esim. Kurrolammoniumsuola (jota ei pidä sekoittaa Kurrosuolaan eli natriummetafosfaattiin), joka on korkean keski- määräisen polymeraatioasteen (useista tuhansista kymmeniin tuhansiin yksikköihin) omaava lineaarinen polymeeri. Se on valkoista kiteistä jauhetta, joka ei liukene kovin hyvin veteen ja jota pääasiallisesti käytetään palonestoaineena. 2835 39 30 Natrium Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 1. natriumpyrofosfaatit (natriumdifosfaatit): tetranatriumpyrofosfaatti (neutraali difos- faatti) (Na4P2O7), dinatriumdivetypyrofosfaatti (hapan difosfaatti) (Na2H2P2O7); 2. natriummetafosfaatit (emäksinen kaava (NaPO3)n), joita on kaksi: natriumsyklotrifos- faatti ja natriumsyklotetrafosfaatti; 3. muut natriumpolyfosfaatit, joilla on korkeampi polymeraatioaste. Näitä ovat mm. tuote, josta käytetään virheellistä nimitystä natriumheksametafosfaatti ja josta myös käytetään nimitystä Grahamsuola. Tuote on polymeerinen seos ((Na PO3)n), jonka polymeraatioaste on välillä 30—90. 2840 Boraatit; peroksoboraatit (perboraatit) 2840 19 90 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kiteytynyt dinatriumtetraboraatti (sitoen 10 vesimo- lekyyliä). 2840 20 10 Natriumboraatit, vedettömät Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. natriumpentaboraatti ja natriummetaboraatti. 2841 Oksometallihappojen ja peroksometallihappojen suolat 2841 69 00 Muut Manganiitit ovat mangaanihapokkeen (H2MnO3) suoloja, jotka ovat lähes veteen liukene- mattomia ja jotka hydrolysoituvat helposti. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 151 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuparimanganiitti (CuMnO3), jota käytetään kaasu- naamareissa hapettamaan hiilimonoksidia hiilidioksidiksi, sekä kuparibis(vetymanganiitti) (Cu(HMnO3)2), joka on kuparimanganiittia vieläkin tehokkaampi. HS-selityksissä nimikkeen 2841 alakohdassa 3 a lueteltujen manganaattien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös manganaatit, joissa mangaani on 5-arvoinen, esim. Na3MnO4·10H2O. 2842 Epäorgaanisten happojen tai peroksohappojen muut suolat, ei kuitenkaan atsidit 2842 10 00 Kaksois- ja kompleksisilikaatit Ks. HS-selitykset, nimike 2842, II kohdan K alakohta. 2842 90 10 Seleenihappojen ja telluurihappojen suolat, kaksoissuolat ja kompleksisuolat HS-selityksissä nimikkeen 2842 kohdan I alakohdissa B ja C ja kohdan II alakohdissa D ja E lueteltujen tuotteiden sekä kohdan II alakohdassa C 3 mainittujen selenosulfidien, selenosulfaattien ja tiotelluuraattien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. elohopeaselenidi (HgSe) ja indiumselenidi (InSe), joita käytetään puolijohteina; 2. hyvin puhdistettu lyijytelluridi (PbTe), jota käytetään transistoreihin, lämpöpareihin, elohopeahöyrylamppuihin, jne. VI. SEKALAISTA 2844 Radioaktiiviset kemialliset alkuaineet ja radioaktiiviset isotoopit (myös halkeamis- kelpoiset ja hyötöaineena käytettävät kemialliset alkuaineet ja isotoopit) sekä niiden yhdisteet; näitä tuotteita sisältävät seokset ja jätteet Ks. tämän ryhmän 6 huomautus. 2844 10 10 - 2844 10 90 Luonnonuraani ja sen yhdisteet; seosmetallit, dispersiot (myös kermetit), keraamiset tuotteet ja seokset, joissa on luonnonuraania tai luonnonuraaniyhdisteitä Ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohdan A1, B1 sekä C 1—3 alakohdat. 2844 20 21 — 2844 20 89 U-235-rikasteinen uraani ja sen yhdisteet; plutonium ja sen yhdisteet; seosmetallit, disper- siot (myös kermetit), keraamiset tuotteet ja seokset, joissa on U-235-rikasteista uraania, plutoniumia tai näiden tuotteiden yhdisteitä U-235-rikasteista uraania on saatavilla markkinoilla sekä ”lievästi rikastettuna uraanina” (U-235-pitoisuus enintään noin 20 painoprosenttia) sekä ”korkeasti rikastettuna uraanina” (U-235-pitoisuus enemmän kuin 20 painoprosenttia). Plutonium ja sen yhdisteet, ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohdan A 3, B 2 sekä C 1—3 alakohdat. 152 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2844 30 11 ja 2844 30 19 2844 30 51 — 2844 30 69 2844 30 91 ja 2844 30 99 U-235:n suhteen köyhdytetty uraani; seosmetallit, dispersiot (myös kermetit), keraamiset tuotteet ja seokset, joissa on U-235:n suhteen köyhdytettyä uraania tai sen yhdisteitä U-235:n suhteen köyhdytetty uraani on U-235-rikasteisen uraanin tuotannossa syntynyt sivutuote. Paljon alhaisemman hintansa ja helpon saatavuutensa vuoksi U-235:n suhteen köyhdytettyä uraania käytetään luonnonuraanin sijaan erityisesti hyötöaineena, säteilysuo- juksena, raskaana metallina vauhtipyörien valmistuksessa sekä tiettyjen kaasujen puhdista- miseen käytettävien absorboivien seosten (kaasupoistimien) valmistuksessa. Torium; seosmetallit, dispersiot (myös kermetit), keraamiset tuotteet ja seokset, joissa on toriumia tai sen yhdisteitä Ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohta, erityisesti A 2 ja B 3 alakohdat. U-235:n suhteen köyhdytetyn uraanin yhdisteet ja toriumin yhdisteet, myös keskenään sekoitettuina Ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohdan B 1 ja B 3 alakohdat. 2844 40 11 - 2844 40 90 Radioaktiiviset alkuaineet, isotoopit ja yhdisteet, muut kuin alanimikkeisiin 2844 10, 2844 20 ja 2844 30 kuuluvat; seosmetallit, dispersiot (myös kermetit), keraamiset tuotteet ja seokset, joissa on näitä alkuaineita, isotooppeja tai yhdisteitä; radioaktiiviset jätteet Ilmaisun ”isotoopit” määrityksestä, ks. tämän ryhmän 6 huomautuksen viimeinen lause sekä HS-selitykset, nimike 2844, I kohta. Tässä alanimikkeessä mainituista muista tuotteista, ks. HS-selitykset, nimike 2844, III kohta. 2844 50 00 Ydinreaktorien käytetyt (säteilytetyt) polttoaine-elementit (panokset) (Euratom) Ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohdan C 4 alakohta. 2845 Muut kuin nimikkeen 2844 isotoopit; tällaisten isotooppien epäorgaaniset ja orgaaniset yhdisteet, myös kemiallisesti määrittelemättömät Ilmaisun ”isotoopit” määrityksestä, ks. tämän ryhmän 6 huomatuksen viimeinen lause sekä HS-selitykset, nimike 2844, I kohta. 2845 10 00 Raskas vesi (deuteriumoksidi) (Euratom) Tähän alanimikkeeseen kuuluu raskas vesi (eli deuteriumoksidi), joka on tavallisen veden kaltaista ja omaa samat kemialliset ominaisuudet. Raskaan veden fysikaaliset ominaisuudet ovat toisaalta kuitenkin hiukan erilaiset. Raskaasta vedestä saadaan deuteriumia ja sitä käytetään ydinreaktoreissa hidastamaan neutroneja, jotka halkaisevat uraaniatomeja. 2845 90 10 Deuterium ja sen yhdisteet; vety ja sen yhdisteet, deuteriumrikasteiset; näitä tuotteita sisältävät seokset ja liuokset (Euratom) Ks. HS-selitykset, nimike 2845, 1 ja 3 kohdat. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 153 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös muut hydratut orgaaniset ja epäorgaaniset yhdis- teet, joissa vety on osaksi tai kokonaan korvattu deuteriumilla. Tärkeimpiä tällaisia yhdisteitä ovat litiumdeuteridi, deuteroitu ammoniakki, deuteroitu vetysulfidi, deuteroitu bentseeni, deuteroitu difenyyli ja deuteroitu terfenyyli. Näitä tuotteita käytetään atomiteol- lisuudessa hidastamaan neutroneita (hidastimet), välituotteina raskaan veden tuotannossa tai termoydinfuusioreaktion tutkimisessa. Näiden yhdisteiden sovellukset ovat tärkeitä myös orgaanisessa analyysissa ja synteesissä. 2845 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavat isotoopit ja yhdisteet: 1. hiili 13, litium 6, litium 7 sekä niiden yhdisteet; 2. boori 10, boori 11, typpi 15, happi 18 ja niiden yhdisteet (esim. 10B2O3, 10B4C, 15NH3, 18H2O). Näitä käytetään tieteellisessä tutkimuksessa sekä atomiteollisuudessa. 2846 Harvinaisten maametallien, yttriumin, skandiumin tai näiden metallien seosten epäorgaaniset ja orgaaniset yhdisteet 2846 10 00 Ceriumyhdisteet Ks. HS-selitykset, nimike 2846, 1 kohta. 2846 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. harvinaisten maametallien sarjan eli lantanidien (nimi johtuu siitä, että sarjan ensimmäinen alkuaine on lantaani) yhdisteet, joita ovat mm. europium-, gadolinium-, samariumoksidi sekä terbiumoksidi (terbia), joita käytetään ydin- reaktoreiden säätösauvoissa tai varmuustangoissa absorboimaan neutroneja sekä myös väritelevisioiden kuvaputkissa. Ks. myös HS-selitykset, nimike 2846, 2 kohta. 154 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 29 RYHMÄ ORGAANISET KEMIALLISET YHDISTEET Yleisohjeita Yhdistetyssä nimikkeistössä sekä yhdistetyn nimikkeistön selitysosassa esiintyvän nimen perässä olevat kirjaimet INN tarkoittavat sitä, että ko. nimi sisältyy Maailman terveysjärjestön julkaisemaan luetteloon tullittomista lääkeaineista, joilla on yhteisen kansainvälisen nimistön mukainen nimi (International non-proprietary name) Nimen perässä olevat kirjaimet INNM tarkoittavat sitä, että Maailman terveysjärjestö on hyväksynyt ko. nimen yhteisen kansainvälisen muutetun nimistön mukaisena nimenä (International non-proprietary name (modified)). Nimen perässä olevat kirjaimet ISO tarkoittavat sitä, että ko. nimi on yksi Kansainvälisen standardointijärjestön suosituksessa R 1750 esiintyvistä ”yleisistä torjunta-aineiden ja kasvunsääteiden nimistä”. Fuusioituneen renkaan järjestelmässä vähintään kaksi rengasta, joissa on ainoastaan yksi yhteinen sidos ja ainoastaan kaksi yhteistä atomia. 1 huomautus a alakohta Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden A kohdan neljä ensimmäistä kappaletta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. antraseeni, jonka puhtausaste on vähintään 90 painoprosenttia (alanimike 2902 90 10); 2. bentseeni, jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia (alanimike 2902 20 10 tai 2902 20 90); 3. naftaleeni, jonka kiteytymispiste on 79,4 °C tai enemmän (alanimike 2902 90 10); 4. tolueeni, 2902 30 10 tai 2902 30 90); jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia (alanimike 5. ksyleenit, jotka sisältävät vähintään 95 painoprosenttia ksyleeniä (kaikki isomeerit yhteenlaskettuna) (alanimikkeet 2902 41 00—2902 44 90); 6. etaani ja muut tyydyttyneet asykliset hiilivedyt (muut kuin metaani ja propaani) yksittäisinä isomeereina, joiden puhtausaste on joko vähintään 95 tilavuusprosenttia viitattaessa kaasumaiseen tuotteeseen (1) tai vähintään 95 painoprosenttia viitattaessa ei-kaasumaisiin tuotteisiin (alanimike 2901 10 10 tai 2901 10 90); 7. eteeni, jonka puhtausaste on vähintään 95 tilavuusprosenttia (alanimike 2901 21); 8. propeeni, 2901 22); jonka puhtausaste on vähintään 90 tilavuusprosenttia (alanimike (1) Kaasumainen tila määritetään 15 °C:ssa ja alle 1013 millibaarin paineessa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 155 9. rasva-alkoholit, joiden puhtausaste on vähintään 90 painoprosenttia vedettömästä tuotteesta laskettuna ja jotka sisältävät vähintää kuusi hiiliatomia (alanimike 2905 16, 2905 17 00 tai 2905 29 90); 10. kresolit (yksittäiset isomeerit tai isomeeriseokset), jotka sisältävät kresolia vähin- (alanimike tään 95 painoprosenttia, kaikki kresoli-isomeerit yhteenlaskettuna 2907 12 00); 11. fenoli, jonka puhtausaste on vähintään 90 painoprosenttia (alanimike 2907 11 00); 12. ksylenolit (yksittäiset isomeerit tai isomeeriseokset), jotka sisältävät ksylenolia vähin- tään 95 painoprosenttia, kaikki ksylenoli-isomeerit yhteenlaskettuna (alanimike 2907 14 00); 13. rasvahapot (muut kuin öljyhappo), joiden puhtausaste on vähintään 90 painoprosent- tia vedettömästä tuotteesta laskettuna ja jotka sisältävät vähintään 6 hiiliatomia (nimike 2915 ja 2916); 14. öljyhappo, jonka puhtausaste on vähintään 85 painoprosenttia vedettömästä tuottees- ta laskettuna (alanimike 2916 15 00); 15. pyridiini, jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia (alanimike 2933 31 00); 16. metyylipyridiini (pikoliini), 5-etyyli-2-metyylipyridiini (5-etyyli-2- pikoliini) ja 2-vinyy- (alanimike joiden puhtausaste on vähintään 90 painoprosenttia lipyridiini, 2933 39 95); 17. kinoliini, jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (kaasukromatografisesti varmistettu) (alanimike 2933 40 90); 18. 1,2-dihydro-2,2,4-trimetyylikinoliini, jonka puhtausaste on yli 85 painoprosenttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (alanimike 2933 40 90); 19. akridiini, jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (kaasukromatografisesti varmistettu) (alanimike 2933 90 95); Ks. HS- selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden A kohdan neljä ensimmäistä kappaletta 20. kohdissa 9, 13 ja 14 mainittujen rasvahappojen ja rasva-alkoholien johdannaiset (esim. suolat, esterit (muut kuin glyserolin esterit), amiinit, amidit, nitriilit), edellyt- täen että ne täyttävät vastaaville rasvahapoille ja -alkoholeille asetetut vaatimukset. 1 huomautus b alakohta Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden A kohdan viimeinen kappale. 1 huomautus d alakohta Sallittuina vesiliuoksina pidetään vain todellisia liuoksia, myös sellaisia, joissa aine on liuennut vain osittain liian vähäisen vesimäärän vuoksi. 1 huomautus f-g alakohdat Stabiloimisaineiden, pölyämisenestoaineiden, väri- tai hajuaineiden lisäämisestä, ks. HS- selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden A kohdan toiseksi viimeinen kappale. 5 huomautus Tämän huomautuksen määräykset koskevat vain ko. tuotteiden luokittelua nimikkeisiin (ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden G kohta). Luokittelussa nimikkeen eri alanimikkeisiin sovelletaan tämän ryhmän 1 alanimikehuomau- tuksen määräyksiä. 156 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 I. HIILIVEDYT JA NIIDEN HALOGEENI-, SULFO-, NITRO- JA NITROSOJOHDANNAISET 2902 Sykliset hiilivedyt 2902 19 30 Atsuleeni ja sen alkyylijohdannaiset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat atsuleeni (bisyklo[5,3,0]dekapentaeeni) ja sen alkyylijoh- dannaiset, khamatsuleeni (7-etyyli-1,4-dimetyyliatsuleeni), guaja-atsuleeni (7-isopropyyli- 1,4-dimetyyliatsuleeni), vetiveratsuleeni (2-isopropyyli-4,8-dimetyyliatsuleeni). 2902 90 10 Naftaleeni ja antraseeni Ks. HS-selitykset, nimike 2902, C kohdan III a ja III c alakohdat. 2902 90 30 Bifenyyli ja trifenyylit Ks. HS-selitykset, nimike 2902, C kohdan II a ja II d alakohdat. 2903 Hiilivetyjen halogeenijohdannaiset 2903 30 10 Fluoridit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. 1,1-difluorietaani, hiilitetrafluoridi (tetrafluorime- taani), tetrafluorieteeni, trifluorieteeni, trifluorimetaani. 2903 51 10 Lindaani (ISO) Lindaani on heksakloorisykloheksaanin (HCH) gammaisomeeri, jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia. Vain tällä HCH:n gammaisomeerilla on insektisidisiä ominaisuuksia. Lindaania käytetään maataloudessa sekä puutavaran käsittelyssä. II. ALKOHOLIT JA NIIDEN HALOGEENI-, SULFO-, NITRO- JA NITROSOJOHDANNAISET 2905 Asykliset alkoholit ja niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset 2905 14 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain sec. butyyli-(butan-2-oli) ja isobutyylialkoholi (2-metyylipropan-1-oli). 2905 15 00 Pentanoli (amyylialkoholi) ja sen isomeerit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain n-amyyli-(pentan-1-oli), sec. amyyli- (pentan-2-oli), tert. amyyli-(2-metyylibutan-2-oli, amyleenihydraatti), isoamyyli-(3-metyylibutan-1-oli) ja sec. isoamyylialkoholi (3-metyylibutan-2-oli) sekä 2-metyylibutan-1-oli, neopentyylialkoholi (neoamyyli, 2,2-dimetyylipropan-1-oli) ja pentan-3-oli. 2905 44 11 - 2905 44 99 D-glusitoli (sorbitoli) Näihin alanimikkeisiin kuuluu vain tämän ryhmän 1 huomautuksen määräysten mukainen D-glusitoli (sorbitoli). D-glusitolin (sorbitolin) muodot, jotka eivät ole näiden määräysten mukaisia, luokitellaan alanimikkeisiin 3824 60 11—3824 60 99. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 157 2906 Sykliset alkoholit ja niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset 2906 11 00 Mentoli Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain (—)-paramentoli-3 ((—)-trans-1,2-cis- 1,5-isopro- pyyli-2-metyyli-5-sykloheksanoli), (– )-paramentoli-3 ja (+)-paramentoli-3. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu neomentoli, isomentoli tai neoisomentoli (alanimike 2906 19 00). VI. KETONI- JA KINONIFUNKTIOISET YHDISTEET 2914 Ketonit ja kinonit, myös muita happifunktioita sisältävät, sekä niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset 2914 50 00 Ketonifenolit ja muita happifunktioita sisältävät ketonit 2914 61 00 — 2914 69 90 2915 2916 Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”muita happifunktioita” tarkoitetaan mitä tahansa tämän ryhmän edellisissä nimikkeissä eriteltyjä happifunktioita, lukuun ottamatta alkoholi-, aldehydi- ja fenolifunktioita. Kinonit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 2914 kohdissa E ja F mainitut tuotteet. Näissä alanimikkeissä ilmaisulla ”kinonit” tarkoitetaan kinoneita laajalti, ts. ”kinonit, myös muita happifunktioita sisältävät”. Näin ollen ne kattavat kinonit, jotka eivät sisällä muita happifunktioita (muita kuin kinonifunktion), kinonialkoholit, kinonife- nolit, kinonialdehydit sekä kinonit, jotka sisältävät muita happifunktioita (muita kuin edellä mainittuja). VII. KARBOKSYYLIHAPOT JA NIIDEN ANHYDRIDIT, HALOGENIDIT, PEROKSIDIT JA PEROKSIHAPOT SEKÄ NIIDEN HALOGEENI-, SULFO-, NITRO- JA NITROSOJOHDANNAISET Tyydyttyneet asykliset monokarboksyylihapot sekä niiden anhydridit, halogenidit, peroksidit ja peroksihapot; niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannai- set Rasvahappojen ja niiden johdannaisten puhtausasteesta, ks. tämän ryhmän yleisohjeiden 1 a huomautuksen 13 ja 20 kohdat. Tyydyttymättömät asykliset monokarboksyylihapot, sykliset monokarboksyyliha- pot, niiden anhydridit, halogenidit, peroksidit ja peroksihapot; niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset Rasvahappojen ja niiden johdannaisten puhtausasteesta, ks. tämän ryhmän yleisohjeiden 1 a huomautuksen 13, 14 ja 20 kohdat. VIII. EPÄORGAANISTEN HAPPOJEN ESTERIT JA NIIDEN SUOLAT SEKÄ NIIDEN HALOGEENI-, SULFO-, NITRO- JA NITROSOJOHDANNAISET 2919 00 Fosforihappoesterit ja niiden suolat, myös laktofosfaatit; niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset 158 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2919 00 10 Tributyylifosfaatit, trifenyylifosfaatit, tritolyylifosfaatit, triksylyylifosfaatit ja tris(2-kloori- etyyli)fosfaatti Ks. HS-selitykset, nimike 2919, 3—6 kohdat. Olemassa on vain kaksi tributyylifosfaattia, nimittäin tri-n-butyyli- ja tri-isobutyylifosfaatti sekä vain kolme tritolyylifosfaattia ja kolme triksylyylifosfaattia, nimittäin orto-, meta ja paraisomeerit. 2919 00 90 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 2919, 1, 2, 7 ja 8 kohdat. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. Æ- ja ß-glyserofosforihapot ja niiden suolat eli Æ- ja ß-glyserofosforifosfaatti sekä tris(2-metoksyylifenyyli)-fosfaatti (guajakolifosfaatti) IX. TYPPIFUNKTIOISET YHDISTEET 2921 Amiinifunktioiset yhdisteet 2921 42 90 Muut Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 2921 42—2921 49. 2921 43 90 Muut Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 2921 42—2921 49. 2921 44 00 Difenyyliamiini ja sen johdannaiset; niiden suolat Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 2921 42—2921 49. 2921 45 00 1-naftyyliamiini (alfa-naftyyliamiini), 2-naftyyliamiini (beeta-naftyyliamiini) ja niiden joh- dannaiset; niiden suolat Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 2921 42—2921 49. 2921 49 10 Ksylidiinit ja niiden johdannaiset; niiden suolat Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 2921 42—2921 49. 2923 Kvaternaariset ammoniumsuolat ja -hydroksidit; lesitiinit ja muut fosfori-aminoli- pidit 2923 20 00 Lesitiinit ja muut fosforiaminolipidit Ks. HS-selitykset, nimike 2923, 2 kohta. Tähän alanimikkeeseen luokitellut muut fosforiaminolipidit ovat lesitiinien kaltaisia este- reitä (fosfatideja). Näitä ovat mm. kefaliini, jonka typpipitoisena orgaanisena perustana on kolamiini; sfingomyeliini, jonka typpipitoisena perustana ovat koliini ja sfingosiini. 2925 Karboksi-imidifunktioiset yhdisteet (myös sakkariini ja sen suolat) ja imiinifunk- tioiset yhdisteet 2925 11 00 Sakkariini ja sen suolat Ks. HS-selitykset, nimike 2925, A kohdan 1 alakohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 159 X. ORGAANISET METALLI- JA EPÄMETALLIYHDISTEET, HETEROSYKLISET YHDISTEET, NUKLEIINIHAPOT JA NIIDEN SUOLAT SEKÄ SULFONAMIDIT 2930 Orgaaniset rikkiyhdisteet Tämän ryhmän 6 huomatuksessa määritellyt orgaaniset rikkiyhdisteet luokitellaan tähän nimikkeeseen, riippumatta siitä, sisältävätkö ne muita suoraan hiiliatomeihin sitoutuneita epämetalleja tai metalleja vai eivät. Heterosykliset yhdisteet, jotka sisältävät ainoastaan happiheteroatomin tai -ato- meja Muut laktonit Ks. HS-selitykset, nimike 2932 29. Ks. myös HS-selitykset, nimike 2932, B kohdan d—v alakohdat Heterosykliset yhdisteet, jotka sisältävät ainoastaan typpiheteroatomin tai -ato- meja Fenatsoni (antipyriini) ja sen johdannaiset Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 2933 11, 2933 21 ja 2933 51. 2932 2932 29 10 — 2932 29 80 2933 2933 11 10 ja 2933 11 90 2933 21 00 Hydantoiini ja sen johdannaiset Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 2933 11, 2933 21 ja 2933 51. 2933 51 20 ja 2933 51 90 Malonyylikarbamidi (barbituurihappo) ja sen johdannaiset; niiden suolat Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 2933 11, 2933 21 ja 2933 51. 2933 79 00 Muut laktaamit Ks. HS-selitykset, nimike 2933 79. Ks. myös HS-selitykset, nimike 2933, G kohdan 2—7 alakohdat. XI. PROVITAMIINIT, VITAMIINIT JA HORMONIT 2936 Provitamiinit ja vitamiinit, luonnolliset tai synteettisesti valmistetut (myös luonnon konsentraatit), näiden pääasiallisesti vitamiineina käytettävät johdannaiset sekä näiden aineiden keskinäiset seokset, myös missä tahansa liuottimessa Tämän nimikkeen tuotteet voidaan — stabiloida öljymäiseen muotoon; — stabiloida päällystämällä ne esim. gelatiinilla, vahalla, rasvoilla, erilaisilla kumeilla tai mikrokapselien muodossa olevilla selluloosajohdannaisilla; — imeyttämällä ne piidioksidiin. Pehmittimien tai paakkuuntumisenestoaineiden lisääminen ei vaikuta luokitteluun. Ioninvaihtohartsit eivät kuitenkaan kuulu tähän nimikkeeseen, vaan ne luokitellaan koos- tumuksensa ja käyttötarkoituksensa mukaan. 160 2937 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Hormonit, luonnolliset tai synteettisesti valmistetut; niiden pääasiallisesti hormo- neina käytettävät johdannaiset; muut pääasiallisesti hormoneina käytettävät steroi- dit Tähän nimikkeeseen kuuluvat vain ne tuotteet, jotka täyttävät HS-selityksissä nimikkeen 2937 neljässä ensimmäisessä kappaleessa asetetut vaatimukset. 2937 10 00 Aivolisäkkeen etulohkon hormonit ja niiden kaltaiset hormonit sekä näiden hormonien johdannaiset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : — koriongonadotropiini (INN) (HCG (human chorionic gonadothropin)), seerumigonado- tropiini (INN) (PMSG (pregnant-mare serum gonadothropin)); — munarakkuloita stimuloiva hormoni (FSH), laktogeeninen hormoni (LTH, galaktiini, galaktogeeninen hormoni, luteotropiini, mammotropiini, prolaktiini), lutenisoiva hor- moni (LH, ICSH (interstitial-cell-stimulating hormone), luteinostimuliini); — kortikotropiini (INN) (ACTH (adrenokortikotrooppinen hormoni), adrenokortikotro- piini); — kasvuhormoni (GH, STH (somatotrooppinen hormoni), somatotropiini); — tyrotropiini (INN) (tyreotrooppinen hormoni, TSH (thyroid-stimulating hormone eli kilpirauhasta stimuloiva hormoni)). Lisämunuaisen kuorihormonit ja niiden johdannaiset Ks. HS-selitykset, nimike 2937, III kohdan ensimmäisen kappaleen A alakohta ”Lisämu- nuaisen kuorihormonit” sekä toinen kappale. ”Kortikosteroidisiksi” luetelluista aineista, ks. myös HS-selitykset, nimike 2937, III kohdan ”luettelo pääasiassa hormoneina käytettävistä steroideista”. 2937 21 00 - 2937 29 00 2937 22 00 Lisämunuaisen kuorihormonien halogeenijohdannaiset Ilmaisun ”lisämunuaisen kuorihormonit” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 lisähuomau- tus. Ks. myös HS-selitykset, alanimike 2937 22. 2937 91 00 Insuliini ja sen suolat Ks. HS-selitykset, nimike 2937, II kohdan D 1 alakohta. 2937 92 00 Estrogeenit ja progestogeenit Ks. HS-selitykset, nimike 2937, III kohdan ensimmäisen kappaleen B ja C alakohdat sekä kolmas ja neljäs kappale. ”Estrogeenisiksi” tai ”progestogeenisiksi” luetelluista aineista, ks. myös HS-selitykset, nimike 2937, III kohdan luettelo pääasiassa hormoneina käytettävistä steroideista. XII. GLYKOSIDIT JA KASVIALKALOIDIT, LUONNOLLISET TAI SYNTEETTISESTI VALMISTETUT, SEKÄ NIIDEN SUOLAT, EETTERIT, ESTERIT JA MUUT JOHDANNAISET 2938 Glykosidit, luonnolliset tai synteettisesti valmistetut, sekä niiden suolat, eetterit, esterit ja muut johdannaiset Tähän nimikkeeseen kuuluvat glykosidit koostuvat sokeriosasta ja ei-sokeriosasta (agly- koni). Nämä osat ovat sitoutuneet toisiinsa sokerin anomeerisen hiiliatomin avulla. Näin ollen tuotteita kuten nimikkeeseen 2940 luokiteltuja vakkiinnineja ja hamamelitanniinineja ei pidetä glykosideina. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 161 Yleisimpiä luonnossa esiintyviä glykosideja ovat O-glykosidit. Luonnossa esiintyy kuitenkin myös N-glykosideja, S-glykosideja ja C-glykosideja, joissa sokerin anomeerinen hiiliatomi on sidottu aglykoniin typpi-, rikki- tai hiiliatomin avulla (esim. sinigriini, aloiini, skopa- riini). Seuraavat tuotteet eivät kuulu tähän nimikkeeseen: a) nimikkeen 2934 nukleosidit ja nukleotidit (ks. HS-selitykset, nimike 2934, D kohdan 6 alakohta); b) nimikkeen 2939 alkaloidit (esim. tomatiini); c) nimikkeen 2941 antibiootit (esim. tojokamysiini). 2938 90 10 Digitaliglykosidit HS-selityksissä nimikkeen 2938 kohdassa 2 mainittujen yhdisteiden lisäksi tähän alanimik- keeseen kuuluvat mm. : — asetyylidigitoksiini, asetyylidigoksiini, asetyyligitoksiini; — desasetyylilanatosidi A, B, C ja D; — digifoleiini, diginatiini, diginiini, digipurpuriini, Digitalinum verum ja germanicum; — gitaliini, gitaloksiini, gitoniini, gitoksiini, glukoverodoksiini; — lanafoleiini, lanatosidi A, B, C ja D; — trigoniini, verodoksiini. 2938 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. yhdisteet, jotka on mainittu HS-selityksissä nimik- keen 2938 kolmannen kappaleen kohdissa 4—9 sekä kahdessa viimeisessä kappaleessa. 2939 Kasvialkaloidit, luonnolliset tai synteettisesti valmistetut, sekä niiden suolat, eetterit, esterit ja muut johdannaiset 2939 10 00 Oopiumalkaloidit ja niiden johdannaiset; niiden suolat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös unikonvarsista tehdyt tiivisteet, joiden kokonaisal- kaloidipitoisuus on vähintään 80 prosenttia kuiva-aineen painosta. 2939 69 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavat rukiintorajyväalkaloidit: ergotamiini, ergosiini ja ergosiniini, ergokristiini ja ergokristiniini, ergokryptiini ja ergokryptiniini, ergokorniini ja ergokorniniini, ergobasiini ja ergobasiniini, sekä näiden johdannaiset, esim. dihydroergotamiini, dihydroergotoksiini, metyyliergobasiini. XIII. MUUT ORGAANISET YHDISTEET 2941 Antibiootit 2941 10 10 — 2941 10 90 Penisilliinit ja niiden penisillaanihapporakenteiset johdannaiset; niiden suolat Ks. HS-selitykset, alanimike 2941 10. Penisilliinejä ovat esim. : bentsyylipenisilliininatrium (fenasetyylipeniininatrium), amyylipeni- silliininatrium (n-karboksiheksenyylipeniininatrium), biosynteettiset penisilliinit ja hitaasti vapautuvat penisilliinit kuten prokaiinipenisilliini ja bentsatiinidipenisilliini. 162 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2941 20 30 — 2941 20 80 Streptomysiinit ja niiden johdannaiset; niiden suolat Streptomysiinin lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat dihydrostreptomysiini, mannosi- dostreptomysiini ja kaikkien näiden tuotteiden suolat, esim. niiden sulfaatit ja pantotenaa- tit. 2941 30 00 Tetrasykliinit ja niiden johdannaiset; niiden suolat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. klooritetrasykliini, oksitetrasykliini ja tetrasykliini- hydrokloridi. 2941 50 00 Erytromysiini ja sen johdannaiset; niiden suolat Erytromysiinin suoloja ovat mm. hydrokloridi, sulfaatti, sitraatti, palmitaatti, stearaatti ja glukoheptonaatti. Happokloridien kanssa se muodostaa vastaavia estereitä ja happoan- hydridien kanssa monoestereitä kuten esim. glutaraattia, maleaattia ja ftalaattia. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 163 30 RYHMÄ FARMASEUTTISET TUOTTEET Yleisohjeita Tähän ryhmään luokiteltaessa ratkaisevinta ei ole tuotteen määrittäminen lääkkeeksi Euroopan yhteisön lainsää- dännössä (muussa kuin yhdistettyyn nimikkeistöön liittyvässä), jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä tai missä tahansa farmakopeassa. 3001 3001 10 10 ja 3001 10 90 Organoterapeuttiseen käyttöön tarkoitetut kuivatut rauhaset ja muut elimet, myös jauhetut; organoterapeuttiseen käyttöön tarkoitetut rauhasten tai muiden elimien tai niiden eritteiden uutteet; hepariini ja sen suolat; muut terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä varten valmistetut ihmis- ja eläinaineet, muualle kuulumatto- mat Kuivatut rauhaset ja muut elimet, myös jauhetut HS-selityksissä nimikkeen 3001 kohdassa A mainittujen tuotteiden lisäksi näihin alanimik- keisiin kuuluvat mm. aivolisäke, lisämunuaisia ympäröivät kapselit ja kilpirauhanen. 3001 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. sisäinen tekijä (sian mahaportin limakalvon rauhas- eritteistä saatuja kuivattuja puhdistettuja uutteita. ) 3001 90 91 Hepariini ja sen suolat Ks. HS-selitykset, nimike 3001, C kohta. 3002 Ihmisveri; terapeuttista, ennalta ehkäisevää tai taudinmäärityskäyttöä varten val- mistettu eläimenveri; antiseerumit ja muut verifraktiot sekä modifioidut immuno- logiset tuotteet, myös bioteknisellä menetelmällä saadut; rokotteet, toksiinit, mikro-organismiviljelmät (ei kuitenkaan hiivat) ja niiden kaltaiset tuotteet 3002 10 10 Antiseerumit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3002 kohdan C alakohdan 1 kolmannessa kappaleessa kuvaillut tuotteet. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu seerumit, joita käytetään veriryhmien tai -tekijöiden määritysreagensseina (nimike 3006) eikä tavalliset seerumit (alanimike 3002 10 95 tai 3002 10 99). 3002 10 91 Hemoglobiini, veriglobuliinit ja seerumiglobuliinit Tähän nimikkeeseen kuuluu mm. normaali ihmisperäinen immunoglobuliini. 3002 10 95 ja 3002 10 99 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tavalliset seerumit, veriplasma, fibrinogeeni ja fibriini sekä terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä varten valmistettu verialbumiini (jota saadaan esim. fraktioimalla ihmisveren plasmaa). Verialbumiini, jota ei ole valmistettu terapeuttiseen tai ennalta ehkäisevään käyttöön, ei sen vuoksi kuulu tähän alanimikkeeseen (ryhmän 29 huomautus 1 g) (nimike 3502). 164 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3002 20 00 Rokotteet ihmisiä varten Ilmaisun ”rokotteet” tulkinnasta, ks. HS-selitykset, nimike 3002, D kohdan 1 alakohta. 3002 30 00 Rokotteet eläimiä varten Ks. alanimikkeen 3002 20 00 selittävät huomautukset. 3002 90 50 Mikro-organismiviljelmät Ks. HS-selitykset, nimike 3002, D kohdan 3 alakohta. 3002 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. toksiinit sekä ”symbioottiset parasiitit” — edellyt- täen, että ne ovat ”samankaltaisia tuotteita” — joita käytetään tiettyjen sairauksien, kuten esim. Plasmodium (malariaparasiitti) ja Trypanosoma cruzi, hoidossa. 3003 Lääkkeet (ei kuitenkaan nimikkeen 3002, 3005 tai 3006 tuotteet), joissa on terapeuttisessa tai ennalta ehkäisevässä tarkoituksessa keskenään sekoitettuina kaksi tai useampia aineosia, muut kuin annostetut tai vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat 3003 10 00 Joissa on penisilliinejä tai niiden penisillaanihapporakenteisia johdannaisia tai streptomysii- nejä tai niiden johdannaisia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös penisilliinin ja streptomysiinin yhdisteet. 3004 Lääkkeet (ei kuitenkaan nimikkeen 3002, 3005 tai 3006 tuotteet), joissa on sekoitettuja tai sekoittamattomia tuotteita terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä varten, annostettuina tai vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat Toisin kuin edellisissä nimikkeissä, tähän nimikkeeseen kuuluvat ”sekoittamattomat tuot- teet”. Ilmaisun ”sekoittamattomia tuotteita” tulkinnasta, ks. tämän ryhmän 3 huomautuk- sen a alakohta sekä HS-selitykset, nimikkeen 3004 neljäs ja viides kappale. Ilmaisut ”annostettuina” ja ”terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä varten, vähittäis- myyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat” määritellään HS-selityksissä nimikkeen 3004 ensimmäisessä ja toisessa kappaleessa. Lääkkeet, jotka on pakattu pitkäaikaishoitoa tai sairaaloita ja vastaavia laitoksia varten, luokitellaan tähän nimikkeeseen. Tällöin pakkaus sisältää suuremman määrän tuotetta ja pakkauksessa ilmoitetaan tavallisesti, että se on tarkoitettu pitkäaikaishoitoon tai sairaala- käyttöön. Ampulleihin tai pulloihin pakatut lääkkeet, jotka sisältävät esim. antibiootteja, hormoneja tai lyofilisoituja tuotteita, luokitellaan tähän nimikkeeseen, vaikka ko. lääkkeihin olisi lisättävä pyrogeenivapaata vettä tai muuta laimennusainetta ennen varsinaista käyttöä. 3004 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yksinomaan annostettuina, mutta ei vähittäismyyntimuo- doissa tai -pakkauksissa olevat tuotteet. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 165 3004 31 90 Muut Ks. alanimikkeen 3004 20 90 selittävät huomautukset. 3004 32 90 Muut Ks. alanimikkeen 3004 20 90 selittävät huomautukset. 3004 39 90 Muut Ks. alanimikkeen 3004 20 90 selittävät huomautukset. 3004 40 90 Muut Ks. alanimikkeen 3004 20 90 selittävät huomautukset. 3004 50 90 Muut 3004 90 91 ja 3004 90 99 3005 Ks. alanimikkeen 3004 20 90 selittävät huomautukset. Muut Ks. alanimikkeen 3004 20 90 selittävät huomautukset. Vanu, sideharso, kääreet ja niiden kaltaiset tavarat (esim. valmiit haavasiteet, kiinnelaastarit ja hauteet), kyllästetyt tai päällystetyt farmaseuttisilla aineilla tai kirurgiseen tai lääkintä-, myös eläinlääkintä- ja hammaslääkintäkäyttöön tarkoite- tuissa vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa 3005 10 00 Haavalaastarit ja muut tavarat, joissa on liimautuva kerros 3006 3006 10 10 ja 3006 10 90 Tähän alanimikkeeseen 3005 90 99). eivät kuulu valmiit nestemäiset päällysteet (alanimike Tämän ryhmän 4 huomautuksessa tarkoitetut farmaseuttiset valmisteet ja tava- rat Steriili kirurginen katgutti, sen kaltaiset steriilit haavanompeluaineet ja steriilit kudosliimat kirurgiseen haavansulkemiseen; steriili laminaria ja steriilit laminariapuikot; steriilit absor- boituvat verenvuodon tyrehdyttimet kirurgiseen tai hammaslääkintäkäyttöön Näiden alanimikkeiden ilmaisut on tulkittava tarkasti. Näin ollen niihin eivät kuulu steriilit haavahakaset (nimike 9018). 166 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 31 RYHMÄ LANNOITTEET 3103 Fosfaattilannoitteet, kivennäiset tai kemialliset 3103 10 10 ja 3103 10 90 Superfosfaatit Ks. HS-selitykset, nimike 3103, A kohdan 1 alakohta. 3103 20 00 Tuomaskuona Ks. HS-selitykset, nimike 3103, A kohdan 2 alakohta. 3105 Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta tai kolmea seuraavista lannoittavista aineista: typpeä, fosforia tai kaliumia; muut lannoitteet; tämän ryhmän lannoitteet tabletteina tai niiden kaltaisessa muodossa tai bruttopainol- taan enintään 10 kg:n pakkauksissa Tässä nimikkeessä käytetyn ilmaisun ”muut lannoitteet” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 6 huomautus. 3105 10 00 Tähän ryhmään kuuluvat lannoitteet tabletteina tai niiden kaltaisessa muodossa tai bruttopainoltaan enintään 10 kg:n pakkauksissa Ilmaisulla ”niiden kaltaisessa muodossa” tarkoitetaan tavaroita, jotka ovat annostelluissa määrissä. Täten tavallisessa, teollisessa muodossa (esim. rakeina) olevien lannoitteiden ei katsota olevan ”niiden kaltaisessa muodossa”. 3105 20 10 ja 3105 20 90 Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kolmea lannoittavaa ainetta: typpeä, fosforia ja kaliumia Ilmaisulla ”joissa on kolmea lannoittavaa ainetta: typpeä, fosforia ja kaliumia” tarkoite- taan että ko. aineita on riittävä määrä, jotta ne todella toimivat lannoittavina aineina eivätkä vain ole pelkkiä epäpuhtauksia. Typpi voi olla joko nitraattien, ammoniumsuolojen, virtsa-aineen (urea), kalsiumsyaaniami- din tai muiden orgaanisten yhdisteiden muodossa. Fosfori on tavallisesti enemmän tai vähemmän liukenevien fosfaattien muodossa sekä joskus orgaanisessa muodossa. Kalium on suolojen (karbonaatin, kloridin, sulfaatin, nitraatin, jne. ) muodossa. Kaupankäynnissä typpi-, fosfori- ja kaliumpitoisuus ilmaistaan vastaavasti: N, P2O5 ja K2O. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 3105 kohdissa B ja C mainitut lannoitteet, edellyttäen että ne sisältävät kolmea lannoittavaa ainetta typpeä, fosforia ja kaliumia. Niitä kutsutaan joskus ”NPK-lannoitteiksi”. Ammoniumin ja kaliumin kaksoisfosfaatit, jotka ovat kemiallisesti määriteltyjä yhdisteitä, eivät kuulu näihin alanimikkeisiin (alanimike 2842 90 90). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 167 3105 51 00 ja 3105 59 00 Muut kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta lannoittavaa ainetta: typpeä ja fosforia Alanimikkeiden 3105 20 10 ja 3105 20 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin ilmaisun ”joissa on kahta lannoittavaa ainetta” tulkintaa. 3105 51 00 Joissa on nitraatteja ja fosfaatteja Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lannoitteet, jotka sisältävät sekä nitraatteja että minkä tahansa kationin fosfaatteja, mukaan lukien ammonium, mutta ei kalium. Tähän alanimikkeeseen kuuluvista lannoitteista on esimerkkinä HS-selityksissä nimikkeen 3105 kohdan B alakohdassa 2 kuvattu, mutta ilman kaliumsuoloja valmistettu tuote. 3105 59 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 3105 60 10 ja 3105 60 90 1. minkä tahansa kationin (paitsi kaliumin) fosfaatteja sisältävien mineraalisuolojen ja muiden kuin nitraattien ammoniumsuolojen seokset; 2. fosfotyppilannoitteet, joissa typpi on muussa kuin nitraatti- tai ammoniakkisessa muodossa, ts. kalsiumsyaaniamidin, virtsa-aineen (urea) tai muiden orgaanisten yhdis- teiden muodossa; 3. HS-selityksissä nimikkeen 3105 kohdan C alakohdissa 1 ja 3 kuvatut fosfotyppilannoi- tetyypit. Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta lannoittavaa ainetta: fosforia ja kaliumia Alanimikkeiden 3105 20 10 ja 3105 20 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin ilmaisun ”joissa on kahta lannoittavaa ainetta fosforia ja kaliumia” tulkintaa. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. lannoitteet, jotka on valmistettu seuraavista seok- sista: — kalsinoidut luonnon fosfaatit ja kaliumkloridi; — superfosfaatit ja kaliumsulfaatti Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu alanimikkeen 2835 24 00 kemiallisesti määritellyt kaliumfosfaatit, vaikka niitä voitaisiinkin käyttää lannoitteina. 3105 90 10 — 3105 90 99 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. kaikki lannoitteet, joissa on kahta lannoittavaa ainetta: typpeä ja kaliumia. Näihin alanimikkeisiin ei kuitenkaan kuulu kemiallisesti määritelty kaliumnitraatti, vaikka se olisikin tarkoitettu käytettäväksi lannoitteena (alanimike 2834 21 00); 2. lannoitteet, joissa on yhtä, muuta kuin nimikkeisiin 3102—3104 luokiteltua, lannoitta- vaa ainetta. 168 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 PARKITUS- JA VÄRIUUTTEET; TANNIINIT JA NIIDEN JOHDANNAISET; VÄRIT, PIGMENTIT JA MUUT VÄRIAINEET; MAALIT JA LAKAT; KITTI SEKÄ MUUT TÄYTE- JA TIIVISTYSTAHNAT; PAINOVÄRIT, MUSTE JA TUSSI 32 RYHMÄ 4 huomautus Ilmaisulla ”liuokset”, jota käytetään sekä tässä huomautuksessa että 39 ryhmän 6 huomautuksen a alakohdassa ei tarkoiteta kolloidisia liuoksia. 3201 Kasviperäiset parkitusuutteet; tanniinit sekä niiden suolat, eetterit, esterit ja muut johdannaiset 3201 20 00 Mimoosan- eli wattlekuoriuute Wattlekuoriparkitusuutetta saadaan eri akaasialajien (erityisesti Acacia decurrens-, Acacia pycnantha ja Acacia mollissima-lajien) kuoresta. Musta katekupuu (Acacia catechu -lajista tuotettu uute) luokitellaan alanimikkeeseeen 3203 00 11. 3201 90 20 Sumakkiuute, valoneauute, tammiuute ja kastanjauute Valonit, joista saadaan valoneauutetta, ovat tiettyjen tammilajien (esim. Quercus valonea) terhoja ympäröiviä kehtomaisia suojuksia (cupulat). 3201 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kasviperäisinä parkitusuutteina mm. : 1. mäntyjen, mangrovepuun, eukalyptuksen, pajun ja koivun kuorista saadut uutteet; 2. ”tizerah” ja ”urunday” (Astronium balansae Engl. ) -puista saadut uutteet; 3. ”dividivin” paloista ja kirsikkaluumun hedelmistä saadut uutteet; 4. gambiirin lehdistä saadut uutteet. 3202 Synteettiset orgaaniset parkitusaineet; epäorgaaniset parkitusaineet; parkitusval- misteet, myös luonnon parkitusaineita sisältävät; entsymaattiset valmisteet esipar- kitusta varten 3202 10 00 Synteettiset orgaaniset parkitusaineet Ks. HS-selitykset, nimike 3202, I kohdan A alakohta. 3202 90 00 Muut 3203 00 3203 00 11 ja 3203 00 19 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 3202 kohdan I alakoh- dassa B ja kohdassa II mainitut tuotteet. Kasvi- tai eläinperäiset väriaineet (myös väriuutteet, mutta ei ”eläinmusta”), myös kemiallisesti määritellyt; tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut kasvi- tai eläinperäisiin väriaineisiin perustuvat valmisteet Kasviperäiset väriaineet ja niihin perustuvat valmisteet Tietyistä orapaatsamalajeista saatuja uutteita käytetään pääasiallisesti muussa tarkoituk- sessa kuin väriaineina ja siksi ne eivät kuulu näihin alanimikkeisiin. Tämä koskee erityisesti Rhamnus cathartica -lajin marjoista saatuja uutteita, joita käytetään lääkintätarkoituksiin ja jotka siksi luokitellaan alanimikkeeseen 1302 19 91. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 169 3203 00 11 Mustaa katekupuuta (Acacia catechu) Musta katekupuu on väriuute, jota saadaan tietystä akaasialajista. 3204 3204 11 00 — 3204 19 00 Synteettiset orgaaniset väriaineet, myös kemiallisesti määritellyt; tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut synteettisiin orgaanisiin väriaineisiin perustuvat val- misteet; synteettiset orgaaniset tuotteet, jollaisia käytetään fluoresoivina kirkas- teina tai luminoforeina, myös kemiallisesti määritellyt Synteettiset orgaaniset väriaineet ja niihin perustuvat, tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut valmisteet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 1. synteettiset orgaaniset väriaineet, myös keskenään seostetut ja väriainetta sisältämättö- min kivennäisjatkein ”laimennetut”, jotka sisältävät vain pieniä määriä pinta-aktiivisia aineita tai muita lisäaineita, jotka edistävät värin imeytymistä ja kiinnittymistä (ks. HS-selitykset, nimike 3204, I kohta, A ja B alakohdat); sekä 2. tämän ryhmän 3 huomautuksessa eritellyt valmisteet eli HS-selityksissä nimikkeen 3204 kohdan I alakohdissa C—E kuvaillut tuotteet. Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 3204 11—3204 19, yhdestoista kappale luokittelua määri- tettäessä alanimikkeiden 3204 11 00—3204 19 00 väriaineille, jotka käyttötarkoituksensa mukaan voivat kuulua kahteen tai useampaan kategoriaan eri alanimikkeissä. 3204 11 00 Dispersiovärit ja niihin perustuvat valmisteet Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 3204 11—3204 19, toinen kappale. 3204 12 00 Happovärit, myös esimetalloidut, ja niihin perustuvat valmisteet; peittavärit ja niihin perustuvat valmisteet Ks. HS-selitykset, alanimikeet 3204 11—3204 19, kolmas ja neljäs kappale. 3204 13 00 Emäksiset värit ja niihin perustuvat valmisteet Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 3204 11—3204 19, viides kappale. 3204 14 00 Suorat värit ja niihin perustuvat valmisteet Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 3204 11—3204 19, kuudes kappale. 3204 15 00 Kyyppivärit (myös ne, joita sellaisenaan voidaan käyttää pigmenttiväreinä) ja niihin perustuvat valmisteet Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 3204 11—3204 19, seitsemäs kappale. 170 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3204 16 00 Reaktiovärit ja niihin perustuvat valmisteet Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 3204 11—3204 19, kahdeksas kappale. 3204 17 00 Pigmenttivärit ja niihin perustuvat valmisteet Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 3204 11—3204 19, yhdeksäs kappale. 3204 19 00 Muut, myös kahden tai useamman alanimikkeiden 3204 11—3204 19 väriaineen seokset Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 3204 11—3204 19, kymmenes, yhdestoista ja kahdestoista kappale. 3204 20 00 Synteettiset orgaaniset tuotteet, jollaisia käytetään fluoresoivina kirkasteina Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3204 kohdan II alakohdassa 1 kuvaillut tuotteet. 3204 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat luminoforeina käytettävät synteettiset orgaaniset tuotteet, jotka on kuvattu HS-selityksissä nimikkeen 3204 kohdan II alakohdassa 2 sekä sitä seuraavissa kolmessa kappaleessa. 3206 Muut väriaineet; tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut valmisteet, muut kuin nimikkeisiin 3203, 3204 ja 3205 kuuluvat; epäorgaaniset tuotteet, jollaisia käytetään luminoforeina, myös kemiallisesti määritellyt Ks. tämän ryhmän 5 huomatus. Komposiittipigmentit, ts. pigmentit, jotka koostuvat täyteaineesta (tavallisesti piidioksidis- ta) tehdyistä jyvistä, joista jokainen on erityisen teknisen menetelmän avulla päällystetty epäorgaanisen väriaineen kerroksella, luokitellaan nimikkeisiin päällysteenä käytetyn väriaineen mukaan. Näin ollen esim. edellä mainitut pigmenttityypit, joissa päällyste koostuu emäksisestä lyijypiikromaatista, luokitellaan alanimikkeeseen 3206 20 00. Ne pigmentit, joiden päällys- luokitellaan alanimikkeeseen tai kalsiumplumbaatista, te koostuu kupariboraatista 3206 49 90. 3206 11 00 ja 3206 19 00 Titaanidioksidiin perustuvat pigmentit ja valmisteet Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 1 alakohta sekä 13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne koskevat näiden alanimikkeiden valmisteita. Ks. myös HS-selitykset, alanimike 3206 19. 3206 20 00 Kromiyhdisteisiin perustuvat pigmentit ja valmisteet Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 2 alakohta sekä 13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne koskevat näiden alanimikkeiden valmisteita. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 171 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. molybdeenipunainen, joka koostuu lyijymolybdaatin, lyijykromaatin ja tavallisesti myös lyijysulfaatin sekakiteistä; 2. 3. lyijysulfaatin, lyijykromaatin, bariumkromaatin, sinkkikromaatin tai strontiumkromaa- tin sekakiteet; ferrokromaattiin (sideriinikeltainen), kaliumdikromaattiin ja kalsiumdikromaattiin tai kromioksidiin perustuvat pigmentit. 3206 30 00 Kadmiumyhdisteisiin perustuvat pigmentit ja valmisteet Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 3 alakohta sekä 13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne koskevat näiden alanimikkeiden valmisteita. 3206 41 00 Ultramariini ja siihen perustuvat valmisteet Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 4 alakohta sekä 13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne koskevat näiden alanimikkeiden valmisteita. 3206 42 00 Litoponi ja muut sinkkisulfidiin perustuvat pigmentit ja valmisteet Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 5 alakohta sekä 13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne koskevat näiden alanimikkeiden valmisteita. 3206 43 00 Heksasyaaniferraatteihin (ferrosyanideihin ja ferrisyanideihin) perustuvat pigmentit ja valmisteet Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 6 alakohta sekä 13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne koskevat näiden alanimikkeiden valmisteita. 3206 49 10 Magnetiitti Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain hienoksi jauhettu magnetiitti. Hienoksi jauhettuna magnetiittina pidetään sellaista magnetiittia, josta vähintään 95 paino- prosenttia läpäisee seulan, jonka verkon aukkojen koko on 0,045 mm. 3206 49 90 Muut HS-selityksissä nimikkeen 3206 kohdan A alakohdissa 7—13 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. mangaanisininen, joka on bariummanganaattiin ja bariumsulfaattiin perustuva pig- mentti; 2. keinotekoinen okra, joka on keinotekoisiin rautaoksideihin perustuva pigmentti; 3. nikkelititanaattiin perustuva keltainen pigmentti. Hienoksi jauhettuihin malmeihin perustuvien pigmenttien kohdalla, ilmaisu ”hienoksi jauhettu” on tulkittava samalla tavalla kuin alanimikkeen 3206 49 10 magnetiitin koh- dalla. 3206 50 00 Epäorgaaniset tuotteet, jollaisia käytetään luminoforeina Ks. HS-selitykset, nimike 3206, B kohta. 172 3207 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Valmistetut pigmentit, valmistetut samennusaineet ja valmistetut värit, lasiintuvat emalit ja lasitteet, enkopit, nestemäiset lysterit ja niiden kaltaiset valmisteet, jollaisia käytetään keraamisessa, emaloimis- ja lasiteollisuudessa; lasisulate (fritti) ja muu lasi jauheena, rakeina, suomuina tai hiutaleina 3207 10 00 Valmistetut pigmentit, valmistetut samennusaineet, valmistetut värit ja niiden kaltaiset valmisteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3207 ensimmäisen kappaleen kohdassa 1 kuvaillut tuotteet. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. kobolttialuminaatin nimellä tunnettu pigmentti, joka on alumiinioksidin ja kobolt- tioksidin ei-stökiometrinen seos; 2. kobolttisilikaatin nimellä tunnettu pigmentti, joka on piidioksidin ja kobolttioksidin ei-stökiometrinen seos; 3. kromi- ja kobolttioksidien seokset; 4. rautaoksidin, kromioksidin ja sinkkioksidin seokset; 5. lyijy- ja rauta-antimonaattien seokset; 6. zirkoniumoksidiin ja pieniin määriin vanadiinipentoksidia perustuva keltainen vana- diini; 7. zirkoniumsilikaattiin ja pieniin määriin vanadiinirioksidia perustuva vanadiinisininen; 8. zirkoniumsilikaattiin ja praseodyymioksidiin perustuva keltainen praseodyymi; 9. zirkoniumsilikaattiin ja ferrioksidiin perustuva rautapunainen; 10. tinaoksidiin, zirkoniumoksidiin, sirkoniumsilkaattiin, samennusaineet. jne. perustuvat valmistetut 3207 20 10 Enkopit Ks. HS- selitykset, nimike 3207, 3 kohta. 3207 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yleensä lasiintuvat seokset. Nämä ovat yleensä jauheiden, rakeiden, suomujen tai hiutaleiden muodossa olevia tuotteita, jotka kuumennettaessa lasiintuvat ja antavat keraamisille ja metallitavaroille tasaisen homogeenisen pinnan, joka voi olla kiiltävä tai matta, värillinen tai valkoinen, läpikuultava tai samennettu. Nämä tuotteet voivat koostua: 1. alanimikkeen 3207 40 80 lasisulatteen (fritin) ja muiden materiaalien kuten piidioksi- din, maasälvän, kaoliinin, pigmenttien, jne. jauhetuista seoksista; 2. piidioksidin, maasälvän, kaoliinin, kalsiumkarbonaatin, magnesiumkarbonaatin, jne. (ts. lasisulatteen (fritin) veteen liukenemattomien aineosien) sekä mahdollisesti myös pigmenttien jauhetuista seoksista; (nämä kaksi edellä mainittua lasiintuvaa seostyyppiä antavat läpikuultavan, joko värillisen tai värittömän, päällysteen) 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 173 3. edellä olevissa kohdissa 1 ja 2 mainituista tuotteista, joihin on lisätty samennusaineita; tällä tavoin saadut samennetut päällysteet ovat joko valkoisia tai värillisiä; 4. jauheiden, rakeiden, suomujen tai hiutaleiden muodossa olevista lasisulatteista (fritit) — alanimikkeiden 3207 40 10—3207 40 80 selittävissä huomautuksissa kuvatulla tavalla muodostetuista ja valmistetuista — joissa on kuitenkin lisäksi värillisiä pigment- tejä tai samennusaineita sekä joskus oksideja, jotta lasisulatteesta muodostunut pääl- lyste kiinnittyisi helpommin metallisiin pintoihin. Tämän alanimikkeen tuotteiden valmistukseen käytettäviä värillisiä pigmenttejä ovat mm. koboltin, nikkelin, kuparin, raudan, mangaanin, uraanin ja kromin oksidit ja suolat. Samennusaineiksi voidaan lisätä tinaoksidia, zirkoniumoksidia ja zirkoniumsilikaattia tai titaanioksidia ja arseenianhydridiä. Nikkeli- ja kobolttioksidia voidaan lisätä helpottamaan päällysten kiinnittymistä metallisiin pintoihin. 3207 30 00 Nestemäiset lysterit ja niiden kaltaiset valmisteet HS-selityksissä nimikkeen 3207 ensimmäisen kappaleen kohdassa 4 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat hopeaan perustuvat, kollodiumiin tai terpineoliin dispergoidut valmisteet, joita käytetään kiilteiden ja lasien valmistuksessa sähkö- ja keraamisessa teollisuudessa. 3207 40 10 — 3207 40 80 Lasisulate (fritti) ja muu lasi jauheena, rakeina, suomuina tai hiutaleina Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 1. lasisulate (fritti), ts. tuote, jota saadaan jäähdyttämällä nopeasti vedessä lasin alkupe- räisten aineosien yhteensulamisen tuloksena syntynyttä nestemäistä massaa tai tahnaa. Näitä aineosia ovat esim. piidioksidi, natriumkarbonaatti, magnesiumkarbonaatti, bariumkarbonaatti, kaliumkarbonaatti, kalsiumkarbonaatti, natriumsulfaatti, kalium- sulfaatti, natriumnitraatti, kaliumnitraatti, lyijyoksidit (lyijyhilse ja lyijymönjä), kaoliini, maasälpa, booraksi ja boorihappo. Näihin nimikkeisiin kuuluvaa lasisulatetta käytetään pääasiallisesti lasiintuvien seosten valmistukseen. Se voidaan erottaa alanimikkeiden 3207 20 10 ja 3207 20 90 lasisulat- teista siitä, että se ei sisällä pigmenttejä, samennusaineita tai oksideja, jotka helpottavat päällysteen kiinnittymistä metallisiin pintoihin sekä siitä, että se ei anna kuumuudessa lasiintuessaan tasaisesti värillistä tai samennettua pintaa, vaan enemmän tai vähemmän läpikuultavan pinnan; lasijauhe tai -rakeet, joita saadaan murskaamalla ja jauhamalla rikkonaista lasia ja jätelasia. Näitä tuotteita sekä tiettyjä kohdan 1 lasisulatetyyppejä käytetään hiomapa- pereiden ja -kankaiden valmistukseen ja levyjen, laattojen, putkiloiden, jne. sintrauk- seen sekä erilaisiin tarkoituksiin laboratorioissa; jauheen, rakeiden, jne. muodossa oleva ”emalilasi”, joka on lasitavaroiden koristeluun käytettävää erikoislasia. Tavallisesti ”emalilasi” sulaa 540—600 °C:ssa läpinäkyväksi, tavallisesti värilliseksi massaksi. Irtotavarana ”emalilasi” luokitellaan nimikkeeseen 7001 10, kun taas tankojen ja putkien muodossa oleva ”emalilasi” luokitellaan alanimikkeeseen 7002 20 90 tai 7002 39 00; suomujen tai hiutaleiden muodossa oleva, joko värjätty tai hopeoitu lasi, jota käytetään koristetarkoituksiin ja jota saadaan murskaamalla puhalletun lasin pieniä pallomaisia kuplia; jauheen tai rakeiden muodossa oleva vitriittilasi, joka tunnetaan myös nimellä vaahto- lasi ja jota valmistetaan joko valkoisesta, harmaasta tai mustasta sienimäisestä massasta (väri riippuu massan sisältämistä epäpuhtauksista) sekä jota käytetään pääasiallisesti sähköneristimien (esim. sähkölamppujen kantojen) valmistukseen. 2. 3. 4. 5. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu valkokankaiden, sähköisten näyttöpöytien, jne. päällys- tämiseen käytettävät lasijyväset (microspheres) (alanimike 7018 20 00). 174 3212 3212 10 10 ja 3212 10 90 3212 90 10 — 3212 90 39 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Nestemäiset tai tahnamaiset, muuhun kuin vettä sisältävään väliaineeseen disper- goidut pigmentit (myös metallijauheet ja -hiutaleet), jollaisia käytetään maalien valmistuksessa; pronssi- ja värilehtiset; vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauk- sissa olevat värit ja väriaineet Pronssi- ja värilehtiset Ks. tämän ryhmän 6 huomautus ja HS-selitykset, nimike 3212, B kohta. Nestemäiset tai tahnamaiset, muuhun kuin vettä sisältävään väliaineeseen dispergoidut pigmentit (myös metallijauheet ja -hiutaleet), jollaisia käytetään maalien valmistuksessa Ks. HS-selitykset, nimike 3212, A kohta. Metallijauheita ja -hiutaleita ovat mm. : 1. 2. 3. sinkkijauhe, joka on happosideaineiden kanssa yhteensopimaton, mutta joka on erinomainen ruosteenestopigmentti; lamellirakenteinen ruostumaton teräs ja nikkelijauheet, joita käytetään tietyissä hapon- kestävissä korroosionestomaaleissa; lyijyjauhe, emäksinen reaktiopigmentti, jota käytetään (mahdollisesti lyijymönjän tai emäksisen lyijysulfaatin kanssa sekoitettuna) ruosteenestoaineena öljyväreissä tai öljyla- koissa laajojen teräsrakennelmien (lentokonehallien rakenteiden, siltojen, maasiltojen, jne. ) pohjustukseen; 4. kupari- ja pronssijauheet, joiden lamelliosat nousevat pinnalle (”leafing”) alkoholiin ja luonnon- tai tekohartseihin perustuvissa lakoissa muodostaen koristeellisen päällys- teen. 3212 90 10 Kalansuomuesanssi Tähän alanimikkeeseen kuuluva kalansuomuesanssi koostuu tavallisesti selluloosanitraatin ja amyyliasetaatin muodostamasta suspensiosta sekä tiettyjen kalalajien suomuista saatuun guaniinihelmiäishiutaleisiin. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös synteettiset tuotteet, joissa on esim. emäksistä lyijykarbonaattia, lyijyarsenaattia tai titaanipäällysteistä kiillettä ja jotka ovat ulkonäöltään luonnollisen kalansuomuesanssin kaltaisia. Synteettinen kalan- suomuesanssi tunnetaan myös nimellä helmiäismäinen dielohopeadikloridi. Kalasuomuesanssia käytetään tekohelmien ja kynsilakkojen valmistukseen. 3212 90 90 Vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat värit ja väriaineet Ks. HS-selitykset, nimike 3212, C kohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 175 HAIHTUVAT ÖLJYT JA RESINOIDIT; HAJUSTE-, KOSMEETTISET JA TOALETTIVALMISTEET 33 RYHMÄ 3301 Haihtuvat öljyt (terpeenittömät tai terpeenipitoiset), myös jähmeät (concretes) ja vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes); resinoidit; uutetut oleohartsit; haih- tuvien öljyjen väkevöidyt rasva-, rasvaöljy- ja vahaliuokset tai niiden kaltaiset liuokset, kylmänä uuttamalla (enfleurage) tai maseroimalla saadut; terpeenipitoiset sivutuotteet, joita saadaan poistettaessa terpeenejä haihtuvista öljyistä; haihtuvien öljyjen vesitisleet ja -liuokset Jotkut haihtuvien öljyjen aineosista, kuten terpeenihiilivedyt (esim. pineeni, kamfeeni, limoneeni) luonnostaan pilaavat öljyjen tuoksun ja siksi ne mieluummin poistetaan öljyistä. Terpeenit poistetaan haihtuvista öljyistä erilaisilla menetelmillä (öljyjen koostumuksesta riippuen), erityisesti jakotislaamalla tyhjiössä, jakokiteyttämällä matalaan lämpötilaan jäähdyttäen, erottamalla liuottimien avulla, jne. Ilmauksella ”terpeeni poistamatta” viitataan haihtuviin öljyihin, joissa terpeenipitoiset aineosat on säilytetty sekä haihtuviin öljyihin, jotka eivät luonnostaan sisällä terpeenipitoi- sia aineosia (esim. talvikkiöljy ja sinappiöljy). 3301 11 10 — 3301 19 90 Sitrushedelmistä saadut haihtuvat öljyt Näitä öljyjä saadaan lähes yksinomaan sitrushedelmien kuorista. Öljyissä on miellyttävä tuoksu, joka on niiden valmistuksessa käytettävien sitrushedelmien tuoksun kaltaista. Appelsiininkukkaöljyt tai pomeranssinkukkaöljy katsotaan muiksi kuin sitrushedelmistä saaduiksi haihtuviksi öljyiksi ja luokitellaan alanimikkeeseen 3301 29 61 tai 3301 29 91. 3301 90 10 Terpeenipitoiset sivutuotteet, joita saadaan poistettaessa terpeenejä haihtuvista öljyistä Ks. HS-selitykset, nimike 3301, C kohta. 3301 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. haihtuvien öljyjen väkevöidyt rasva-, rasvaöljy- ja vahaliuokset tai niiden kaltaiset liuokset (ks. HS-selitykset, nimike 3301, B kohta); 2. haihtuvien öljyjen vesitisleet ja -liuokset (ks. HS-selitykset, nimike 3301, D kohdan 1—4 kappaleet). 3305 Hiuksiin käytettävät valmisteet 3305 90 10 Hiusvedet Hiusvedet ovat hiuksissa käytettäviä, nestemäisessä muodossa olevia tuotteita, jotka vaikuttavat joko hiuksiin tai hiuspohjaan. Ne ovat tavallisesti vesi- tai alkoholiliuoksia. 176 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 34 RYHMÄ SAIPPUA JA SUOPA, ORGAANISET PINTA-AKTIIVISET AINEET, PESUVALMISTEET, VOITELUVALMISTEET, TEKOVAHAT, VALMISTETUT VAHAT, KIILLOTUS-, HANKAUS- JA PUHDISTUSVALMISTEET, KYNTTILÄT JA NIIDEN KALTAISET TUOTTEET, MUOVAILUMASSAT, ”HAMMASVAHAT” JA KIPSIIN PERUSTUVAT HAMMASLÄÄKINNÄSSÄ KÄYTETTÄVÄT VALMISTEET 3401 Saippua ja suopa; saippuana käytettävät orgaaniset pinta-aktiiviset tuotteet ja valmisteet tankoina, paloina tai valettuina kappaleina, myös jos niissä on saip- puaa; saippualla tai puhdistusaineella kyllästetty, päällystetty tai peitetty paperi, vanu, huopa tai kuitukangas 3401 11 00 Toalettikäyttöön tarkoitetut (myös tuotteet, joihin on lisätty lääkeainetta) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3401 kohdan I alakohdassa 1 kuvatut tuotteet ja kohdissa II ja III mainitut, toalettikäyttöön tarkoitetut tuotteet. 3401 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. nestemäisessä tai tahnamaisessa muodossa oleva saippua. 3403 Voiteluvalmisteet (myös leikkuuöljyvalmisteet, pulttien ja muttereiden irrottamista helpottavat valmisteet, ruosteen- ja korroosionestoaineet sekä muotinirrotusval- misteet, voiteluaineisiin perustuvat) ja valmisteet, jollaisia käytetään tekstiiliainei- den, nahan, turkisnahan tai muiden aineiden öljy- tai rasvakäsittelyyn, ei kuiten- kaan valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia 3403 19 91 Koneiden, laitteiden ja ajoneuvojen voiteluvalmisteet 3403 91 00 — 3403 99 90 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3403 kohdassa A mainitut tuotteet, joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia maaöljyjä tai bitumisista aineista saatuja öljyjä. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu sellaiset valmisteet, joissa on 70 painoprosenttia tai enemmän maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä. Kun tällaiset öljyt ovat valmisteen perusaineosana, luokitellaan ne nimikkeeseen 2710 00 ja muissa tapauksissa alanimikkeeseen 3403 19 10. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat nimikkeessä 3403 mainittujen valmisteiden kaltaiset valmisteet, jotka eivät sisällä maaöljyjä tai bitumisista aineista saatuja öljyjä. Ilmaisulla ”maaöljyt tai bitumisista aineista saadut öljyt” tarkoitetaan tuotteita, jotka määritellään 27 ryhmän 2 huomautuksessa. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. voiteluvalmisteet, joissa on molybdeenidisulfidia ja polypropeeniglykolia ja muut molybdeenidisulfidiin perustuvat voiteluvalmisteet, joko konsentroituja tai puikkoina, tankoina, pieninä laattoina, levyinä tai niiden kaltaisissa muodoissa; 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 177 2. polyeteenivahan ja aminoalkoholisaippuan vesidispersioon perustuvat muotinirroitus- valmisteet; 3. natriumsaippuaan tai kalsiumsaippuaan ja booraksiin perustuvat voiteluvalmisteet, jotka on tarkoitettu teräslankojen suojaamiseen ja voiteluun vedettäessä lankoja. 3403 99 10 Koneiden, laitteiden ja ajoneuvojen voiteluvalmisteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 3403 kohdassa A mainitut tuotteet, jotka eivät sisällä maaöljyjä tai bitumisista aineista saatuja öljyjä. 3404 Tekovahat ja valmistetut vahat 3404 90 10 Valmistetut vahat, myös sinettivaha Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3404 ensimmäisen kappaleen kohdissa B ja C luetellut tuotteet. 3404 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3404 kohdassa A mainitut vahat. 3405 Kiillotusaineet ja voiteet jalkineita, huonekaluja, lattioita, vaununkoreja, lasia tai metallia varten, hankauspastat ja -jauheet sekä niiden kaltaiset valmisteet (myös paperi, vanu, huopa, kuitukangas, huokoinen muovi ja huokoinen kumi, jotka on kyllästetty, päällystetty tai peitetty tällaisella valmisteella), ei kuitenkaan nimik- keen 3404 vahat 3405 10 00 Kiillotusaineet, voiteet ja niiden kaltaiset valmisteet jalkineita ja nahkaa varten Jalkineille tarkoitettujen tuotteiden valmistuksessa ensisijaisina materiaaleina käytetään tavallisesti vahoja (eläin-, kasvi-, kivennäis- tai keinotekoiset vahat), haihtuvia liuottimia, (tärpättiöljyt, mineraalitärpätti, jne. ), väriaineita ja erilaisia muita aineita (alkoholi, boo- raksi, keinotekoiset öljyt, emulgointiaineet, jne. ), Nahalle, erityisesti mokkajalkineille tarkoitetut väriaineet eivät ole kiillotusaineiden ja voiteiden kaltaisia tuotteita ja siksi ne luokitellaan alanimikkeeseen 3212 90 90 (jos ne ovat, kuten yleensä, vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa). Jalkineille tarkoitetut valkaisuaineet eivät myöskään kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan ne luokitellaan alanimik- keeseen 3210 00 90. Jalkineille tarkoitetut rasvat luokitellaan tavallisesti alanimikkeeseen 3403 11 00 tai 3403 91 00. 3405 20 00 Kiillotusaineet, voiteet ja niiden kaltaiset valmisteet puuhuonekalujen, -lattioiden ja muiden puupintojen hoitoa varten Puupintojen (lattioiden, huonekalujen, muiden puupintojen) hoitoa varten tarkoitetuilla tuotteilla on puhdistavia ominaisuuksia ja ne jättävät puupinnoille ohuen suojaavan kelmun, joka kuivuttuaan ja mahdollisen kiillotuksen jälkeen kirkastaa pintojen väriä tai tekee pinnat kiiltäviksi. Tämän kaltaiset tuotteet on tavallisesti pakattu tölkkeihin, pulloi- hin, tyynyihin tai aerosolitölkkeihin. Näiden tuotteiden valmistuksessa käytetään samoja vahoja, liuottimia, väriaineita ja erityisiä lisäaineita kuin jalkineille tarkoitettujen kiillotus- aineiden ja voiteiden valmistuksessa sekä lisäksi usein tiettyjä aineita seuraavista: rasvahap- poja, kasviöljyjä (esim. palmuöljy, pellavansiemenöljy) tai kivennäisöljyjä, saippuoita tai pinta-aktiivisia aineita, hartseja (kopaali, luonnonhartsi eli kolofoni, jne. ), silikoneja, hajusteita (esim. mäntyuute, rosmariini), torjunta-aineita, jne. , mutta ei kuitenkaan hioma- aineita. 178 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3405 30 00 Kiillotusaineet ja niiden kaltaiset valmisteet vaununkoreja varten, muut kuin metallikiillot- teet Ajoneuvojen korirakenteiden hoitoon tarkoitetut tuotteet koostuvat tavallisesti vahamai- sesta emulsiosta tai silikoneja, öljyjä, emulgointiaineita ja mahdollisesti myös pehmeitä hankausaineita sisältävästä liuoksesta. 3405 40 00 Hankauspastat ja -jauheet sekä muut hankausvalmisteet Kylpyammeille, pesualtaille, kaakeleille, jne. tarkoitetut hankausjauheet koostuvat hyvin hienojakoisista hioma-aineseoksista (esim. hohkakivi, hiekkakivi) ja jauhemaisista puhdis- tusaineista (esim. pinta-aktiivisten aineiden sekä aktiivisten anionien, saippuajauheen, natriumfosfaatin ja kalsinoidun soodan seos). Ne on tavallisesti pakattu purkkeihin tai paketteihin. Hankauspastat ovat hankaustuotteita, joita valmistetaan sitomalla hankausjau- heita esim. vahaliuoksella. 3405 90 10 Metallikiillotteet Metallikiillotteet on tarkoitettu ruostuneiden, likaisten ja patinoituneiden metallipintojen entisöimiseen alkuperäiseen kuntoon pintakäsittelemällä. Kunnostaminen tapahtuu hio- malla (mekaaninen kiillottaminen hioma-aineella) sekä käyttämällä happoja tai alkaaleja, joilla on kemiallinen tai puhdistava vaikutus oksideihin, sulfideihin ja korroosion aiheutta- miin nuhraantumisiin. Metallikiillotteiden valmistuksessa käytettäviä ensisijaisia aineita ovat hyvin hienojakoiset hioma-aineet (esim. hohkakivi, kalkki, piimaa, trippeli, bentoniitti, piidioksidi), hapot (esim. oksaalihappo, öljyhappo, fosforihappo, rikkihappo), haihtuvat liuottimet (esim. mineraalitärpätti, trikloorieteeni, denaturoitu alkoholi), alkaalit (esim. ammoniakki, sooda), pinta-aktiiviset tuotteet kuten rasvasulfonialkoholit, rasvat, saippuat sekä joissakin tapauksissa väriaineet ja synteettiset hajusteet. Metallikiillotteet esitetään tullattavaksi jauheiden, tahnojen, erilaisten puristeiden, voiteiden tai emulsioiden ja nesteiden muodossa. Olomuodosta riippuen tuotteet ovat joko pulloissa, tölkeissä, metalliputkiloissa, purkeissa, paketeissa tai pienten kokkareiden, kartioiden, tikkujen, jne. muodossa. 3405 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvia ovat erityisesti: 1. lasitavaralle tarkoitetut kiillotteet, jotka tavallisesti koostuvat vedestä, alkoholista, pienestä määrästä ammoniakkia tai happoa (esim. oksaalihappo, viinihappo) ja peh- meästä hioma-aineesta; 2. muiden materiaalien kiillotukseen, viimeistelyyn ja hienoksi jauhamiseen tarkoitetut tuotteet. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 179 35 RYHMÄ VALKUAISAINEET; MODIFIOIDUT TÄRKKELYKSET; LIIMAT JA LIISTERIT; ENTSYYMIT 3501 Kaseiini, kaseinaatit ja muut kaseiinijohdannaiset; kaseiiniliimat 3501 10 10 — 3501 10 90 Kaseiini Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3501 kohdan A alakohdassa mainitut kaseiinit. Nämä kaseiinit — riippumatta siitä, mitä saostamismenetelmää niiden valmistamiseen on käytetty — luokitellaan näihin alanimikkeisiin kun ne sisältävät enintään 15 painoprosenttia vettä. Muussa tapauksessa ne luokitellaan nimikkeeseen 0406. 3501 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvia kaseiineja käytetään erityisesti dieettituotteiden (esim. dieettikeksien ja -leipien) valmistuksessa. Niitä voidaan käyttää myös eläinten ruokien valmistuksessa. 3501 90 10 Kaseiiniliimat Kaseiiniliimat, jotka tunnetaan myös nimellä kylmäliimat, ovat kaseiineihin ja kalkkiin perustuvia valmisteita, joihin on lisätty pieniä määriä muita tuotteita kuten booraksia ja luonnon ammoniumkloridia. Ne voivat sisältää myös täyteaineita kuten esim. maasälpää. Vaikka kalsiumkaseinaattia voidaan myös käyttää liimana, luokitellaan se muita lisättyjä aineita sisältämättömänä alanimikkeeseen 3501 90 90. 3501 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 3501 kohdan A alakoh- dissa 2 ja 3 mainitut kaseinaatit ja muut kaseiinin johdannaiset. Kaseinaatit ovat lähes hajuttomia, valkoisen tai keltaisen värisiä jauheita. 3504 00 00 Peptonit ja niiden johdannaiset; muut proteiiniaineet ja niiden johdannaiset, muualle kuulumattomat; vuotajauhe, myös kromikäsitelty Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. Tiivistettyjä maitoproteiineja saadaan tavallisesti poistamalla esim. ultrasuodatuksen avulla kuoritusta maidosta laktoosi ja kivennäissuolat osittain. Tiivistetyt maitoproteiinit koostu- vat ensisijaisesti kaseiinista ja heraproteiineista (laktoglobuliineista, maitoalbumiineista, jne. ) noin suhteessa 4:1. Niiden proteiinipitoisuus lasketaan kertomalla typpipitoisuus muuntokertoimella 6,38. Kun tiivistetyn maitoproteiinin proteiinipitoisuus on 85 prosenttia tai vähemmän kuiva- aineen painosta laskettuna, ko. tuote luokitellaan alanimikkeeseen 0404 90. 3506 Valmistetut liimat ja liisterit, muualle kuulumattomat; liimana tai liisterinä käy- tettäväksi soveltuvat tuotteet, liimana tai liisterinä myytävät, nettopainoltaan enintään 1 kg:n vähittäismyyntipakkauksissa 180 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3506 10 00 Liimana tai liisterinä käytettäväksi soveltuvat tuotteet, liimana tai liisterinä myytävissä, nettopainoltaan enintään 1 kg:n vähittäismyyntipakkauksissa Näiden tuotteiden vähittäismyyntipakkauksista, ks. HS-selitykset, nimike 3506, A kohta. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hiutaleiden tai paakkujen muodossa oleva metyyli- selluloosaliima, josta veteen liuottamalla voidaan valmistaa erityisesti seinätapettien kiinni- tykseen sopivaa liisteriä. 3506 99 00 Muut HS- selityksissä nimikkeen 3506 kohdan B alakohdissa 1—3 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jäkälään perustuvat liimat, jauholiisterit ja agar- agariin perustuvat liimat. 3507 Entsyymit; muualle kuulumattomat entsyymivalmisteet 3507 90 90 Muut HS-selityksissä nimikkeessä 3507 mainittujen tuotteiden (lukuunottamatta juoksutinta ja juoksutintiivisteitä, lipoproteiinilipaasia sekä aspergilluksen alkaalista proteaasia) lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. penisillinaasi, asparaginaasi ja kallidinogenaasi (INN) (kallikreiini). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 181 RÄJÄHDYSAINEET; PYROTEKNISET TUOTTEET; TULITIKUT; PYROFORISET SEOKSET; HELPOSTI SYTTYVÄT AINEET 36 RYHMÄ 3603 00 Tulilanka; räjähtävä tulilanka; sytytysnallit ja räjähdysnallit; sytyttimet; sähkörä- jähdysnallit 3603 00 10 Tulilanka; räjähtävä tulilanka Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain HS-selityksissä nimikkeen 3603 kohdassa A kuvail- lut tuotteet. 3604 Ilotulitusvälineet, merkinantoraketit, saderaketit, paukkuopasteet ja muut pyrotek- niset tavarat 3604 10 00 Ilotulitusvälineet Ks. HS-selitykset, nimike 3604, 1 kohdan a alakohta. 3604 90 00 Muut HS-selityksissä nimikkeen 3604 kohdan 1 alakohdassa b ja kohdassa 2 sekä toisessa kappaleessa mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sytytysnal- lit (”amorces”), joita käytetään kaivoslamppuina tunnetuissa varmuuslampuissa ja jotka on tarkoitettu paljastamaan mahdollinen kaivoskaasu kaivoskäytävillä. Nämä sytytysnallit on asetettu kapeaan kangaskaistaleeseen, joka on noin 4 mm leveä ja noin 35 cm pitkä. Kussakin yleensä rullalle kierretyssä kaistaleessa on tavallisesti noin 30 sytytysnallia. 182 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 37 RYHMÄ VALOKUVAUS- JA ELOKUVAUSVALMISTEET 3702 Valokuvausfilmit rullissa, säteilyherkät, valottamattomat, muuta ainetta kuin paperia, kartonkia, pahvia tai tekstiiliä; pikakuvafilmit rullissa, säteilyherkät, valottamattomat 3702 32 11 Mikrofilmit; graafisen alan filmit Tähän alanimikkeeseen kuuluva mikrofilmi ei tavallisesti eroa elokuvafilmistä, mutta sitä käytetään asiakirjojen sivu sivulta jäljentämiseen. Sitä käytetään myös tietokonelistausten jäljentämiseen, jolloin mikrofilmi on tunnistettavissa kirjaimista COM. Mikrofilmi on tavallisesti 8, 16 tai 35 millimetrin levyinen ja noin 30, 61, 122 tai 305 metriä pitkä. Graafisen alan filmejä käytetään kirjapainoteollisuudessa kuvien ja tekstien fotomekaani- seen kopiointiin (esim. valolitografia, valosyväpaino, värikuvatypografia, valokopiointi). 3702 32 31 Mikrofilmit Ks. alanimikkeen 3702 32 11 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale. 3702 32 51 Graafisen alan filmit Ks. alanimikkeen 3702 32 11 selittävien huomautusten toinen kappale. 3702 91 10 Graafisen alan filmit Ks. alanimikkeen 3702 32 11 selittävien huomautusten toinen kappale. 3702 92 10 Graafisen alan filmit Ks. alanimikkeen 3702 32 11 selittävien huomautusten toinen kappale. 3702 93 10 Mikrofilmit; graafisen alan filmit Ks. alanimikkeen 3702 32 11 selittävät huomautukset. 3702 94 10 Mikrofilmit; graafisen alan filmit Ks. alanimikkeen 3702 32 11 selittävät huomautukset. 3705 Valokuvauslevyt ja -filmit, valotetut ja kehitetyt, muut kuin elokuvafilmit 3705 20 00 Mikrofilmit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valokuvausmenetelmällä saadut asiakirjojen (esim. liike- asiakirjojen, arkistoasiakirjojen, teollisten piirustusten, jne. ) pienennetyt jäljennökset. Mikrofilmi on joko kuva-arkkeina (mikrofiche) tai rullina, jotka koostuvat mikrofilmiku- vien sarjasta. Myös ikkunakortit luokitellaan tähän alanimikkeeseen. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu valokuvauspaperilla olevat valotetut ja kehitetyt mikrokopiot (mikrokorttien, -kirjojen, jne. muodossa), jotka luokitellaan alanimikkeeseen 4911 91 80. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 183 3705 90 10 Graafista alaa varten 3706 3706 10 91 ja 3706 10 99 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet voivat sisältää tekstiä, piirroksia ja kuvia, jotka jäljennetään tulostimella alkuperäisten kokoisina. Elokuvafilmit, valotetut ja kehitetyt, myös yhdistettyinä ääniraitaan tai sisältäen ainoastaan ääniraidan Muut Näihin alanimikkeisiin äänifilmeinä luokitellaan vain ne elokuvafilmit, jotka on yhdistetty ääniraitaan. Kahtena nauhana olevat äänifilmit, myös kun ne esitetään tullattavaksi yhdessä, luokitellaan kukin ao. alanimikkeeseen, ts. filminauhat, jotka sisältävät ainoastaan ääniraidan, luokitellaan alanimikkeisiin 3706 10 11 ja 3706 10 19 tai alanimikkeisiin 3706 90 11 ja 3706 90 19 ääniraidan leveydestä riippuen, kun taas filminauhat, joissa on ainoastaan kuvat, luokitellaan joko jompaan kumpaan näistä alanimikkeistä tai alanimik- keisiin 3706 90 31—3706 90 99 (tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen sovellus). 3706 10 91 Negatiivit; välipositiivit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. alkuperäiset filminegatiivit; 2. välipositiivifilmit, jotka on painettu alkuperäisistä negatiiveista. Mustavalkofilmin kehi- tyksessä ne tunnetaan nimillä ”duplicating positives”, ”maroon positives”, ”lavender mauve positives”, ”master positives”, ”masterprints”, ”fine-grain masterprints” tai ”lavender positives” tai positiiviset duplikaatit kun taas värikehityksessä ne tunnetaan nimillä ”duplicating positives”, ”interpositives” tai ”välipositiivit”. Nämä ovat alus- talla, joka vivahtaa hiukan malvan väriin tai kastajanruskeaan, tai värittömällä alustalla. Näitä filmejä ei tavallisesti käytetä projisointiin, vaan ne on tarkoitettu duplikaattien valmistukseen alkuperäisistä negatiiveista. Tästä huolimatta niitä voidaan käyttää poikkeuksellisesti katseluun, editointityössä tai filmin jälkisynkronoinnissa. Välipositiiveiksi luokitellaan myös kolme mustavalkoista värierottelupositiivia, jotka on tuotettu suodattimien (sini-, viher- ja punasuodattimien) avulla alkuperäisestä värinega- tiivista ja joita käytetään positiivikopioiden jäljentämiseen tarkoitettujen värivälinegatii- vien valmistukseen samankaltaisten suodattimien avulla; 3. negatiivien duplikaatit, jotka on kopioitu välipositiivifilmeistä ja jotka on tarkoitettu positiivikopioiden jäljentämiseen. Nämä tunnetaan mustavalkokehityksessä nimellä ”negatiiviset duplikaatit” sekä värikehityksessä nimellä ”välinegatiivit” (1). 4. käänteisvälinegatiivit, jotka värikehityksessä valmistetaan suoraan kääntökehityksen avulla alkuperäisestä negatiivista ja joista vedostetaan näytekopioita; 5. ”matriisifilmit” (punaiset, vihreät ja siniset), joita tuotetaan värikehityksen aikana negatiiveista ja joista vedostetaan kopioita. (1) Vastineet muissa kielissä: — negatiiviset duplikaatit: duplicating negative, dupe negative (englanti); contretype négatif (ranska); Dup Negativ (saksa); controtipi negativi (italia); duplicaat-negatief (hollanti); — välinegatiivit: intermediate negative, internegative (englanti); internégatif (ranska); Zwischennegativ (saksa); internegativi (italia); internegatief (hollanti). 184 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Jos kaikki nämä filmit ovat vähintään 35 mm leveitä, niillä, lukuun ottamatta ”matriisifil- mejä”, on negatiiveille tyypillinen (barrel-shaped) rei’itys. Näin ollen on mahdollista erottaa välipositiivifilmit, joilla on väritön tausta, projisointiin tarkoitetuista positiivifilmeitä, joilla on positiiveille tyypillinen rei’itys. ”positiivinen rei’itys” ”negatiivinen rei’itys” Joka tapauksessa on huomattava, että tietyistä maista (erityisesti entisestä Neuvostoliitosta) peräisin olevilla filmeillä on ainutlaatuinen rei’itys (Dubray-Howell), joka on hyvin lähellä normaalia postiivirei’itystä ja joka on löydettävissä myös alkuperäisistä negatiivifilmeistä, välipositiiveista ja -negatiiveista sekä myös esittämiseen tai projisointiin tarkoitetuista positiivikopioista. ”Matriisifilmeillä” on positiiveille tyypillinen rei’itys, mutta ne voidaan tunnistaa myös niiden paksuudesta (joka on lähes kaksinkertainen positiiveihin verrattuna), niiden hallitse- vasta kastajanruskeasta väristä ja hieman kohopintaisista kuvista. 3706 10 99 Muut positiivit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat heijastamiseen tarkoitetut filmit. Positiivifilmit, joissa on kaksi tai useampi kuvakaistaa, luokitellaan ja niiden tullausarvo arvioidaan leikatun filmin leveyden ja pituuden mukaan, ts. projisoitavan filmin leveyden ja pituuden mukaan. Esimerkiksi filmiä, jonka leveys on 35 mm (neljä 8 mm:n pituisiksi leikattua kaistaa) ja pituus 100 m, luokitellaan samoin 8 mm levyinen filmi, jonka pituus on 400 m. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 185 Esimerkkejä filmeistä, joissa on useita kuvakaistoja A = leikkaus B = 8 mm levyinen filmi leikkauksen jälkeen. 3706 90 31 — 3706 90 99 Muut Ks. alanimikkeiden 3706 10 91 ja 3706 10 99 selittävät huomautukset. 3706 90 31 Negatiivit; välipositiivit Ks. alanimikkeen 3706 10 91 selittävät huomautukset. 3706 90 51 — 3706 90 99 Muut positiivit Ks. alanimikkeen 3706 10 99 selittävät huomautukset. 3706 90 51 Uutisfilmit Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus. 186 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 38 RYHMÄ ERINÄISET KEMIALLISET TUOTTEET 3801 Keinotekoinen grafiitti; kolloidinen tai puolikolloidinen grafiitti; grafiittiin tai muuhun hiileen perustuvat valmisteet, massana, möhkäleinä, levyinä tai muina puolivalmisteina 3801 10 00 Keinotekoinen grafiitti Ks. HS-selitykset, nimike 3801, 1 kohta. 3801 20 10 ja 3801 20 90 Kolloidinen tai puolikolloidinen grafiitti Ks. HS-selitykset, nimike 3801, 2 kohta. 3801 20 90 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluu kolloidinen grafiitti suspensiona vedessä tai muussa öljyttö- mässä aineessa. 3801 30 00 Hiilipitoiset elektrodimassat ja niiden kaltaiset massat uunien vuoraamiseen Ks. HS-selitykset, nimike 3801, 3 kohdan b alakohta. 3802 Aktiivihiili; aktivoidut luonnon kivennäistuotteet; eläinhiili, myös käytetty 3802 10 00 Aktiivihiili Tähän alanimikkeeseen kuuluvan aktiivihiilen jodiluku on vähintään 300 (milligrammaa jodia imeytyneenä yhteen hiiligrammaan), kuten on määritetty ASTM D 4607-86 -menetel- mällä. 3802 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvalla aktivoidulla piimaalla, joka on kalsinoitu sintrausainei- den, kuten natriumkloridin ja natriumkarbonaatin, kanssa (ks. HS-selitykset, nimike 3802, A kohdan b 1 alakohta ”aktivoitu piimaa”), on seuraavat ominaisuudet: — se on valkoista ja valkoinen väri pysyy muuttumattomana kalsinoitaessa tuotetta enemmän — sen pH-arvo 10-prosenttisessa vesiliuoksessa on 7,5 ja 10,5 välillä; — sen hehkutushäviö 900 °C:ssa on vähemmän kuin 0,5 prosenttia; — sen natriumpitoisuus ilmaistuna Na2O:na on korkeampi kuin 1,5 prosenttia. 3803 00 Mäntyöljy, myös puhdistettu 3803 00 10 Raaka Ks. HS-selitykset, nimikkeen 3803 kaksi ensimmäistä kappaletta. 3804 00 Puumassan valmistuksessa syntyvät jäteliemet, myös jos ne on väkevöity tai niistä on sokerit poistettu tai niitä on käsitelty kemiallisesti, myös ligniinisulfonaatit, ei kuitenkaan nimikkeen 3803 mäntyöljy 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 187 3804 00 10 Väkevöity sulfiittijäteliemi Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka on saatu väkevöimällä voimakkaasti jäteliemiä, jotka ovat syntyneet puumassan valmistuksessa sulfiittimenetelmällä. Joskus ennen väkevöintiä jäteliemen happamuus- tai alkaalisuusastetta, tuhkapitoisuutta, väri- ja kolloidisia ominaisuuksia muunnetaan sopivalla kemiallisella käsittelyllä. 3805 Pihka-, puu- ja sulfaattitärpätti sekä muut havupuun tislauksessa tai muussa käsittelyssä saadut terpeenipitoiset öljyt; raaka dipenteeni; sulfiittitärpätti ja muu raaka parasymeeni; ”pine oil”, jonka pääasiallisena aineosana on alfaterpineoli 3805 10 10 Pihkatärpätti Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain tuote, jota saadaan yksinomaan ja suoraan (vesihöyry-) tislaamalla kasvavista havupuista laskettua pihkaa. 3805 10 30 Puutärpätti Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3805 kohdan 2 alakohdassa a mainittu tuote. 3805 10 90 Sulfaattitärpätti Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3805 kohdan 2 alakohdassa b mainittu tuote. 3805 20 00 ”Pine oil” Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3805 kohdassa 5 mainittu tuote. 3805 90 00 Muut 3806 3806 10 10 ja 3806 10 90 3806 20 00 Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. tärpätti, josta beeta-pineeni on poistettu lähes kokonaan jakotislaamalla ja sen jälkeen muita jakeita sekoittamalla. Tätä tuotetta markki- noidaan kauppanimellä ”uudelleenjärjestetyt tärpättispriit” Kolofoni ja hartsihapot sekä niiden johdannaiset; pinoliini ja hartsiöljyt; sulatuk- sella muunnetut luonnonhartsit (run gums) Kolofoni ja hartsihapot Ks. HS-selitykset, nimike 3806, A kohta. Kolofonin ja hartsihappojen suolat tai kolofonin ja hartsihappojen johdannaisten suolat, lukuun ottamatta kolofonin additiotuotteiden suoloja Ks. HS-selitykset, nimike 3806, B kohta. 3806 30 00 Hartsiesterit Ks. HS-selitykset, nimike 3806, C kohta. 188 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3806 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. HS-selityksissä nimikkeen 3806 kohdan D alakohdassa I mainitut kolofonin ja hartsi- happojen johdannaiset, dehydrattu (dismutatoitu) kolofoni, jossa osa hartsihaposta on dehydrattu ja osa vedytetty sekä tekniset hartsiamiinit (esim. dehydroabietyyliamiini) ja tekniset hartsinitriilit; 2. HS-selityksissä nimikkeen 3806 kohdan D alakohdassa II mainitut pinoliinit ja hartsiöl- jyt; 3. HS-selityksissä nimikkeen 3806 kohdan D alakohdassa III mainitut sulatuksella muun- netut luonnonhartsit (run gums). 3807 00 Puuterva; puutervaöljyt; puukreosootti; raaka metanoli; kasvipiki; panimopiki ja sen kaltaiset kolofoniin, hartsihappoihin tai kasvipikeen perustuvat valmisteet 3807 00 10 Puuterva Ks. HS-selitykset, nimike 3807, A kohdan 1 alakohta. 3807 00 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3807 kohdan A alakohdissa 2 ja 3 mainitut tuotteet sekä kohdissa B, C ja D mainitut tuotteet. Hyönteisten torjunta-aineet, rotanmyrkyt, sienitautien ja rikkakasvien torjunta- aineet, itämistä estävät aineet, kasvien kasvua säätävät aineet, desinfioimisaineet ja niiden kaltaiset tuotteet, vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa tai valmis- teina tai tavaroina (esim. rikitetyt nauhat, sydämet ja kynttilät sekä kärpäspa- peri) Hyönteisten torjunta-aineet Ks. HS-selitykset, nimike 3808, I kohta (kolmen tähtimerkin jälkeen). Sienitautien torjunta-aineet Ks. HS-selitykset, nimike 3808, II kohta, kolmen tähden jälkeen. 3808 3808 10 10 — 3808 10 90 3808 20 10 — 3808 20 80 3808 20 10 Kupariyhdisteisiin perustuvat valmisteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. kuparisulfaatista ja sammutetusta kalkista tehty bordooseos, jota käytetään sienitautien torjunta-aineena maataloudessa; 2. emäksisestä kuparikloridista ja emäksisestä kuparisulfaatista, kuparioksikloridista, kuparisilikaatista, kupariasetoarseniitista, kuparioksid(e)ista, kuparihydroksidista tai kuparikarbonaatista tehdyt valmisteet, joita käytetään samaan tarkoitukseen kuin bordooseosta; 3. kuparinaftenaattiin tai kuparifosfaattiin perustuvat valmisteet, joilla suojataan tekstii- lejä ja puuta sienitauteja vastaan. 4. orgaanisten kuparisuolojen kelaatit, joissa on metallisaippuoita. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valmisteet voivat olla jauheiden, liuosten tai tablettien muodossa, joko tukku- tai vähittäismyyntipakkauksissa. Ne voivat kupariyhdisteiden ohella lisäksi sisältää aktiivisia aineita kuten sinkki- tai elohopeayhdisteitä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 189 3808 30 90 Kasvien kasvua säätävät aineet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat aineet, jotka kasveihin lisättyinä muuttavat niiden elintoi- mintoja toivotulla tavalla. Näitä aineita lisätään joko koko kasviin, kasvinosiin tai maaperään. Kasvunsääteet voivat vaikuttaa esim. : a) kasvuun yleensä; b) kasvin korkeuteen (varren pidentäminen tai lyhentäminen); c) juurimukuloiden kokoon tai muotoon; d) nivelvälin pituuteen (kestävyyden parantaminen tuulta vastaan); e) hedelmäsatoon ja hedelmien kokoon; f) kasvin ravintosisältöön (hiilihydraatit, proteiinit, rasvat); g) kukinta-aikaan tai hedelmien kypsymisaikaan; h) kasvin hedelmättömyyteen; ij) emikukkien määrään. Kasvunsääteet jaetaan neljään pääluokkaan: 1. auksiinit, jotka vaikuttavat juuriston muodostukseen, varrenkasvuun ja hedelmien kehittymiseeen. Tärkein on indol-3-yylietikkahappo; 2. gibberelliinit, jotka edistävät erityisesti silmujen kasvua ja kukintaa ja jotka kaikki ovat gibberelliinihapon johdannaisia; 3. solukiniinit, jotka edistävät erityisesti solujen jakautumista ja hidastavat kasvin vanhe- nemista. Tunnetuin on kinetiini (6-furfuryyliaminopuriini) ja seatiini. 4. kasvunhidastimet. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) lannoitteet; b) maanparannusaineet; c) rikkakasvihävitteet, myös selektiiviset (alanimikkeet 3808 30 11—3808 30 27); 3808 40 10 — 3808 40 90 d) itämistä estävät aineet (alanimike 3808 30 30). Desinfioimisaineet Ks. HS-selitykset, nimike 3808, IV kohdan kolme ensimmäistä kappaletta, kolmen tähden jälkeen). 190 3809 3809 10 10 — 3809 10 90 3809 91 00 — 3809 93 00 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Viimeistelyvalmisteet, valmisteet, jotka nopeuttavat värjäytymistä tai väriaineiden kiinnittymistä, sekä muut tuotteet ja valmisteet (esim. liistausaineet ja peittausai- neet), jollaisia käytetään tekstiili-, paperi-, nahka- tai niiden kaltaisessa teollisuu- dessa, muualle kuulumattomat Tärkkelyspitoisiin aineisiin perustuvat HS-selityksissä nimikkeen 3809 kohdan A alakohdissa 1 ja 11 sekä kohdan B alakohdissa 1 ja 2 kuvailtujen tärkkelyspohjaisten tuotteiden ja valmisteiden lisäksi näihin alanimikkei- siin kuuluvat tärkkelyksen ja booraksin tai karboksimetyyliselluloosan seokset (liinavaattei- den tärkkäykseen käytetyt) ja liukoisen tärkkelyksen ja kaoliinin seokset (paperinvalmis- tuksessa käytetyt). Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3809 kohdissa A, B ja C kuvaillut, tärkkelyspitoisia aineita sisältämättömät tuotteet ja valmisteet, erityisesti: 1. erilaiset tekstiiliteollisuudessa käytettävät liistausaineet, joiden avulla tekstiilit muunne- taan taivutusta kestäviksi tai kutistumattomiksi. Näitä ovat mm. ureaformaldehydi, melamiiniformaldehydi ja glyoksaalidiurea (esikondensoituja), edellyttäen että niillä ei ole 39 ryhmän kuuluvien polykondensaattien ominaisuuksia tai kemiallisesti määritelty- jen yhdisteiden (ryhmä 29) ominaisuuksia. Lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat vesipitoiset yhdisteet (esim. dimetylaaliurea, trimetylolimelamiini), joihin on lisätty hajustetta peittämään tuotteen osittaisesta hajoamisesta aiheutuvaa formaldehydin hajua; 2. liistausaineet, joiden avulla kankaista tehdään viimeistyskäsittelyssä paitsi vedenpitäviä, myös hyvin öljyä ja likaa hylkiviä; kankaan ”hengittävyys” kuitenkin säilyy; 3. antistaattiset liistausaineet, ts. valmisteet, jotka estävät tekstiilikuitujen ja -kankaiden sähköistymisen. Tavallisesti näitä ovat esikondensoiduista vesiliukoisista polyelektrolyy- teista muodostetut valmisteet, jotka kohtalaisessa lämpötilassa suoritetun lyhyen käsit- telyn jälkeen pystyvät muodostamaan kuidun pinnalle verkkomaisia polykondensaat- teja, jotka riittävän liukenemattomina kestävät toistuvaa pesua ja kuivapesua. Tähän alakohtaan kuuluvat mm. tuotteet, jotka on muodostettu emäksisestä vesiliukoisesta lineaarisesta polyamidista, (joka on valmistettu dikarboksyylihaposta, kuten esim. adipiini-, meripihka- tai tereftaalihaposta, yhdessä yhden tai useamman sekundäärisen amiiniryhmän, kuten esim. dietyleenitriamiini-, trietyleenitetramiiniryhmän, sisältävien polyamiinien kanssa) ja alkylantista, joka kykenee verkkouttamaan polyamidin ja siten muuntamaan sen liukenemattomaksi sopivassa lämpökäsittelyssä ja joka koostuu esim. erityisistä dihalogenideista (suhteellisen alhaisen molekyylipainon omaavan polyeteeni- glykolin dijodideista, epikloorihydriinistä, jne. ); 4. palosuojaliistausaineet, jotka vähentävät erityisesti tekstiilien ja nahan syttymisaltiutta. Nämä ovat tavallisesti valmisteita, jotka perustuvat ammoniumsuoloihin, boorihap- poon, kloorattuihin parafiineihin, antimonioksidiin, sinkkioksidiin ja muihin metalliok- sideihin sekä tiettyihin orgaanisiin typpi- ja/tai fosforiyhdisteisiin. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 191 3811 Nakutusta, hapettumista, hartsiutumista tai syöpymistä estävät valmisteet, viskosi- teettia parantavat valmisteet ja muut kivennäisöljyjen (myös bensiinin) ja muiden nesteiden, joita käytetään samaan tarkoitukseen kuin kivennäisöljyjä, lisäaineval- misteet 3811 11 10 Tetraetyylilyijyyn perustuvat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valmisteet, joissa ainoana nakutusta estävänä aineosana on tetraetyylilyijy. 3811 11 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. valmisteet, joissa ainoana tai pääasiallisena nakutus- ta estävänä aineosana on tetrametyylilyijy, etyylimetyylilyijy tai tetraetyylilyijyn ja tetrame- tyylilyijyn seos. 3815 Reaktion käynnistäjät (initiaattorit), reaktion kiihdyttimet (akseleraattorit) ja katalyyttiset valmisteet, muualle kuulumattomat 3815 11 00 — 3815 19 90 Kantajakatalyytit Nämä katalyytit edustavat laajalti käytettyä katalyyttityyppiä ja ne on saostettu kantaja- aineelle tavallisesti kyllästämällä, kerasaostamalla tai sekoittamalla. Ne koostuvat tavalli- sesti joko yhdestä tai useammasta aktiivisesta, kantaja-aineelle saostetusta aineesta tai aktiivisiin aineosiin perustuvista seoksista. Aktiiviset aineet ovat yleensä hyvin hienoksi jaettuja metalleja, metallioksideja tai muita metalliyhdisteitä. Yleisimmin käytettyjä metal- leja ovat jaksollisen järjestelmän VIII ryhmään kuuluvat metallit (erityisesti koboltti, nikkeli, palladium ja platina) sekä molybdeeni, kromi, kupari ja sinkki. Kantaja-aine koostuu tavallisesti alumiinioksidista, piihappogeelistä, vuorijauhosta (myös aktivoidusta), keraamisista aineista, jne. Kantajakatalyyttejä käytetään teollisessa jalostuksessa orgaanisten ja epäorgaanisten yhdis- teiden tuottamiseen sekä öljynjalostuksessa (esim. ammoniakkisynteesi, rasvojen hydraus ja olefiinien hydraus). Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös seuraavat tuotteet: 1. tietyt siirtymämetalliyhdisteisiin perustuvat valmisteet, joiden tehtävänä on mahdollis- taa hapettuminen ja siten hiilidioksidin muodossa eliminoida koksimaiset tislausjätteet palamisen aikana (lämmityskattiloissa ja polttimissa); 2. ”palamisen jälkeiset” katalyytit, jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvo- jen pakokaasujärjestelmiin ja siten vähentämään pakokaasujen saastuttavaa vaikutusta muuntamalla hiilimonoksidi hiilidioksidiksi sekä muuntamalla muut bensiinin palami- sesta johtuvat myrkylliset tuotteet (esim. heterosykliset yhdisteet). 3815 90 10 ja 3815 90 90 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat seokset, jotka perustuvat sellaisiin yhdisteisiin, joiden ominaisuudet ja seossuhteet vaihtelevat katalysoitavan kemiallisen reaktion mukaan. Niitä käytetään usein muovien valmistuksessa initiaattoreina, siirtoaineiden, terminaattorien tai telomeerien ja verkkoutumisaineiden (ristisilloitusaineiden) nimellä. 192 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Näitä ovat mm. : 1. radikaalikatalyytit Nämä ovat orgaanisiin aineisiin perustuvia valmisteita, jotka hajoavat hitaasti reaktio- olosuhteissa ja tuottavat palasia, jotka törmätessään yhteen alkumonomeerien kanssa muodostavat helposti sidoksia ja uusia vapaita radikaaleja, jotka kykenevät toistamaan prosessin ja kasvattamaan ketjua. Näihin kuuluvat mm. : a) R-O-O-R’-tyyppisiin orgaanisiin peroksideihin perustuvat valmisteet (peroksidien orgaaniset liuokset kuten asetyyli- ja dibensoyyliperoksidit). Reaktion aikana RO- ja R’O-radikaalit muodostuvat ja ne toimivat aktivaattoreina; b) atsoyhdisteisiin (kuten atsobisisobutyronitriiliin) perustuvat valmisteet, jotka hajoa- vat reaktioiden aikana vapauttaen typpeä ja muodostaen vapaita radikaaleja; c) hapetus-pelkistysvalmisteet (esim. kaliumperoksidin ja dodesyylimerkaptaanin seos), joissa aktivoivien radikaalien muodostuminen johtuu hapetus-pelkistysreaktiosta. 2. ionikatalyytit Nämä ovat tavallisesti orgaanisia liuosyhdisteitä, jotka synnyttävät ioneja, jotka kyke- nevät kiinnittymään toisiinsa kaksoissidoksin ja tuottamaan uudelleen aktiivikohtia valmiissa tuotteessa; Ionikatalyyttejä ovat mm. : a) Ziegler-tyyppiset katalyytit, joita käytetään polyolefiinien tuottamiseen (esim. titaa- nin ja trietyylialumiinin seos); b) Ziegler-Natta -tyyppiset katalyytit (stereokatalyytit, orientoitumiskatalyytit) — kuten esim. titaanitrikloridin ja trialkyylialumiinin seos — joita käytetään isotakti- sen polypropeenin ja eteeniolefiinin möhkälekopolymeerien valmistukseen; c) polyuretaanien valmistukseen tarkoitetut katalyytit (esim. trietyleenidiamiinin ja tinayhdisteiden seos); d) aminomuovien valmistukseen tarkoitetut katalyytit (esim. fosforihappo orgaanisessa liuottimessa); 3. Polykondensaatioreaktioihin tarkoitetut katalyytit Nämä ovat erilaisiin yhdisteisiin perustuvia valmisteita (esim. kalsiumasetaatin, antimo- nitrioksidin, titaanialkoholaattien, jne. seos). 3821 00 00 Valmistetut elatusaineet mikro-organismien viljelyä varten Tähän nimikkeeseen eivät kuulu hedelmöitetyt ja hedelmöittämättömät kananmunat, joita ei ole tuotettu mikro-organismien viljelyä varten, vaikka ne olisivatkin todistetusti peräisin taudinaiheuttajista vapaasta kanaparvesta (nimike 0407 tai 0408). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 193 3823 Teolliset monokarboksyylirasvahapot; puhdistuksessa saadut happamat öljyt; teol- liset rasva-alkoholit 3823 11 00 Steariinihappo Tässä alanimikkeessä steariinihapolla tarkoitetaan rasvahapposeoksia, jotka ovat normaali- lämpötilassa jähmeitä ja joissa puhtaan steariinihapon pitoisuus on 30 prosenttia tai enemmän, mutta kuitenkin vähemmän kuin 90 prosenttia, laskettaessa kuivan tuotteen painosta. Vastaavat tuotteet, joiden steariinihappopitoisuus on 90 painoprosenttia tai enemmän, luokitellaan alanimikkeeseen 2915 70 25. 3823 12 00 Öljyhappo Tässä alanimikkeessä öljyhapolla tarkoitetaan rasvahapposeoksia, jotka ovat normaaliläm- pötilassa juoksevia ja joissa puhtaan öljyhapon pitoisuus on 70 prosenttia tai enemmän, mutta kuitenkin vähemmän kuin 85 prosenttia, laskettaessa kuivan tuotteen painosta. Tuotteet, joiden öljyhappopitoisuus on 85 painoprosenttia tai enemmän, luokitellaan alanimikkeeseen 2916 15 00. 3823 13 00 Mäntyöljyrasvahapot Ks. HS-selitykset, nimike 3823, A kohdan 3 alakohta. Vastaavat tuotteet, joiden rasvahappopitoisuus on vähemmän kuin 90 painoprosenttia, luokitellaan nimikkeeseen 3803 00. 3823 70 00 Teolliset rasva-alkoholit Ks. HS-selitykset, nimike 3823, B kohta. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain teolliset rasva-alkoholit (asyklisten alkoholien seok- set), joissa yhdenkään alkoholikomponentin osuus ei ole 90 prosenttia tai yli 90 prosenttia kuivan tuotteen painosta. Vastaavat tuotteet, joissa rasva-alkoholin pitoisuus on 90 painoprosenttia tai enemmän, luokitellaan yleensä nimikkeeseen 2905. 3824 Valmistetut sitomisaineet valumuotteja ja -sydämiä varten; kemialliset tuotteet ja kemian- tai siihen liittyvän teollisuuden valmisteet (myös jos ne ovat luonnontuot- teiden seoksia), muualle kuulumattomat; kemian- tai siihen liittyvän teollisuuden jätetuotteet, muualle kuulumattomat 3824 10 00 Valmistetut sitomisaineet valumuotteja ja -sydämiä varten Ks. HS-selitykset, nimike 3824, A kohta. 3824 20 00 Nafteenihapot, niiden veteen liukenemattomat suolat ja niiden esterit Nafteenihapot ovat tietyillä (pääasiallisesti entisen Neuvostoliiton ja Romanian) alueilla tuotetun raakaöljyn jalostuksessa sivutuotteina syntyneitä asyklisten monokarboksyylihap- pojen seoksia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös nafteenihappojen veteen liukenemattomat suolat (esim. alumiinin, bariumin, lyijyn, kromin, kalsiumin, mangaanin, koboltin ja sinkin suolat) sekä nafteenihappojen esterit. 194 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3824 30 00 Sintraamattomat metallikarbidit sekoitettuina keskenään tai metallisten sideaineiden kanssa Tähän alanimikkeeseeen kuuluvat jauheet, jotka ovat suoraan muunnettavissa ”koviksi metalleiksi” sintraamalla. Ne koostuvat erilaisten metallikarbidien seoksista (esim. vol- frami-, titaani-, tantaali- ja niobiumkarbidit), metallisten sideaineiden (koboltti- tai nikkeli- jauheen) kanssa tai ilman. Jauheet sisältävät usein pieniä määriä parafiinivahaa (noin 0,5 painoprosenttia). Jopa yksinkertaiset seokset, jotka koostuvat jostain edellä mainitusta karbidista sekä metallisesta sideaineesta, luokitellaan tähän alanimikkeeseen, kun taas kukin näistä karbideista yksinään luokitellaan nimikkeeseen 2849. 3824 40 00 Valmistetut lisäaineet sementtiä, laastia tai betonia varten Ks. HS-selitykset, nimike 3824, B osan 3 kohta. 3824 50 10 Valuvalmis betoni Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. betoni, johon vesi on jo lisätty. Sitä kuljetetaan tavallisesti betoninsekoitinkuljetusautoissa. 3824 50 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. betoni, johon ei ole vielä sekoitettu vettä; 2. laasti. 3824 60 11 — 3824 60 99 Sorbitoli, muu kuin alanimikkeeseen 2905 44 kuuluva Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. sorbitolin (D-glusitolin) ”kiteytymättömät” muun- nokset, joita tavallisesti saadaan hydraamalla korkeassa paineessa glukoosisiirappia, joka sisältää tietyn määrän muita oligosakkarideja. Näiden muunnosten sorbitolipitoisuus (D-glusitolipitoisuus) on 60—80 prosenttia kuiva-aineen painosta, muita aineosia ovat ennen kaikkea osittain hydratut polyalkoholit ja oligosakkaridit. Tämän vuoksi sorbitolin (D-glusitolin) kiteytymisalttius on vähentynyt suuresti (ja siksi ilmaisu: kiteytymätön sorbitoli (D-glusitoli)). Sorbitoli, joka täyttää 29 ryhmän 1 huomautuksessa asetetut vaatimukset, luokitellaan alanimikkeisiin 2905 44 11—2905 44 99. 3824 90 10 Maaöljysulfonaatit, ei kuitenkaan alkalimetallien, ammoniumin tai etanoliamiinien maaöl- jysulfonaatit; bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen tiofeenisulfonihapot ja niiden suo- lat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. kalsiumin tai bariumin maaöljysulfonaatit, joiden kivennäisöljypitoisuus on tavallisesti 55—70 painoprosenttia. Niitä käytetään laajalti kivennäisöljyjen lisäaineiden valmis- tuksessa; 2. bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen tiofeenisulfonihapot, jotka on valmistettu tiettyjä bitumisia savikiviä ensin kuivatislaamalla ja sen jälkeen rikkihappokäsittele- mällä. Tiofeenisulfonihapot on tarkoitettu käytettäväksi farmasiassa ja niiden koko- naisrikkipitoisuus on tavallisesti suurempi kuin 9 painoprosenttia kuten myös niiden suolojen, erityisesti kalsiumsuolojen kokonaisrikkipitoisuudet. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 195 3824 90 15 Ioninvaihtimet Ks. HS-selitykset, nimike 3824, B kohdan 14 alakohta. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sulfonoituun hiileen perustuvat ioninvaihtimet sekä tietyt savityypit, jos ne on erityisesti käsitelty niin, että ne soveltuvat ioninvaihtimiksi (lähinnä kationinvaihtimiksi). Näitä ovat geelin muodossa oleva glaukoniitti, joka koostuu merestä peräisin olevasta hiekkaisesta kalkkiliejusta saaduista alumosilikaateista. Sitä käytetään pääasiallisesti vedenpehmennykseen. Muut vastaaviin tarkoituksiin käytettävät tuotteet perustuvat montmorilloniittiin ja kaoliniittiin. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös synteettiset ioninvaihtimet, kuten keinotekoiset zeoliitit sekä alumiinioksidiin tai piihappogeeliin perustuvat synteettiset ioninvaihtimet. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: a) puhdas piihappogeeli (alanimike 2811 22 00); b) puhdas alumiinioksidi, myös aktivoitu (alanimike 2818 20 00 tai 2818 30 00); c) aktivoitu savi (alanimike 3802 90 00). 3824 90 20 Kaasua imevät aineet tyhjöputkia varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet jotka tunnetaan nimellä ”kaasua imevät aineet”. Ne on edelleen jaoteltu ”nopeisiin kaasunimijöihin” ja ”tavallisiin kaasunimijöihin”. ”Nopeat kaasunimijät” on tyhjöhöyrystetty putkeen valmistuksen aikana. Näitä ovat mm. tuotteet, jotka koostuvat sekä bariumista että alumiinista, magnesiumista, tantaalista, toriumista, jne. ja jotka ovat metallilangan tai pellettien muodossa, sekä yhdisteet, jotka koostuvat barium- ja strontiumkarbonaattien seoksesta ja ovat tantaalilangan päällys- teenä. ”Tavalliset kaasunimijät” on pelkästään kuumennettu mutta ei höyrystetty ja niillä on vain pinta-absorptiovaikutus. Ne koostuvat tavallisesti puhtaista metalleista (tantaalista, volfra- mista, sirkoniumista, niobiumista ja toriumista) ja ovat metallilangan, levyjen, jne. muo- dossa ja siksi niitä ei voida luokitella tähän alanimikkeeseen. 3824 90 30 Alkalinen rautaoksidi, jota käytetään kaasun puhdistuksessa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, joista käytetään erisnimistä muodostettuja kauppanimiä (esim. Lamingin seos). Joitakin näitä tuotteita saadaan sivutuotteina jalostet- taessa bauksiitista alumiinia ja ne ovat pyöreiden ruosteenväristen rakeiden muodossa ja koostuvat rautaoksideista, alumiinista, kalsiumista ja titaanista, natriumkarbonaatista ja piistä ja ne ovat yleensä kosteita. Muut tuotteet koostuvat kuivasta jauheesta, jossa on (osittain magneettinen) rautaoksidipohja, kalsiumkarbonaattia ja silikaatteja. 3824 90 35 Ruosteenestoaineet, joissa on amiineja aktiivina aineosina Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, joiden aktiivisina aineosina on amiineja tai niiden johdannaisia ja joita käytetään ruosteenestoaineina, esim. : 1. valmisteet, jotka on valmistettu amiineista tai aminoalkoholeista (tavallisesti trietanoli- amiineista) ja alkaaleista nitriiteistä, myös kostutusaineen kanssa; 2. rasvahappojen tai hartsimaisten amiinien tai niiden johdannaisten (esim. fosfaattien ja rasvadiamiinien, rasvahapposuolojen ja rasva-amiinisuolojen) orgaaniset liuokset. Valmisteet, joita käytään lisäaineina kivennäisöljyissä, esim. syöpymistä estävinä aineina polttoöljyissä, luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 3811: 3824 90 45 Kattilakiven estoaineet ja sen kaltaiset yhdisteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 3824 kohdan B alakohdassa 15 mainitut tuotteet sekä valmisteet, jotka liuottavat kalkkipitoisia saostumia. 196 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3824 90 50 Galvanoimisvalmisteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat esim. erityiset valmisteet, jotka on tarkoitettu metallointi- ja kiillotuskylpyihin, ja elektrografiatuotteet. 3824 90 55 Glyserolin mono-, di-, tri-, ja rasvahappoestereiden seokset (rasvojen emulgaattorit) Ks. HS-selitykset, nimike 3824, B kohdan 11 alakohta. 3824 90 65 Aputuotteet valimoita varten (muut kuin alanimikkeeseen 3824 10 00 kuuluvat) HS-selityksissä nimikkeen 3824 kohdan B alakohdissa 6 ja 42 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös: 1. kalsiumkarbonaattiin, vahoihin ja väriaineeseen perustuvat valmisteet, jotka on tarkoi- tettu keernalaatikoiden ja mallilaattojen päällystämiseen; 2. dekstriiniin ja natriumkarbonaattiin perustuvat valmisteet, jotka emulgoitumisen jäl- keen on tarkoitettu käytettäviksi teräsrakennemuottien päällysteinä; 3. ohuella synteettisellä hartsikerroksella päällystetty hiekka, joka on tarkoitettu valusydä- mien valmistukseen; 4. tuotteet, jotka on tarkoitettu kaasun poistamiseen teräksestä; 5. kaavaukseen tarkoitetut erotusaineet (muut kuin nimikkeeseen 3403 luokitellut). 3824 90 70 Rakennusteollisuudessa palon- ja vesisuojauksessa käytettävät valmisteet sekä muut vastaa- vat suojaavat valmisteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. paloturvallisuustuotteet (esim. ammoniumyhdisteisiin perustuvat tuotteet, jotka kuu- muuden vaikutuksesta turpoavat ja muodostavat siten eristävän kerroksen rakennus- osien päälle); 2. tuotteet (tavallisesti silikaattiin perustuvat), jotka on tarkoitettu rakennuksien ulko- osien kyllästämiseen ja siten niiden suojaamiseen vedeltä; 3. betoniin lisättävät tuotteet, jotka estävät pohjavettä imeytymästä betoniin. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 197 VII JAKSO MUOVIT JA MUOVITAVARAT; KUMI JA KUMITAVARAT 39 RYHMÄ MUOVIT JA MUOVITAVARAT 6 huomautus Ilmaisulla ”liuokset”, jota käytetään sekä tässä huomautuksessa että 32 ryhmän 4 huomautuksessa, ei tarkoiteta kolloidisia liuoksia. I. ALKUMUODOT Ilmaisun ”alkumuodot” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 6 huomautus ja HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden kohta ”Alkumuodot”. 3901 Eteenipolymeerit, alkumuodossa 3901 10 10 ja 3901 10 90 3901 20 10 ja 3901 20 90 3901 90 10 — 3901 90 90 Polyeteeni, jonka ominaispaino on pienempi kuin 0,94 Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain eteenin homopolymeerit, ts. polymeerit, joissa eteenin osuus on vähintään 95 prosenttia kokonaispolymeerisisällön painosta. Polyeteenin ominaispaino on määritettävä laskemalla lisäaineettomasta polymeeristä. Nestemäinen polyeteeni luokitellaan näihin alanimikkeisiin vain, jos se täyttää tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohdassa asetetut ehdot. Muuten se luokitellaan nimikkee- seen 2710 00. Polyeteenivahat luokitellaan nimikkeeseen 3404. Polyeteeni, jonka ominaispaino on vähintään 0,94 Ks. alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävät huomautukset. Muut Tämän ryhmän 4 huomatuksen ja 1 alanimikehuomautuksen mukaisesti näihin alanimik- keisiin kuuluvat: 1. eteenin kopolymeerit sekä muut monomeerit kuin vinyyliasetaatti (esim. eteenin ja propeenin kopolymeerit) sekä samankaltaisen koostumuksen omaavien polymeerien seokset, joissa eteeni on hallitseva komonomeeri; 2. tämän ryhmän 5 huomatuksen mukainen kemiallisesti muunnettu polyeteeni (esim. kloorattu polyeteeni ja klorosulfonoitu polyeteeni). 3902 Propeeni- ja muut olefiinipolymeerit, alkumuodossa 3902 10 00 Polypropeeni Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin tätä alanimikettä. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu nestemäinen propeeni, joka ei ole tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohdan vaatimusten mukainen (esim. tripropeeni tai tetrapropeeni) (nimike 2710 00). 198 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3902 20 00 Polyisobuteeni Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeessä 3902 mainitut tuotteet. Tähän alanimikkeeseen ei kuulu nestemäinen isobuteeni, joka ei ole tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohdan vaatimusten mukainen (esim. tri-isobuteeni) (nimike 2710 00). 3902 30 00 Propeenikopolymeerit 3902 90 10 — 3902 90 90 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kopolymeeri tai polymeeriseos, jossa on 45 paino- prosenttia eteeniä, 35 painoprosenttia propeenia ja 20 painoprosenttia isobuteenia, sillä propeeni ja isobuteeni, joiden polymeerit luokitellaan nimikkeeseen 3902, vastaavat yhdessä 55 painoprosenttia kopolymeerin painosta ja kokonaisuutena hallitsevat eteeniä. Lisäksi propeeni (jonka kopolymeerit on tässä yhteydessä nimenomaan mainittu) on isobutyleenia hallitseva monomeeri (tämän ryhmän 4 huomautuksen ja 1 alahuomautuksen soveltaminen). Jos edellä annetussa esimerkkikopolymeerissa propeenin ja isobutyleenin painoprosent- tiluvut ovat päinvastaiset, ko. kopolymeeri luokitellaan alanimikkeisiin 3902 90 10— 3902 90 90. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tuotteet, jotka tunnetaan kauppanimellä poly(alfaole- fiinit) ja joita tavallisesti saadaan polymeroimalla heikosti dek-1-eeni ja näin saatua tuotetta hydraamalla sekä siitä jakotislauksen avulla erottamalla runsaasti C20-, C30-, C40- ja C50-hiilivetyjä sisältävät jakeet. Näistä jakeista on sekoittamalla muodostettu erityyppisiä kaupallisia poly(alfaolefiineja). Tuotteet ovat nesteitä, jotka eivät täytä tämän ryhmän 3 huomautuksen c alakohdassa asetettuja vaatimuksia, mutta jotka vastaavat tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohdan määräyksiä. Tuotteita käytetään kivennäisöljyjen korvikkeina synteettisten ja puolisynteet- tisen voiteluöljyjen valmistuksessa ja ne antavat ko. voiteluöljyille korkeamman viskosi- teetti-indeksin, alemman jähmettymispisteen, paremman lämpökestävyyden, korkeamman leimahduspisteen ja pienemmän haihtuvuuden. 3903 Styreenipolymeerit, alkumuodossa Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu styreenipolyesterit (nimike 3907). 3903 11 00 ja 3903 19 00 Polystyreeni Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 3904 Vinyylikloridi- ja muut halogeeniolefiinipolymeerit, alkumuodossa Vinyylipolymeeri on polymeeri, jonka monomeerit ovat asettuneet seuraavasti: C—X-sidos ei ole hiili-hiilisidos eikä hiili-vetysidos. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 199 3904 10 00 Polyvinyylikloridi, jota ei ole sekoitettu muiden aineiden kanssa Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin tätä alanimikettä. 3904 21 00 ja 3904 22 00 Muu polyvinyylikloridi Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 3904 30 00 Vinyylikloridi-vinyyliasetaattikopolymeerit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain: 1. vinyylikloridin kopolymeerit, joissa vinyylikloridi on hallitseva monomeeri; 2. polyvinyylikloridin ja polyvinyyliasetaatin seokset, joissa vinyylikloridi on hallitseva monomeeri. 3904 40 00 Muut vinyylikloridikopolymeerit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. vinyylikloridin ja eteenin kopolymeerit, joissa vinyylikloridi on hallitseva komonomeeri. 3904 61 00 Polytetrafluorieteeni Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 3904 69 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. polyklooritrifluorieteeni ja polyvinylideenifluoridi. 3906 Akryylipolymeerit, alkumuodossa 3906 10 00 Polymetyylimetakrylaatti Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin tätä alanimikettä. 3906 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. polyakryylinitriili. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) akryylipolymeerit, jotka muodostavat ioninvaihtimia (alanimike 3914 00 00); b) akryylinitriilin kopolymeerit, jotka ovat 40 ryhmän 4 huomautuksen mukaisia (40 ryhmä). 3907 Polyasetaalit, muut polyeetterit ja epoksihartsit, alkumuodossa; polykarbonaatit, alkydihartsit, polyallyyliesterit ja muut polyesterit, alkumuodossa Etuliitteen ”poly-” määrittelystä tämän nimikkeen yhteydessä, ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus, kohta a 1. 200 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3907 20 11 — 3907 20 99 Muut polyeetterit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös kemiallisesti muunnetut polyeetterit (muut kuin polyasetaalit) (ks. HS-selitykset, nimike 3907, kohta 2). 3907 20 21 Hydroksyyliluku enintään 100 Polymeerin hydroksyyliluku on milligrammoina annettu kaliumhydroksidin määrä, joka vastaa hydroksyyliryhmiä yhdessä grammassa näytettä. Tämä luku osoittaa hydroksyyli- ryhmien määrän polymeeriketjussa. Hydroksyyliluku voidaan mitata esim. määrätyn ASTM D 4274 -menetelmän avulla. Polyeettereitä ja polyestereitä, joilla on korkea hydroksyyliluku (yli 100), saadaan käyttä- mällä polyoleja niiden synteesissä; tällä tavoin saadut tuotteet, joissa on paljon reaktiivisia hydroksyyliryhmiä, reagoivat isosyanaattien kanssa muodostaen polyuretaaneja. 3907 20 29 Muut Ks. HS-selitykset, alanimike 3907 20 21. 3907 40 00 Polykarbonaatit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kopolymeerit, jotka sisältävät polykarbonaatin muodostaman aineosan ja polyeteenitereftalaatin muodostaman aineosan, jos polykarbo- naatti on hallitseva aineosa (ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden alanimikeseli- tykset, kohta B1, kuudes kappale). 3907 60 00 Polyeteenitereftalaatti Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kopolymeerit, jotka sisältävät polykarbonaatin muodostaman aineosan ja polyeteenitereftalaatin muodostaman aineosan, jos polyeteenite- reftalaatti on hallitseva aineosa (ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden alanimikese- litykset, kohta B1, kuudes kappale). 3907 99 11 ja 3907 99 19 3907 99 91 ja 3907 99 99 Hydroksyyliluku enintään 100 Ks. HS-selitykset, alanimike 3907 20 21. Muut Ks. HS-selitykset, alanimike 3907 20 21. 3908 Polyamidit, alkumuodossa 3908 10 00 Polyamidi-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 tai -6,12 Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 3909 Aminohartsit, fenolihartsit ja polyuretaanit, alkumuodossa Tässä nimikkeessä mainituista hartsimonomeereista koostuvien kopolymeerien luokittelusta sekä niiden seosten luokittelusta, ks. tämän ryhmän huomautus 4. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 201 3911 Maaöljyhartsit, kumaroni-indeenihartsit, polyterpeenit, polysulfidit, polysulfonit ja muut tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut tuotteet, muualle kuulumatto- mat, alkumuodossa 3911 10 00 Maaöljyhartsit, kumaroni-, indeeni- tai kumaroni-indeenihartsit ja polyterpeenit Tähän alanimikkeeseen luokiteltavat polyterpeenit on rajoitettu niihin polymeereihin ja polymeeriseoksiin, joissa yksi tai useampi polyterpeenimonomeeri vastaa vähintään 95 pro- senttia kokonaispolymeerisisällön painosta. Kondensaatio- tai vaelluspolymerointituotteet, myös kemiallisesti muunnetut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 3911 kohdissa 2, 3 ja 4 mainitut tuotteet. Selluloosa ja sen kemialliset johdannaiset, muualle kuulumattomat, alkumuo- dossa Selluloosa-asetaatit Ks. HS-selitykset, nimike 3912, B kohdan 1 alakohta. Selluloosanitraatit (myös kollodiumit) Ks. HS-selitykset, nimike 3912, B kohdan 2 alakohta. 3911 90 11 — 3911 90 19 3912 3912 11 00 ja 3912 12 00 3912 20 11 — 3912 20 90 3912 20 11 Kollodiumit ja selloidiini Kollodium on 12-prosenttinen nitroselluloosan liuos eetterin ja alkoholin seoksessa. Haihduttuaan tämä liuos jättää elastisen nitroselluloosakerroksen, jonka joustavuutta voidaan parantaa lisäämällä siihen risiiniöljyä. Kollodium voidaan muodostaa myös liuottamalla nitroselluloosaa asetonissa. Kollodiumia käytetään valokuvausemulsioiden valmistukseen sekä lääketieteessä. Selloidiiniä valmistetaan haihduttamalla kollodiumista liuottimet osittain. Selloidiini on kiinteätä. 3912 20 19 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pehmittämättömät selluloosanitraatit (nitroselluloosa), lukuun ottamatta kollodiumeja ja selloidiiniä, vaikka ne olisikin turvallisuussyistä flegma- toitu (tavallisesti joko etyyli- tai butyylialkoholilla) tai muunnettu vaarattomiksi jollain muulla tavalla. 3912 31 00 — 3912 39 80 Selluloosaeetterit Ks. HS-selitykset, nimike 3912, B kohdan 4 alakohta. 3912 31 00 Karboksimetyyliselluloosa ja sen suolat Karboksimetyyliselluloosaa syntyy monokloorietikkahapon reagoidessa alkaliselluloosan kanssa ja sitä käytetään pääasiallisesti sakeutusaineena ja suojakolloidina. 3912 39 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. metyyliselluloosa, bentsyyliselluloosa ja hydroksi- etyyliselluloosa. 202 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3912 90 10 Selluloosaesterit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. selluloosapropionaatti ja selluloosabutyraatti. 3912 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. muualle kuulumaton selluloosa, alkumuodossa. Regeneroitua selluloosaa ei tavallisesti luokitella tähän alanimikkeeseen, koska se on yleensä kauppatavaran muodossa. Ohuen ja läpinäkyvän kalvon muodossa se luokitellaan nimikkeeseen 3920 tai 3921 ja tekstiilikuitujen muodossa se luokitellaan 54 tai 55 ryhmään. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. selluloosaestereiden ja selluloosaeettereiden seokset (ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomatus). 3913 Luonnonpolymeerit (esim. algiinihappo) ja muunnetut luonnonpolymeerit (esim. kovetetut valkuaisaineet ja luonnonkumin kemialliset johdannaiset), muualle kuu- lumattomat, alkumuodossa 3913 10 00 Algiinihappo, sen suolat ja esterit Ks. HS-selitykset, nimike 3913, 1 kohta. 3913 90 10 Luonnonkumin kemialliset johdannaiset Ks. HS-selitykset, nimike 3913, 3 kohta. 3913 90 80 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 3913, 2 ja 4 kohdat. II. JÄTTEET, LEIKKEET JA ROMU; PUOLIVALMISTEET; TAVARAT 3915 Muovijätteet, -leikkeet ja -romu Ilmaisu ”muovit” on määritelty tämän ryhmän 1 huomautuksessa. Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. 2. jätteet, leikkeet ja romu, jotka koostuvat yhdestä ainoasta, alkumuotoon muunnetusta lämmössä kovettuvasta aineesta (jo kovetettu); jätteet, leikkeet ja romu, jotka ovat termoplastisista aineista tai lämmössä kovettuvista (jo kovetetuista) aineista tai molemmista koostuvaa muoviseosta, joka on muunnettu alkumuotoon. 3915 90 11 — 3915 90 19 Additiopolymerointituotteista valmistetut Ilmaisun ”additiopolymerointituotteet” määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden kohta ”Polymeerit”, 1 kohta. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. propeenipolymeereistä, akryylipolymeereistä sekä vinyyliasetaatti- ja vinylideeniasetaattipolymeereistä valmistetut jätteet, leikkeet ja romu. 3915 90 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. polyestereistä, polyamideista tai polyuretaaneista valmistetut jätteet, leikkeet ja romu. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 203 3916 3916 90 11 — 3916 90 19 3916 90 51 ja 3916 90 59 3917 3917 29 11 ja 3917 29 13 Monofilamenttilanka, jonka poikkileikkauksen suurin mitta on suurempi kuin 1 mm, sauvat, tangot ja profiilit, myös pintakäsitellyt, mutta ei muulla tavalla valmistetut, muovia Kondensaatio- tai vaelluspolymerointituotteista, myös kemiallisesti muunnetuista valmiste- tut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. polyestereistä, polyamideista tai polyuretaaneista valmistetut monofilamenttilangat, sauvat, tangot ja profiilit. Additiopolymerointituotteista valmistetut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. propeeni-, styreeni- tai akryylipolymeereistä valmiste- tut monofilamenttilangat, sauvat, tangot ja profiilit. Putket ja letkut sekä niiden liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakap- paleet ja laipat), muovia Ilmaisun ”putket ja letkut” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 8 huomautus. Kondensaatio- tai vaelluspolymerointituotteista, myös kemiallisesti muunnetuista valmiste- tut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. fenoli-, amino-, alkydihartseista sekä muista polyeste- reistä, polyamideista, polyuretaaneista ja silikoneista valmistetut putket ja letkut. 3917 29 15 Additiopolymerointituotteista valmistetut 3917 32 11 ja 3917 32 19 3917 32 31 — 3917 32 39 3918 3919 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. polytetrahaloeteeneistä, polyisobuteenista, styreeni-, vinylideenikloridi-, vinyyliasetaatti- tai muiden vinyyliestereiden polymeereistä sekä akryyli- polymeereistä valmistetut tuotteet. Kondensaatio- tai vaelluspolymerointituotteista, myös kemiallisesti muunnetuista valmiste- tut Ks. alanimikkeiden 3917 29 11 ja 3917 29 13 selittävät huomautukset. Additiopolymerointituotteista valmistetut Ks. alanimikkeen 3917 29 15 selittävät huomautukset. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tuotteet, jotka on tehty eteeni-, propeeni- tai vinyylikloridipolymeereistä. Muoviset lattianpäällysteet, myös itsekiinnittyvät, rullina tai laattoina; tämän ryhmän 9 huomautuksessa määritellyt muoviset seinän- ja katonpäällysteet Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. muoviset rei’ittämättömät päällysteet, rullina tai laattoina, jollaisia käytetään peittämään esim. tenniskenttiä ja ulkotasanteita. Itsekiinnittyvät laatat, levyt, kalvot, teippi, kaistaleet ja muut litteät tuotteet, muovia, myös rullina Tähän nimikkeeseen luokitelluilla tavaroilla on usein paperista tai muovista valmistettu suojaava taustakalvo tai -kaistale. Näitä suojaavia taustakalvoja tai -kaistaleita ei oteta huomioon määritettäessä tavaroiden luokittelua. 204 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 3919 10 11 — 3919 10 90 3919 10 11 — 3919 10 19 Enintään 20 cm:n levyisinä rullina Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kiinnittyvät kaistaleet, joissa on repäisynauha ja jotka on lähinnä vähittäismyyntiä varten pakattu kertakäyttöisiin rullakeloihin, joita ei tavallisesti voida käyttää uudelleen. Kaistaleet, jotka on päällystetty vulkanoimattomalla luonnon tai synteettisellä kumilla Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain itsekiinnittyvät kaistaleet, esim. kaistaleet, joiden ulkonäöstä voi päätellä että ne on yksinomaan tai pääasiallisesti tarkoitettu kiinnittämi- seen. Tällaisia kaistaleita käytetään tavallisesti tavaroiden pakkaamiseen ja muihin vastaa- viin tarkoituksiin. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu kaistaleet, jotka ulkonäöstä päätellen on tarkoitettu pääasiallisesti tai yksinomaan koristamiseen. 3919 10 69 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. styreeni-, propeeni- tai akryylipolymeereistä valmis- tetut tuotteet. 3920 Muut laatat, levyt, kalvot, kaistaleet ja nauhat, muovia, ei kuitenkaan huokoista muovia eikä muihin aineisiin vahvistamalla, kerrostamalla, tukemalla tai vastaa- valla tavalla yhdistetyt Ks. tämän ryhmän 10 huomautus. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu kaistaleet, joiden näennäisleveys on enintään 5 mm (54 ryhmä). 3920 20 71 Koristenauhat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaistaleet, jollaisia käytetään pakkaustarkoituksiin ja jotka ovat värjättyjä, silkkimäisiä sekä jotka on valmistettu propeenipolymeereistä suulake- puristamalla. Valmiin tuotteen propeenipolymeerien molekyylisuuntautuminen aiheuttaa tuotteen säikiy- tymisen, kun kaisteletta vedetään käsin pitkittäissuuntaan, mikä antaa virheellisen vaikutel- man siitä, että kyseessä on kuitupohjainen tuote. Näiden kaistaleiden paksuus on noin 0,13 mm. Ne voivat olla painettuja ja ne soveltuvat kiharrettaviksi Ne on tavallisesti kierretty keloihin ja niitä markkinoidaan kauppanimellä ”muoviset kuteettomat nauhat” (”bolducs”) Niitä käytetään yleensä samaan tarkoitukseen kuin nimikkeen 5806 kuteettomia nauhoja (”bolducs”). Nämä koristenauhat kiinnitetään pakkausten ympärille yleensä solmimalla. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu koristekaistaleet, joiden näennäisleveys on enintään 5 mm (alanimike 5404 90 11). 3920 20 79 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaistaleet, joita käytetään pakkaustarkoituksiin ja jotka ovat värjäämättömiä tai kokonaisuutena värjättyjä sekä jotka on valmistettu propeenipoly- meereistä suulakepuristamalla. Nämä koristenauhat — toisin kuin alanimikkeen 3920 20 71 koristenauhat — eivät ole silkkimäisiä, vaan ne ovat paksumpia ja jäykempiä ja ne eivät sovellu kiharrettaviksi. Niiden pinta voi olla kohokuvioitu tai koverrettu ja ne voivat olla painettuja. Koristenauha kiristetään pakattavan tavaran ympärille ja nauhan päät kuumasaumataan tai liitetään toisiinsa metalli- tai muoviliittimellä. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kaistaleet, joiden näennäisleveys on enintään 5 mm (alanimike 5404 90 19). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 205 3920 41 11 — 3920 41 99 3920 42 11 — 3920 42 99 Jäykät Jäykkien ja taipuisien tuotteiden erottelusta, ks. alanimikkeiden 3920 42 11—3920 42 99 selittävät huomautukset. Taipuisat Näissä alanimikkeissä katsotaan taipuisiksi tuotteet, jotka voidaan niiden murtumatta käsin taivuttaa läpimitaltaan 18 cm olevan telan ympärille 15 °—30 °C:n lämpötilassa. 3920 73 10 Kalvot rullina tai kaistaleina elokuvausta tai valokuvausta varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat levyt, jotka soveltuvat käytettäviksi elokuvatuksessa tai valokuvauksessa valoherkkien aineiden alustana. 3921 Muut laatat, levyt, kalvot ja kaistaleet, muovia Ks. nimikkeen 3920 selittävät huomautukset. 3921 90 41 Suurpainelaminaatit, joissa on koristepinta yhdellä tai molemmilla puolilla Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kalvolaminaatit, jotka koostuvat kuitulevyaineker- roksista (esim. paperista), jotka on kyllästetty kertamuoveilla ja sidottu yhteen lämmön ja vähintään 5 MPa:n paineen avulla. Ulkokerroksessa tai -kerroksissa on koristevärejä tai -kuvioita (esim. puujäljitelmä). Laminaatteja, joissa on koristekerros molemmilla puolilla, käytetään pystysuunnassa, esim. näyttelytilojen ja näyteikkunoiden väliseininä. Laminaatteja, joissa on koristekerros vain yhdellä puolella, käytetään pääasiallisesti lastulevyjen päällysteinä. 3923 Tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaamiseen käytettävät muovitavarat; muoviset tulpat, kannet, kapselit, korkit ja muut sulkimet 3923 90 10 Putkeksi valmistettu verkko Tähän alanimikkeeseen kuuluva verkko on tarkoitettu pakkaamiseen ja sitä myydään määrittämättömän pituisina paloina. Sopivan pituisiksi palasiksi leikatusta verkosta valmis- tetaan tavallisesti säkkejä ja pusseja, joita käytetään tiettyjen hedelmien ja kasvisten, kuten omenoiden, appelsiinien, perunoiden ja sipulien, pakkaamiseen. 3924 Pöytä- ja keittiöesineet, muut talous- ja toalettiesineet, muovia 3924 90 11 Sienet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat regeneroidusta selluloosasta valmistetut sienet, jotka on leikattu muun kuin suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi, sekä suorakaiteen tai neliön muotoisiksi leikatut sienet, joissa on pyöristetyt reunat tai joita on muuten työstetty. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: a) edellä mainitut sienet, jotka on valmistettu muusta muovista kuin regeneroidusta selluloosasta (alanimike 3924 90 90); b) pesusienet (nimike 0509); c) ainoastaan suorakaiteen tai neliön muotoisiksi leikatut sienet (nimike 3921). 206 3925 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Muoviset rakennustarvikkeet, muualle kuulumattomat Ks. tämän ryhmän 11 huomautus. 3925 20 00 Ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit sekä kynnykset Ks. HS-selitykset, alanimike 3925 20. 3925 90 10 Helat ja varusteet, jotka on tarkoitettu pysyvästi asennettaviksi oviin, ikkunoihin, portai- siin, seiniin tai muihin rakennuksen osiin Ks. tämän ryhmän 11 huomautuksen ij alakohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 207 40 RYHMÄ KUMI JA KUMITAVARAT Yleisohjeita Tämän ryhmän 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetaan ilmaisulla ”muut kuin lämpömuovautuvat aineet” aineita, joita ei voida toistuvasti pehmentää lämpökäsittelyllä niin, että niitä voitaisiin muotoilla puristamalla tai suulakepuristamalla. 4001 Luonnonkumi, balata, guttaperkka, guayulekumi, chiclekumi ja niiden kaltaiset luonnosta saadut kumit, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina 4001 21 00 Savustetut levyt Ks. HS-selitykset, nimike 4001, B kohdan 1 alakohdan ensimmäinen kappale. 4001 29 10 ja 4001 29 90 Muu Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. vaaleat kreppilevyt, ruskeat kreppilevyt, uritetut ja ilmakuivatut levyt, uudelleen puristetut kumirakeet ja luonnonkumista saatu raejauhe (”free-flowing powders”). 4001 29 10 Kreppi Ks. HS-selitykset, nimike 4001, B kohdan 1 alakohdan toinen ja neljäs kappale. 4002 Synteettinen kumi ja öljystä valmistettu faktis, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina; nimikkeen 4001 tuotteiden ja tämän nimikkeen tuotteiden seokset, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina 4002 99 10 Muoveja yhdistämällä modifioidut tuotteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tämän ryhmän 4 huomautuksen c alakohdassa mainitut tuotteet, lukuun ottamatta depolymeroitua luonnonkumia (alanimike 4002 99 90). 4002 99 90 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. karboksyloidut akryylinitriilibutadieenikumit (XNBR), akryylinitriili-isopreenikumit (NIR) ja öljystä valmistettu faktis. 4005 Seostettu kumi, vulkanoimaton, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaista- leina 4005 20 00 Liuokset; muut dispersiot kuin alanimikkeeseen 4005 10 kuuluvat Ks. HS-selitykset, nimike 4005, B kohdan ensimmäinen kappale sekä 2 alakohta. 4005 91 00 Laatat, levyt ja kaistaleet Ks. HS-selitykset, nimike 4005, B kohdan ensimmäinen kappale sekä 3 ja 4 alakohdat. 208 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vulkanoimattomasta kumista valmistetut laatat, levyt ja kaistaleet, leikkaamattomina tai ainoastaan leikattuina suorakaiteen tai neliön muotoisiksi. Ne on päällystetty yhdeltä puolelta liima-ainekerroksella. Tämän ryhmän 9 huomautuksen mukaisesti liima-aineen lisääminen katsotaan pelkäksi pintakäsittelyksi. Tähän alanimik- keeseen luokitellaan myös vastaavat tuotteet, joissa on liima-ainetta suojaava, paperista tai tekstiiliaineesta valmistettu taustapaperikerros. 4005 99 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 4005, B kohdan ensimmäinen kappale sekä 5 alakohta. 4009 Putket ja letkut, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia, myös jos niissä on liitos- ja muita osia (esim. liitoskappaleita, kulmakappaleita ja laippoja) 4009 50 30 Vahvistamattomat ja muuten muihin aineisiin yhdistämättömät Tähän alanimikkeeseen kuuluvien putkien ja letkujen liitos- ja muut osat voivat olla mitä tahansa materiaalia. 4009 50 50 Vahvistetut ainoastaan metallilla tai siihen muuten yhdistetyt Ks. alanimikkeen 4009 50 30 selittävät huomautukset. 4009 50 70 Vahvistetut ainoastaan tekstiiliaineella tai siihen muuten yhdistetyt Ks. alanimikkeen 4009 50 30 selittävät huomautukset. 4011 Uudet pneumaattiset ulkorenkaat, kumia 4011 20 10 Kuormitustunnus enintään 121 Kuormitustunnus on aina merkitty ulkorenkaaseen. Se määritellään neuvoston direktiivissä 92/23/ETY (EYVL L 129, 14. 5. 1992, s. 95). 4011 20 90 Kuormitustunnus suurempi kuin 121 Ks. alanimikkeen 4011 20 10 selittävät huomautukset. 4011 40 10 Vannehalkaisija enintään 30,5 cm Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ulkorenkaat, joiden vannehalkaisija on enintään 12 tuu- maa (12 tuumaa = 30,48 cm). Vannehalkaisijan tuumakoko on aina merkitty ulkorenkaa- seen (ks. neuvoston direktiivi 92/23/ETY (EYVL L 129, 14. 5. 1992, s. 95). 4011 50 10 Ulkorenkaat, joissa on sisäänommellut sisärenkaat Ulkorenkaat, joissa on sisäänommellut sisärenkaat, ovat pneumaattisia ulkorenkaita eli kokonaisuuksia, jotka koostuvat ulkorenkaasta ja sisärenkaasta ja joita tavallisesti käyte- tään kilpapyörissä. 4011 91 10 — 4011 91 90 Joissa on vinoripakuvioinen tai sen kaltainen kulutuspinta Ks. HS-selitykset, nimikkeen 4011 alanimikeselitykset, alanimike 4011 91. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 209 4015 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet (myös käsineet), kaikkiin tarkoituksiin, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia 4015 11 00 Kirurgiseen käyttöön Ks. HS-selitykset, nimikkeen 4015 alanimikeselitykset, alanimike 4015 11. 4015 19 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. teolliseen käyttöön tarkoitetut suojakintaat ja -käsineet; 2. radiologeille tarkoitetut suojakäsineet, jotka on käsitelty lyijykarbonaattipohjaisella seoksella ja jotka eivät siksi läpäise röntgensäteitä. 4015 90 00 Muut HS-selityksissä nimikkeen 4015 mainittujen tuotteiden lisäksi (lukuun ottamatta käsineitä) tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös suojavaatteet, jotka suojaavat säteilyltä tai ilmanpai- neelta (esim. lentäjille tarkoitetut painepuvut), edellyttäen että niihin ei ole yhdistetty hengityslaitetta. Mikäli tavaraan on liitetty hengityslaite, se luokitellaan nimikkeeseen 9020 00. 4016 Muut tavarat, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia 4016 91 00 Lattianpäällysteet ja matot 4016 99 82 ja 4016 99 88 Ks. HS-selitykset, nimike 4016, 2 alakohta. Muut HS-selityksissä, nimikkeen 4016 kohdissa 7—12 mainittujen tuotteiden lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kumipäiset vasarat, hiomakivet, joita (vaihdettavalla) hioma- paperilla päällystettyinä käytetään tiettyjen tavaroiden käsinkiillottamiseen sekä kotitalous- tuotteet kuten pienillä imukupeilla varustetut koukut, pöytätabletit, pesualtaiden tulpat, karhupumput (viemäripumput), oven pidättimet ja huonekalujen jalkoihin tarkoitetut kumitulpat. 210 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 VIII JAKSO RAAKAVUODAT JA -NAHAT, MUOKATTU NAHKA, TURKISNAHAT JA NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; SATULA- JA VALJASTEOKSET; MATKATARVIKKEET, KÄSILAUKUT JA NIIDEN KALTAISET SÄILYTYSESINEET; SUOLESTA VALMISTETUT TAVARAT RAAKAVUODAT JA -NAHAT (MUUT KUIN TURKISNAHAT) SEKÄ MUOKATTU NAHKA 41 RYHMÄ 4101 Nauta- ja hevoseläinten raakavuodat ja -nahat (tuoreet tai suolatut, kuivatut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, mutta eivät parkitut, pergamenttina- haksi valmistetut tai enempää valmistetut), myös karvapeitteettömät tai halkais- tut 4101 10 10 ja 4101 10 90 Kokonaiset nautaeläinten vuodat ja nahat, paino nahkaa kohti enintään 8 kg, jos nahka on ainoastaan kuivattu, enintään 10 kg, jos nahka on kuivasuolattu, ja enintään 14 kg, jos nahka on tuore, märkäsuolattu tai muulla tavalla säilötty Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vuodat ja nahat katsotaan kokonaisiksi myös, jos niistä puuttuu pää ja raajat. Ne eivät saa kuitenkaan olla halkaistuja, ts. nahan on oltava alkuperäisen paksuinen, eikä halkaistuna kahteen tai useampaan kerrokseen. 4101 10 10 Tuoreet tai märkäsuolatut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vuodat ja nahat, jotka on ainoastaan nyljetty eläimestä, ja vuodat ja nahat, jotka pilaantumisen estämiseksi on säilötty ainoastaan suolaamalla. Tähän alanimikkeeseen luokitellaan myös jäädytetyt vuodat ja nahat. 4101 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kuivatut vuodat ja nahat (säilötty ainoastaan kuivaa- malla, myös, jos niihin on lisätty antiseptisia aineita), kuivasuolatut vuodat ja nahat, kalkitut vuodat ja nahat (liuotettu kalkkiliuoksessa tai peitetty kalkkia sisältävällä tahnalla) ja piklatut vuodat ja nahat (kyllästetty vetykloridihapon, rikkihapon tai muiden kemikaa- lien laimeilla liuoksilla, joihin on lisätty suolaa) sekä muulla tavoin säilötyt vuodat ja nahat. 4101 22 00 Selkämät ja puoliselkämät Selkämä koostuu selkää ja takaneljänneksiä peittävästä vuodasta. Se on tiiveintä ja lujinta nahkaa ja siksi vuodan arvokkain osa. Puoliselkämät saadaan leikkaamalla selkämä kahtia selkärangan suuntaisesti. 4101 30 10 Kuivatut tai kuivasuolatut Ilmaisun ”kuivatut” määrittelystä, ks. alanimikkeen 4101 10 90 selittävät huomautukset. 4102 Lampaan ja karitsan raakanahat (tuoreet tai suolatut, kuivatut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, mutta eivät parkitut, pergamenttinahaksi valmistetut tai enempää valmistetut), myös villapeitteettömät tai halkaistut, muut kuin tämän ryhmän 1 huomautuksen c alakohdan mukaisesti tähän ryhmään kuulumattomat 4102 10 10 Karitsan Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nahat, joiden pinta-ala on enintään 1,5 m2. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 211 4102 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nahat, joiden pinta-ala on yli 1,5 m2. 4102 21 00 Piklatut 4103 4103 10 10 ja 4103 10 90 Piklatuista nahoista, ks. alanimikkeen 4101 10 90 selittävät huomautukset. Muut raakavuodat ja -nahat (tuoreet tai suolatut, kuivatut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, mutta eivät parkitut, pergamenttinahaksi valmistetut tai enempää valmistetut), myös karvapeitteettömät tai halkaistut, muut kuin tämän ryhmän 1 huomautuksen b tai c alakohdan mukaisesti tähän ryhmään kuulumat- tomat Vuohen tai vohlan Vuohen ja vohlan nahat ovat pitkiä ja kapeita ja niissä on pitkä niskaosa, kun taas lampaan ja karitsan nahat ovat leveämpiä ja niissä on lyhyempi niskaosa. Ks. myös tämän ryhmän 1 huomautuksen c alakohta. 4103 10 10 Tuoreet, suolatut tai kuivatut Ks. alanimikkeiden 4101 10 10 ja 4101 10 90 selittävät huomautukset. 4103 20 00 Matelijoiden 4104 4104 10 10 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pytonkäärmeiden, boakäärmeiden, alligaattoreiden, kaimaanien, iguaanien, gaviaalien ja sisiliskojen nahat. Nauta- ja hevoseläinten nahka, muokattu, karvapeitteetön, muu kuin nimikkeen 4108 tai 4109 nahka Intialaiset vasikan vuodat, kokonaiset, myös jos niistä puuttuu pää tai raajat, nettopaino enintään 4,5 kg/vuota, ainoastaan kasvisparkitut, myös edelleen valmistetut, mutta selvästi soveltumattomat nahkatavaroiden välittömään valmistamiseen Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vasikan vuodat, jotka on ainoastaan parkittu kasviaineilla ja jotka voivat olla käsiteltyjä esim. kasviöljyllä säilymisen varmistamiseksi pitkien kuljetus- ten aikana. Näille vuodille on tunnusomaista luja ja tiivis rakenne ja vaalea väri, joka johtuu kasvisparkituksesta. Vuodan karvapuoli on pehmeä ja tasaisesti silotettu ja vuodan lihapuoli on yleensä huolellisesti puhdistettu kaapimalla. Ennen kuin tämän tyyppisiä vuotia voidaan käyttää nahkatavaroiden valmistuksessa, ne täytyy työstää täysin uudelleen (parkinpoisto) ja siksi niitä voidaan pitää esiparkittuina vuotina. Näitä vuotia (jotka tunnetaan nimellä ”Madras skins” eli intialaiset vasikan vuodat) tuodaan Intiasta tai Pakistanista. Ne ovat tavallisesti kuuden kappaleen erissä, jotka on puristettu paaleiksi ja pakattu olkimattoihin ja juuttisäkkeihin. 4104 10 91 Ei enempää valmistetut kuin parkitut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet ovat tunnistettavissa erityisesti niiden lihapuo- lelta, jossa on varsinkin reunoilla jäljellä näkyviä ihonalaisia lihassäkeitä. Tämän vuoksi lihapuolen pinta on säikeinen ja karkea. Osittain parkitut (esiparkitut) vuodat ja nahat luokitellaan samoin kuten vuodat ja nahat, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin parkitut. 212 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Näiden nahkojen luokitteluun eivät vaikuta varsinaisen parkituksen viimeistelyyn tarkoite- tut käsittelyt, joiden aikana parkitukseen käytetyt tuotteet ja mahdollisesti jäljellä oleva vesi poistetaan nahoista (esim. pesemällä, vääntämällä, puristamalla, kuivaamalla ja venyttämällä). Luokitteluun ei vaikuta myöskään vuotien ja nahkojen, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin parkitut, pelkkä halkaisu. 4104 10 95 ja 4104 10 99 Muulla tavalla valmistetut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vuodat ja nahat voivat olla edelleen käsiteltyjä (muokattu, värjätty, martiopuristettu tai muulla tavoin puristettu, viimeistelty mokkanahan nukkamai- sen ulkonäön aikaansaamiseksi, painettu, silotettu, lakkapäällystetty, metallipäällystetty, jne. ) tai pergamenttinahaksi valmistettuja (ks. HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden II kohdan C alakohta). 4104 10 95 Boksinahka Boksinahka on kromiparkittua tai joskus yhdistelmäparkittua vasikannahkaa, joka on viimeistelty värjäämällä ja kiillottamalla ja jota käytetään kenkien päällisnahkojen tai tiettyjen nahkatavaroiden (esim. käsilaukkujen, salkkujen) valmistukseen. Boksinahka on hyvin pehmeää. 4104 21 00 Naudannahka, kasvisesiparkittu 4104 22 10 ja 4104 22 90 4104 31 11 — 4104 39 90 4104 31 11 — 4104 31 90 4104 31 11 ja 4104 31 19 Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4104 21 ja 4104 22. Naudannahka, muulla tavalla esiparkittu Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4104 21 ja 4104 22. Muu naudan- tai hevoseläinten nahka, pergamenttinahaksi valmistettu tai parkituksen jälkeen valmistettu Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vuodat ja nahat voivat olla edelleen käsiteltyjä (muokattu, värjätty, martiopuristettu tai muulla tavoin puristettu, viimeistelty mokkanahan nukkamai- sen ulkonäön aikaansaamiseksi, painettu, silotettu, lakkapäällystetty, metallipäällystetty, jne. ) tai pergamenttinahaksi valmistettuja (ks. HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden II kohdan C alakohta) Halkaisematon, ohentamaton nahka ja halkaistu, ohennettu nahka, jossa martio on jäljellä Ks. HS-selitykset, alanimike 4104 31. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain vuodat, joissa on jäljellä nahan martiopinta (pinta- puoli). Halkaisematon, ohentamaton nahka Näihin alanimikkeisiin kuuluvat halkaisemattomat vuodat (ts. ne ovat alkuperäisen paksui- sia eikä niitä ole halkaistu useiksi eri kerroksiksi), myös ne, jotka on ohennettu kauttaal- taan tasaisen vahvuisiksi lihapuolelta kaapimalla ja karheudet tai kudos- ja lihanjätteet poistamalla. 4104 31 11 Pohjanahka Pohjanahkaa, jolta edellytetään vahvuutta ja kestävyyttä käyttötarkoituksensa vuoksi, ei ole viimeistelty. Tämän nahan muokkauksessa käytetty menetelmä on vesimuokkaus, kun taas viimeistellyt nahat on rasvamuokattu. Pääasialliset pohjanahan muokkauksessa käyte- tyt menetelmät ovat nahkapuolen (pintapuolen) puhdistus, ilmakuivaus, toisettu vasarointi ja painevalssaus. Ks. myös HS-selitykset, nimikkeen 4104 kolmas kappale. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 213 4105 4105 11 10 — 4105 11 99 4105 11 10 Lampaan- ja karitsannahka, muokattu, villapeitteetön, muu kuin nimikkeen 4108 tai 4109 nahka Kasvisesiparkittu Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4105 11 ja 4105 12. Intialaisen karvalampaan (métis) nahka, myös edelleen valmistettu, mutta selvästi soveltu- maton nahkatavaroiden välittömään valmistamiseen Alanimikkeen 4104 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 4105 11 91 Halkaisematon Alanimikkeiden 4104 31 11 ja 4104 31 19 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 4105 12 10 ja 4105 12 90 Muulla tavalla esiparkittu Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4105 11 ja 4105 12. 4105 12 10 Halkaisematon 4105 19 10 ja 4105 19 90 Alanimikkeiden 4104 31 11 ja 4104 31 19 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. Muu Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. lampaan- ja karitsannahat, jotka on parkittu suolan, alunan, munankeltuaisen ja jauhon seoksella (alunaparkittu nahka). Näitä nahkoja käyte- tään pääasiallisesti käsineiden valmistukseen tai korkealuokkaisten jalkineiden valmistuk- sessa. 4105 19 10 Halkaisematon Alanimikkeiden 4104 31 11 ja 4104 31 19 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 4105 20 00 Pergamenttinahaksi valmistettu tai parkituksen jälkeen valmistettu 4106 4106 11 10 ja 4106 11 90 4106 11 10 Alanimikkeiden 4104 10 95 ja 4104 10 99 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. Vuohen- ja vohlannahka, muokattu, karvapeitteetön, muu kuin nimikkeen 4108 tai 4109 nahka Kasvisesiparkittu Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4106 11 ja 4106 12. Intialaisen vuohen tai vohlan nahka, myös edelleen valmistettu, mutta selvästi soveltuma- ton nahkatavaroiden välittömään valmistamiseen Alanimikkeen 4104 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 4106 12 00 Muulla tavalla esiparkittu Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4106 11 ja 4106 12. 4106 19 00 Muu Alanimikkeiden 4105 19 10 ja 4105 19 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 214 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4106 20 00 Pergamenttinahaksi valmistettu tai parkituksen jälkeen valmistettu Alanimikkeiden 4104 10 95 ja 4104 10 99 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 4107 Muiden eläinten nahka, muokattu, karvapeitteetön, muu kuin nimikkeen 4108 tai 4109 nahka 4107 21 00 Kasvisesiparkittu Ks. HS-selitykset, alanimike 4107 21. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 215 42 RYHMÄ NAHKATAVARAT; SATULA- JA VALJASTEOKSET; MATKATARVIKKEET, KÄSILAUKUT JA NIIDEN KALTAISET SÄILYTYSESINEET; SUOLESTA VALMISTETUT TAVARAT 4202 4202 11 10 ja 4202 11 90 4202 12 11 ja 4202 12 19 Matka-arkut, matkalaukut, toalettilaukut (vanity-cases), attasealaukut, salkut, koululaukut, silmälasikotelot, kiikarikotelot, kameralaukut, soittimien kotelot ja laukut, asekotelot sekä niiden kaltaiset säilytysesineet; matkakassit ja -pussit, meikkilaukut ja -pussit (toilet bags), selkäreput, käsilaukut, ostoslaukut ja -kassit, lompakot, rahakukkarot, karttakotelot, savukekotelot, tupakkapussit, työkalulau- kut ja -salkut, urheiluvälinelaukut, pullokotelot, korulippaat ja -rasiat, puuterira- siat, kotelot ruokailuvälineitä varten ja niiden kaltaiset säilytysesineet, jotka on valmistettu nahasta, tekonahasta, muovilevystä, tekstiiliaineesta, vulkaanikuidusta, kartongista tai pahvista tai kokonaan tai suurimmaksi osaksi päällystetty näillä aineilla tai paperilla Ilmaisun ”ulkopinta” määrittelystä ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. mailalaukut, joihin mahtuu koko maila, myös kädensi- jalla tai olkahihnalla varustetut. Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu mm. tennismailojen, sulkapallomailojen, golfmailojen jne. lapasuojukset, jotka on tehty (tavallisesti muovilla päällystetystä) tekstiili- kankaasta, myös palloille tarkoitetulla sivutaskulla varustetut (nimike 6307). Joiden ulkopinta on nahkaa, tekonahkaa tai kiiltonahkaa Ilmaisujen ”kiiltonahka” ja ”tekonahka” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 4109, 1 kohta, tässä järjestyksessä ja nimike 4111. Muovilevyä Jos tuotteen säilytysesineen uloin materiaali on yhdistelmäainetta, jonka paljain silmin nähtävissä oleva uloin kerros on muovilevyä (esim. tekstiilikuiduista kudotun kankaan ja muovilevyn yhdistelmä), tuote voidaan luokitella näihin alanimikkeisiin siitä riippumatta, onko muovilevy valmistettu ensin ennen yhdistelmäaineen valmistamista vai onko muovi- kerros syntynyt siten, että jokin aine (esim. tekstiilikuidusta kudottu kangas) on päällys- tetty tai peitetty muovilla, edellyttäen kuitenkin, että kyseinen paljain silmin nähtävissä oleva uloin kerros muistuttaa tuotteeseen kiinnitettyä muovilevyä. 4202 22 10 Muovilevyä Ks. alanimikkeiden 4202 12 11 ja 4202 12 19 selittävät huomautukset. 4202 31 00 — 4202 39 00 Tavarat, jollaisia tavallisesti pidetään taskussa tai käsilaukussa Ks. HS-selitykset alanimikkeissä 4202 31, 4202 32 ja 4202 39. 4202 32 10 Muovilevyä Ks. alanimikkeiden 4202 12 11 ja 4202 12 19 selittävät huomautukset. 4202 92 11 — 4202 92 19 Muovilevyä Ks. alanimikkeiden 4202 12 11 ja 4202 12 19 selittävät huomautukset. 216 4203 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet nahasta tai tekonahasta 4203 10 00 Vaatteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vaatteet (mukaan lukien työvaatteet) kuten esim. takit, päällystakit, housut ja esiliinat, jotka on valmistettu nahasta tai keinonahasta. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös nahasta ja yhdistetyistä nahanpalasista koostuvat epätäy- delliset tai viimeistelemättömät tavarat, jotka ovat kuitenkin tunnistettavissa vaatteiksi. 4203 21 00 — 4203 29 99 Käsineet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. käsineet, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin muotoon leikatut. Tiettyyn muotoon leikatut nahanpalat, jotka on tarkoitettu käsineiden valmistamiseen, mutta joihin ei ole vielä leikattu peukalon ja sormien muotoja, luokitellaan alanimikkee- seen 4205. 4203 21 00 Erityisesti urheilukäyttöön suunnitellut Ks. HS-selitykset, alanimike 4203 21. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös miekkailu-, kriketti- ja pesäpallokäsineet sekä kilpapyöräilijöille tarkoitetut käsineet, joissa on avoinaiset kämmenselät. 4203 29 10 Kaikkien ammattialojen suojakäsineet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat suojakäsineet on tavallisesti tarkoitettu käsien suojaami- seen työskentelyn aikana. Tämän vuoksi, toisin kuin muotikäsineet, ne on usein valmistettu paksusta, vahvasta nahasta, jota ei tavallisesti ole enempää valmistettu kuin parkittu. Suojakäsineissä on usein karkea pinta ja niissä voi olla rannekkeet, jotka suojaavat ranteita ja käsivarsia. Tähän alanimikkeeseen luokitellaan myös suojakäsineet, joissa vain kämmenet ja sormien kämmenpuoliset osat ovat nahkaa. 4203 29 91 ja 4203 29 99 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös käsineet, joita käytetään urheiltaessa mutta joilla ei kuitenkaan ole HS-selityksissä alanimikkeessä 4203 21 mainittuja, erityisesti urheilukäyt- töön suunniteltujen käsineiden toiminnallisia ominaisuuksia. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös käsinetyypit, joissa kämmen ja sormien kämmen- puoliset osat sekä sormien välit on tehty nahasta ja kämmenselkä muusta materiaalista. 4203 29 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat käsineet, jotka leikkauksen ja ulkomuodon puolesta on selvästi suunniteltu naisten ja tyttöjen käsineiksi. 4203 30 00 Vyöt, myös olkavyöt Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. rahavyöt ja niiden kaltaiset nahkavyöt, joissa on yksi tai useampi kiinnikkeellä varustettu tasku. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 217 4203 40 00 Muut vaatetustarvikkeet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. housunkannattimet, kalvosimet, solmiot ja tirolilais- ten polvihousujen kannattimet. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kengännauhat, joita ei pidetä vaatetustarvikkeina, vaan ne luokitellaan nimikkeeseen 4205 00 00. Tähän alanimikkeeseen eivät myöskään kuulu kalvosimet, joissa on korujäljitelmiä tai pukukoruja (nimike 7117), eivätkä kellonrannek- keet (nimike 9113). 4204 00 Nahasta tai tekonahasta valmistetut tavarat, jollaisia käytetään koneissa tai mekaanisissa laitteissa tai muihin teknisiin tarkoituksiin 4204 00 10 Käyttö- ja kuljetushihnat Ks. HS-selitykset, nimike 4204, 1 kohta. 4204 00 90 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 4204, 2—7 kohdat. 4206 Suolesta, kullantaontanahasta, rakoista tai jänteistä valmistetut tavarat 4206 10 00 Katgutti Ks. HS-selitykset, nimike 4206, 1 kohta. 4206 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 4206, 2 ja 3 kohdat. 218 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 43 RYHMÄ TURKISNAHAT JA TEKOTURKIKSET; NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT 4301 Raa’at turkisnahat (myös päät, hännät, koivet ja muut osat tai leikkeet, jotka sopivat turkkurien käyttöön), muut kuin nimikkeen 4101, 4102 tai 4103 raa’at vuodat ja nahat Ilmaisun ”raa’at turkisnahat” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimikkeen 4301 viimeistä edellinen kappale. 4301 40 00 Majavannahat, kokonaiset, myös jos niistä puuttuvat pää, häntä tai koivet Kastanjanruskeassa majavannahassa pohjavillaa (erittäin tiheä, hieno, siniharmaa, lainei- kas, takkuuntumaton) peittää karkea peitinkarva. 4301 70 10 ja 4301 70 90 Hylkeennahat, kokonaiset, myös jos niistä puuttuvat pää, häntä tai evät Hylkeennahat esitetään tullattaviksi usein virheellisesti merisaukonnahkoina. Hylkeillä on hieno, silkkimäinen, tiheä turkki, jossa kiiltävän musta peitinkarva peittää kullanvärisen pohjavillan, joka kaulassa ja vatsan alueella vivahtaa punaruskeaan tai oranssiin. 4301 70 10 Grönlanninhylkeen kuutin ja kuplahylkeen kuutin nahat Grönlanninhylkeen (”whitecoat”) kuutin turkki on väriltään täysin valkoinen. Kuplahylkeen (”blue-backs”) kuutin turkki on väriltään valkoinen ja siinä on päästä pyrstöevään ulottuva leveä siniharmaa selkäjuova. 4301 80 10 Merisaukon- tai nutriannahat Merisaukon turkin väri vaihtelee ruskeasta mustaan ja siinä on siellä täällä valkoisia karvoja. Pohjavilla on erittäin hieno ja tiheä (vahva). Koska nutrian nisät ovat selkäpuolella, sen turkin lähes ainoa käyttökelpoinen osa on vatsa. Tämän vuoksi eläintä nyljettäessä nahkomisviilto tehdään selän suuntaisesti. Turkki on vatsapuolelta mustanruskea ja vaaleampi selästä ja kyljistä. Runsas peitinkarva on karkea ja pohjavilla hieno, tiheä ja villava. 4301 80 50 Luonnonvaraisten kissaeläinten nahat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat erityisesti gepardin, jaguaarin, ilveksen, pantterin (eli leopardin) ja puuman turkisnahat. 4301 90 00 Päät, hännät, koivet ja muut osat tai leikkeet, jotka sopivat turkkurien käyttöön Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu vain poistetut osat (päät, hännät ja koivet), vaan myös suikaleet ja somisteet. Näistä osista tehdään tauluja (”mats”), joita sitten käytetään huonompilaatuisten turkistuotteiden valmistuksessa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 219 4302 4302 11 00 — 4302 19 95 Parkitut tai muokatut turkisnahat (myös päät, hännät, koivet ja muut osat tai leikkeet), irralliset tai (muita aineita lisäämättä) yhdistetyt, muut kuin nimikkee- seen 4303 kuuluvat Kokonaiset nahat, myös jos niistä puuttuu pää, häntä tai koivet, irralliset Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. vuodat ja nahat (esim. lampaan), joista on poistettu ainoastaan pää, koivet ja häntä ja joita, myös reunoista tasattuja, ei ole leikattu tai muuten työstetty muotoon. Ne voivat olla värjättyjä ja soveltuvat käytettäviksi mattoina. 4302 19 41 Grönlanninhylkeen kuutin ja kuplahylkeen kuutin nahat Ks. alanimikkeen 4301 70 10 selittävät huomautukset. 4302 20 00 Päät, hännät, koivet ja muut osat tai leikkeet, irralliset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ”osat tai leikkeet” ovat leikkuujätteitä, joita syntyy valmistettaessa turkiksia tai yhdistettäessä turkisnahkoja tai niiden osia neliön, suorakai- teen, puolisuunnikkaan tai ristin muotoisiksi kappaleiksi. 4302 30 10 Rykätyt turkisnahat 4302 30 21 — 4302 30 75 Ks. HS-selitykset, nimike 4302, ensimmäinen kappale, kohdan b toinen kappale. Rykätyttyjä turkisnahkoja, joihin viitataan joskus nimellä ”stranded furskins”, voidaan valmistaa myös: — leikkaamalla nahat ohuiksi suikaleiksi viistoon ja yhdistämällä ne uudestaan alkuperäi- sessä järjestyksessä, — leikkaamalla nahat ja yhdistämällä ne uudestaan ”step-cutting” Näin saadaan pitempiä mutta kapeampia turkisnahkoja Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. seuraavat tuotteet, edellyttäen että niihin ei ole lisätty muita materiaaleja: 1. alanimikkeen 4302 20 00 osat ja leikkeet tai kokonahat ”pussien” (”sac”), levyjen (”plate”), ristien (”crosses”) tai muiden samankaltaisten puolivalmisteiden muotoon yhdistettyinä; 2. pitkien ja lyhyiden turkistakkien valmistukseen tarkoitetut turkislevyt (”bodies”), joihin tavallisesti kuuluu kolme erillistä turkisnahoista valmistettua osaa, joista yksi osa on suunnikas, jonka kanta on pitkä ja kaareva (takakappaleen leikkaamiseen tarkoitettu) ja kaksi muuta osaa suorakaiteen muotoisia (etukappaleen ja hihojen leikkaamiseen tarkoitetut). 4302 30 51 Grönlanninhylkeen kuutin ja kuplahylkeen kuutin nahat Ks. alanimikkeen 4301 70 10 selittävät huomautukset. 4303 Vaatteet, vaatetustarvikkeet ja muut turkisnahasta valmistetut tavarat 4303 10 10 ja 4303 10 90 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet Ks. tämän ryhmän 4 huomautus. 220 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4303 10 10 Grönlanninhylkeen kuutin ja kuplahylkeen kuutin nahoista valmistetut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vaatteet ja vaatetustarvikkeet, jotka on valmistettu alanimikkeeseen 4302 19 41 tai 4302 30 51 luokitelluista nahoista. 4303 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimikkeen 4303 kolmas ja neljäs kappale. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 221 IX JAKSO PUU JA PUUSTA VALMISTETUT TAVARAT; PUUHIILI; KORKKI JA KORKKITAVARAT; OLJESTA, ESPARTOSTA TAI MUISTA PUNONTA- TAI PALMIKOINTIAINEISTA VALMISTETUT TAVARAT; KORI- JA PUNONTATEOKSET 44 RYHMÄ PUU JA PUUSTA VALMISTETUT TAVARAT; PUUHIILI 4401 Polttopuu, rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltai- sissa muodoissa; puu lastuina ja hakkeena; sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, briketeiksi, rakeiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu 4401 10 00 Polttopuu rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa 4401 21 00 ja 4401 22 00 4401 30 10 ja 4401 30 90 4403 4403 10 10 ja 4403 10 90 4403 10 10 Rangoille ja pölkyille, joita pidetään polttopuuna, ei ole määrätty mitään kokorajoituksia. Puun kunto ja muoto, jossa se esitetään tullille, erottavat sen nimikkeeseen 4403 kuuluvasta puusta (ks. HS-selitykset, nimikkeen 4401 poikkeus b). Tähän nimikkeeseen ei kuulu sahanpuru eikä puujäte, vaikka ne olisi selvästi tarkoitettu käytettäviksi polttoaineena (alanimike 4401 30 10 tai 4401 30 90). Puu lastuina tai hakkeena Ks. tämän ryhmän 1 huomautuksen a ja c kohdat sekä HS-selitykset, nimike 4401, B kohdan ensimmäinen kappale. Sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, briketeiksi, rakeiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu Ks. tämän ryhmän 1 huomautuksen a ja c kohdat. Näihin alanimikkeisiin ei kuulu tämän ryhmän 1 lisähuomautuksessa määritelty ”puu- jauho” (nimike 4405 00). Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu Maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty Ks. HS-selitykset, alanimike 4403 10. Havupuupylväät, kyllästetyt, pituus vähintään 6 m, mutta enintään 18 m ja paksumman pään ympärysmitta suurempi kuin 45 cm, mutta enintään 90 cm Puun kyllästäminen on käsittely, jolla puu saadaan säilymään paremmin tai sille voidaan antaa tiettyjä ominaisuuksia (kuten tulenkestävyys tai suoja kutistumista vastaan). Kylläs- tämiskäsittelyllä saadaan havupuupylväille pitkäaikainen suoja. Kyllästäminen voidaan tehdä joko liottamalla pylväitä avonaisissa altaissa kuumassa nesteessä niin pitkään, että neste on jäähtynyt, tai käsittelemällä niitä paineen tai alipaineen avulla autoklaavissa. 222 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Käsittelyssä käytetyt aineet ovat pääasiassa orgaanisia tuotteita, esim. kreosootti, dinitrofe- nolit ja dinitrokresolit. Maalatut tai lakatut havupuupylväät kuuluvat alanimikkeeseen 4403 10 90. 4403 41 00 — 4403 49 90 Tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puulajia Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden alanimikeselitys eräiden trooppisten puulajien nimityksistä. Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän liite. 4403 49 20 Okoumé Okoumé saadaan lähes ainoastaan Gabonin metsistä. Puu on pehmeää, lohenpunaista, sen rakenne on kuituinen ja syyt epäsäännöllisiä, ja se muistuttaa hieman mahonkia mutta on paljon vaaleampaa. Puu tuottaa hyvänmuotoisia lieriömäisiä tukkeja, jotka soveltuvat erinomaisesti tasoleikkaukseen ja viilujen sorvaukseen. Okoumé käytetään pääasiassa vaneriviilun valmistukseen. 4403 99 10 Poppelia Tähän nimikkeeseen kuuluvat kaikki Populus-suvun lajit. Poppelipuu on kevyttä, hyvin pehmeää ja väriltään vaaleaa. Sitä käytetään puusepän tuotteiden (huonekalujen sisäosat, pakkauslaatikot) ja vanerin valmistukseen. Havupuiden jälkeen se on tärkein selluloosan lähde paperimassan valmistuksessa. 4404 Vannepuu; halkaistut pylväät; teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit; puukepit, karkeasti muotoillut, mutta ei sorvatut, taivutetut eikä muulla tavalla valmistetut, kävelykeppien, sateenvarjojen, työkalu- jen varsien tai niiden kaltaisten tavaroiden valmistukseen soveltuvat; puusäleet ja niiden kaltaiset tavarat Puusäleet ja niiden kaltaiset tavarat eroavat nimikkeen 4408 vaneriviilusta pääasiassa pienemmän kokonsa ja käytetyn puulajin puolesta (yleensä tavallisista, pehmeimmistä puulajeista). 4404 20 00 Lehtipuuta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. puulastut, jotka muistuttavat rullalle kierrettyjä puusäleitä (tavallisesti pyökkiä tai pähkinäpuuta) ja joita käytetään etikan valmistukseen tai muiden nesteiden selkeyttämiseen. 4405 00 00 Lastuvilla; puujauho Ilmaisun ”puujauho” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. 4406 Puiset rata- ja raitiotiepölkyt 4406 10 00 Kyllästämättömät Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4406 10 ja 4406 90. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 223 4406 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4406 10 ja 4406 90. 4407 Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai sormijatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm Ilmauksien ”tasoleikattu” ja ”viiluksi sorvattu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 4408, toinen ja kolmas kappale. 4407 10 10 Sormijatkettu, myös höylätty tai hiottu Ilmauksen ”sormijatkettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden toisen kappaleen kohta 2. 4407 10 31 ja 4407 10 38 Höylätty Näihin alanimikkeisiin ei kuulu: a) sattumanvaraisesti höylätty puutavara, jolla tarkoitetaan sellaista puutavaraa, josta on höylätty pois kohoumat ja rosoiset sahausjäljet (alanimikkeet 4407 10 71 ja 4407 10 99); b) pituussuunnassa sahattu puu, jossa, ottaen huomioon kyseessä olevan puun erityispiir- teet ja tämän tyyppisen puun käsittelyssä tapahtuneen teknisen kehityksen, ei ole havaittavissa sahausjälkiä, edellyttäen että sahausjälkien puuttuminen on sattumanva- raista ja tulosta sellaisesta sahauksesta, joka on teknisesti välttämätöntä, ja jälkien poistamisella ei ole tarkoitus helpottaa puun myöhempää käyttöä (alanimikkeet 4407 10 71 ja 4407 10 99). Muut Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu pakkauslaatikoiden ja -häkkien tekemiseen tarkoitetut täydelliset sarjat sahatuista, tasoleikatuista tai viiluksi sorvatuista laudoista, joiden paksuus on suurempi kuin 6 mm. Sellaiset sarjat kuuluvat nimikkeeseen 4415, myös jos niissä on mukana tiettyjä tarvikkeita kuten kulmakappaleita tai jalkoja. Ks. myös HS-selitykset, nimike 4415. Tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puulajia Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden alanimikeselitys eräiden trooppisten puulajien nimityksistä. Ks. lisäksi HS-selitykset, tämän ryhmän liite. Vaneriviilu (myös saumaamalla tehty) ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai sormijatkettu, paksuus enintään 6 mm Tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puulajia Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden alanimikeselitys eräiden trooppisten puulajien nimityksistä. Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän liite. 4407 10 91 — 4407 10 99 4407 24 10 — 4407 29 99 4408 4408 31 11 — 4408 39 99 224 4409 4409 10 11 ja 4409 10 19 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä tai pinnalta koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipon- tattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai sormijatkettu Puinen reuna- ja kehyslista, myös muotoiltu jalkalista ja niiden kaltainen muotolauta Ks. HS-selitykset, nimike 4409, viidennen kappaleen kohta 4. Näihin alanimikkeisiin ei kuulu muotoiltu puu, joka on tehty asettamalla muotoiltu puukappale toisen muotoillun tai muotoilemattoman puukappaleen päälle (nimike 4418 tai 4421). 4409 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. Puulangat ja pyöreät sauvat puutappien tai -naulojen valmistukseen, jotka on kuvailtu HS-selityksissä, nimike 4409, viidennen kappaleen kohta 5. 2. Rimat (kapeat laudankappaleet) parkettilattioita varten, koko pituudeltaan muotoil- lut. Rimat, joita ei ole enempää työstetty kuin höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, esim. sormijatkettu, kuuluvat nimikkeeseen 4407 tai 4408. Ristiinliimattua vaneria tai vaneroitua puuta olevat rimat kuuluvat nimikkeeseen 4412. Puinen reuna- ja kehyslista, myös muotoiltu jalkalista ja niiden kaltainen muotolauta Ks. alanimikkeiden 4409 10 11 ja 4409 10 19 selittävät huomautukset. Muut Ks. HS-selitykset, alanimike 4409 10 90. Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu lastulevy ja sen kaltainen levy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristettu 4409 20 11 ja 4409 20 19 4409 20 91 ja 4409 20 99 4410 4410 19 30 Pinnoitettu koristeellisella korkeapainelaminaatilla Tähän alanimikkeeseen kuuluu puusta valmistettu lastulevy ja sen kaltainen levy, joka on peitetty alanimikkeeseen 3921 90 41 kuuluvalla aineella. 4410 19 90 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. levyt, jotka on peitetty muovilla, maalilla, paperilla, tekstiiliaineella tai metallilla, muut kuin ne, jotka mainitaan alanimikkeissä 4410 19 30 ja 4410 19 50. 4410 90 00 Muuta puumaista ainetta Tähän alanimikkeeseen kuuluvia puumaisia aineita ovat mm. sokeriruokojäte, bambu, oljesta saadut lastut ja pellavan tai hampun sälöt. 4411 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu kuitulevy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristettu 4411 11 00 Mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4411 11, 4411 21, 4411 31 ja 4411 91. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 225 4411 21 00 Mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4411 11, 4411 21, 4411 31 ja 4411 91. 4411 31 00 Mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4411 11, 4411 21, 4411 31 ja 4411 91. 4411 91 00 Mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4411 11, 4411 21, 4411 31 ja 4411 91. 4412 Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu Havupuista valmistetussa ristiinliimatussa vanerissa on usein virheitä (esimerkiksi koloja) pintaviiluissa, jotka valmistuksessa korjataan puu-upotuksilla, muovitäyteyhdisteillä, jne. Näitä täytteitä ei pidetä lisäaineina, eivätkä ne anna ristiinliimatulle vanerille muihin nimikkeisiin kuuluvien tavaroiden luonnetta. Tähän nimikkeeseen kuuluva vaneri voi olla hiomatonta tai hiomalla lisäkäsiteltyä. Ilmaisu ”hiomaton” sisältää ilmaisun ”kevyesti hiottu”; pintaviilujen kevyen hionnan tarkoituk- sena on pelkästään käsitellä paikkaamisesta, tulpittamisesta tai täyttämisestä aiheutuneet epätasaisuudet. Ks. myös HS-selitykset, alanimikkeet 4412 13, 4412 14 ja 4412 19 4412 22 91 Rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri Ilmausten ”rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri” määrityksistä, ks. HS-selitykset, nimike 4412, ensimmäinen kappale, 3 kohdan ensimmäinen alakohta. 4412 29 20 Rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri Ilmausten ”rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri” määrityksistä, ks. HS-selitykset, nimike 4412, ensimmäinen kappale, 3 kohdan ensimmäinen alakohta. 4412 92 91 Rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri Ilmausten ”rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri” määrityksistä, ks. HS-selitykset, nimike 4412, ensimmäinen kappale, 3 kohdan ensimmäinen alakohta. 4412 99 20 Rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri Ilmausten ”rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri” määrityksistä, ks. HS-selitykset, nimike 4412, ensimmäinen kappale, 3 kohdan ensimmäinen alakohta. 4413 00 00 Tiivistetty puu, möhkäleinä, levyinä, rimoina tai profiileina Yleisimmin tiivistämiseen käytettyjä puulajeja ovat pyökki, valkopyökki, valeakaasia ja poppeli. 226 4415 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden kaltaiset päällykset; puiset kaapeli- ja johdinkelat; kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut puiset lastaus- lavat; puiset kuormauslavojen lavakaulukset 4415 10 10 Laatikot, rasiat, häkit, pytyt ja niiden kaltaiset päällykset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pakkauslaatikoiden, -häkkien ym. kokoamiseen tarkoitetut täydelliset sarjat tarvelautoja, kokoamattomina, sahattuina, tasoleikattuina tai viiluksi sorvattuina, yhtenä lähetyksenä, myös jos pohjat, sivut, kannet ja sulkimet ovat mukana. Epätäydelliset sarjat luokitellaan seuraavasti: 1) päällysten osat kuten pohjat, kannet jne. , jotka on naulattu yhteen tai muulla tavoin koottu ja jotka on valmistettu sahatuista, tasoleikatuista tai viiluksi sorvatuista laudoista, kuuluvat alanimikkeeseen 4421 90 99. 2) kokoamattomat tarvelaudat luokitellaan olennaisten ominaisuuksiensa mukaiseen nimikkeeseen (nimike 4407 tai 4408). Ks. myös HS-selitykset, nimike 4415, kohta I. 4415 10 90 Kaapeli- ja johdinkelat Ks. HS-selitykset, nimike 4415, kohta II. 4415 20 20 ja 4415 20 90 4416 00 Kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut lastauslavat; kuormauslavojen lavakaulukset Ks. HS-selitykset, nimike 4415, kohdat III ja IV. Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynnyriteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet Drittelit ja tynnyrit ovat astioita, jotka ovat keskeltä pulleita ja kummastakin päästä umpinaisia. Sammioissa ja saaveissa yleensä vain toinen pää on umpinainen ja niissä voi olla irrotettava kansi. 4416 00 10 Puiset halkaistut kimmet, ei enempää valmistetut kuin yhdeltä sivulta sahatut; puiset sahatut kimmet, joiden ainakin yksi sivu on rumpusahattu, ei enempää valmistetut kuin sahatut Ks. HS-selitykset, nimike 4416, viides kappale. Yleisimmin käytetyt puulajit ovat kastanja ja tammi. 4416 00 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tynnyrien kimmet ja kannet sekä muut puuteokset. Kimmet ovat enemmän tai vähemmän taivutettuja, höylättyjä lautoja, joihin on ainakin toiseen päähän veistetty tai uurrettu kokoamista varten uurre (”croze”). Kannet on tehty ympyrän muotoisiksi haluttuun kokoon ja viistottu kummaltakin puolelta, jotta ne voidaan asettaa kimpien päissä olevaan uurteeseen. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 227 4417 00 Puiset työkalut ja -välineet, työkalujen ja -välineiden rungot, varret ja kädensijat, luudan-, harjan- ja siveltimenrungot, -varret ja -kädensijat; puiset jalkineiden lestit ja pakotuspuut Ks. tämän ryhmän 5 huomautus. 4417 00 90 Muut 4418 4418 20 10 — 4418 20 80 4418 30 10 — 4418 30 99 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. maalisiveltimien ja partasutien varret. Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt parkettilaatat, kattopäreet ja -paanut Ovet sekä niiden kehykset ja kynnykset Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. laminoidut massiivipuupaneelit, joissa on paksu ydinkerros, jos paneeleja on työstetty siinä määrin, että ne voidaan tunnistaa yksinomaan ovina käytettäviksi (esim. niihin on veistetty paikat kädensijoja, lukkoja tai saranoita varten). Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu työstämättömät paneelit, jotka tunnetaan myös nimellä ”massiivipuiset oviaihiot”, vaikka niiden reunat olisi viilutettu (nimike 4412). Parkettilaatat Lattioihin tarkoitetut parkettilaatat koostuvat ns. kulutuskerroksesta, joka on valmistettu laatoista, rimoista, yms, jotka on asennettu sopivalle puu-, lastulevy-, paperi-, muovi-, korkki-, ym. alustalle. 4418 30 10 Mosaiikkilattioita varten Mosaiikkilattioihin tarkoitetut parkettilaatat ovat esikoottuja paneeleja, jotka koostuvat tietystä määrästä neliön tai suorakulmion muotoisia osia ja joissa on mahdollisesti täytepaloja (”cabochons”). Rimat on aseteltu tietyn kuvion mukaan, esim. shakkiruudun, korinpohjan tai kalanruodon (ks. alla olevia malleja). 228 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4418 40 00 Betonivalumuotit Tähän alanimikkeeseen kuuluvaa, koottua valumuottia käytetään kaikentyyppisissä betoni- valutöissä (esim. perustuksia, seiniä, lattioita, pylväitä, pilareita, kannatinpylväitä, tunnelin- osia yms. valmistettaessa). Yleensä valumuotit valmistetaan havupuusta (lankut, parrut, palkit, jne. ). Vaneripaneelit, joita käytetään valumuottina sileiden pintojen saamiseksi, eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen, vaikka ne olisivat toiselta tai kummaltakin puolelta päällystettyjä ja niiden käyttö betonivalumuotteina olisi ilmeistä (nimike 4412). 4418 50 00 Kattopäreet ja -paanut Ks. HS-selitykset, nimike 4418, kuudes ja seitsemäs kappale. 4418 90 10 Liimapuu Ks. HS-selitykset, nimike 4418, kolmas kappale. 4418 90 90 Muut 4420 4420 90 11 ja 4420 90 19 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. puiset solulevyt, jotka on kuvailtu HS-selityksissä, nimikkeen 4418 neljännessä kappaleessa. Puumosaiikki ja upotekoristeinen puu; puiset koru- tai ruokailuvälinelippaat ja -kotelot sekä niiden kaltaiset tavarat; puiset pienoisveistokset ja muut koriste- esineet; puiset 94 ryhmään kuulumattomat kalusteet Puumosaiikki ja upotekoristeinen puu Näihin alanimikkeisiin kuuluvat puumosaiikista ja upotekoristeisesta puusta valmistetut levyt. Upotekoristeinen puu koostuu ohuista puupalasista tai muista aineista (epäjalosta metallis- ta, näkinkengistä, norsunluusta jne. ), jotka on koristetarkoitusta varten liimattu puiselle alustalle. 4421 Muut puusta valmistetut tavarat 4421 90 10 Puolat, koopit, pupiinit (bobiinit), lankarullat ja niiden kaltaiset tavarat sorvattua puuta Ks. HS-selitykset, nimikkeen 4421 kolmas kappale, kohta 1. 4421 90 50 Tulitikkutikut; jalkineiden puunaulat Ks. HS-selitykset, nimike 4421, kolmas kappale, kohdat 5 ja 6. 4421 90 99 Muuta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. laudoista kootut puisten pakkauslaatikoiden osat, esim kannet; 2. puiset telineet (hyllyt), myös koottuina, edellyttäen etteivät ne ole luonteeltaan huone- kaluja; 3. puutarha-aidat, yms. säleistä, jotka on naulattu ristikkäin ja sitten venytetty auki (harmonikkarakenne); 4. paistinvartaat ja kaikenlaiset tikut (hammastikut) joita käytetään tiettyjen ruokien valmistuksessa (sillirullat, jne. ). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 229 45 RYHMÄ KORKKI JA KORKKITAVARAT 4501 Luonnonkorkki, raaka tai yksinkertaisesti valmistettu; korkkijätteet; rouhittu, rakeistettu tai jauhettu korkki 4501 10 00 Luonnonkorkki, raaka tai yksinkertaisesti valmistettu Ks. HS-selitykset, nimike 4501, kohta 1. 4501 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 4501, kohdat 2 ja 3. 4502 00 00 Luonnonkorkki, kuorittu tai leikattu karkeasti suorakulmaisiksi kappaleiksi tai suorakai- teen tai neliön muotoisina paloina, laattoina, levyinä tai kaistaleina (myös teräväsärmäiset teelmät pullontulppia ja muita tulppia varten) Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. rullina olevat seinänpäällysteet, jotka koostuvat pape- rialustalla olevasta ohuesta korkkilevystä. 4503 Luonnonkorkkitavarat 4503 10 10 ja 4503 10 90 Pullontulpat ja muut tulpat Ks. HS-selitykset, alanimike 4503 10. 4504 Puristekorkki (myös jos siinä on sideainetta) sekä puristekorkkitavarat 4504 10 11 Kuohuviiniä varten, myös jos niissä on luonnonkorkista valmistetut korkkilevyt Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuohuviinipullojen lieriönmuotoiset pullontulpat. Näiden pullontulppien läpimitta on selvästi suurempi kuin pullon kaula, joten ne puristu- vat tiukasti kokoon pullon suuhun työnnettäessä. Kerran käytettyinä (kun pullo on avattu) ne palautuvat siihen muotoon, joka on esitetty selittävien huomautusten alanimikkeessä 2204 21 10. Näiden pullontulppien yläosa on usein puristekorkkia ja alaosa (ts. osa, joka joutuu kosketukseen kuohuviinin kanssa) luonnonkorkkia. 230 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4504 10 19 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lieriönmuotoiset pullontulpat ja muut tulpat, jotka on valmistettu puristekorkista ja tarkoitettu muihin kuin kuohuviinipulloihin. Alanimikkeeseen eivät kuulu kruunukorkeissa tiivisteinä käytettävät ohuet, pyöreät korkki- levyt (alanimikkeet 4504 10 91 ja 4504 10 99). 4504 10 91 ja 4504 10 99 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kruunukorkeissa käytettävät puristekorkista valmis- tetut pyöreät levyt. 4504 90 91 Pullontulpat ja muut tulpat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. puristekorkista valmistetut pullontulpat ja muut tulpat, muut kuin lieriönmuotoiset. Ne ovat esim. kartionmuotoisia ja niissä voi olla reikä keskellä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 231 46 RYHMÄ OLJESTA, ESPARTOSTA TAI MUISTA PUNONTA- TAI PALMIKOINTIAINEISTA VALMISTETUT TAVARAT; KORI- JA PUNONTATEOKSET 4601 Punonta- tai palmikointiaineista valmistetut palmikot ja niiden kaltaiset tuotteet, myös nauhoiksi yhdistetyt; punonta- tai palmikointiaineet, näistä aineista valmis- tetut palmikot ja niiden kaltaiset tavarat, yhdensuuntaisista säikeistä sidottuina tai kudottuina levyinä, myös jos ne ovat valmiita tavaroita (esim. mattoja tai säleikköjä) 4601 10 10 Kehräämätöntä kasviainetta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat palmikot ja niiden kaltaiset tuotteet, jotka on valmistettu kehräämättömistä kasviaineista kuten oljesta, pajusta, kaislasta, ruo’osta, rottingista, bambusta, puukaistaleista, puulangasta, kasvikuitukaistaleista tai kuorikaistaleista (esimer- kiksi raffia tai niini). Tähän kuuluvat myös palmikot ja niiden kaltaiset tavarat, jotka on valmistettu kehräämät- tömistä tekstiilikasvikuiduista kuten hampusta, juutista, pellavasta, espartosta tai aaloes- ta. Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, ensimmäinen kappale, kohdat 1 ja 2. 4601 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat palmikot ja niiden kaltaiset tuotteet, jotka on valmistettu aineista, jotka mainitaan tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa, ensimmäisen kappa- leen, kohdissa 3, 4 ja 5. 4601 20 10 ja 4601 20 90 Kasviaineista valmistetut matot ja säleiköt Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm: 1. karkeat olkimatot, jotka on sidottu tai kudottu yhdensuuntaisista säikeistä tai kudottu levyiksi, esim. matot, joita käytetään puutarhanhoidossa suojuksina. 2. kiinalaiset matot sekä matot, jotka on valmistettu samalla tavalla ja joita käytetään samaan tarkoitukseen. Kiinalaisina mattoina pidetään sellaisia mattoja, jotka on tehty suoraan Cyperacae- heimoon kuuluvien kasvien (Lepironia mucronata) kaistaleista ja varsista; ne ovat luonnontilassa tai värjättyjä (yleensä punaisiksi). Nämä matot ovat kudottuja ja kasvikaistaleita tai -varsia yhdistävä loimi koostuu hyvin harvaan sijoitetuista side- ja purjelangoista tai muista langoista. Matot on yleensä tehty yksittäin ja ne on voitu reunustaa tekstiiliainekaistaleella; ne toimitetaan alkuperämaasta usein rullissa, joissa on useita, päistään yhteen ommeltuja mattoja. 3. karkeat matot, kuten puutarhanhoidossa suojaukseen käytettävät 4. säleiköt (esim. olkea tai kaislaa), joita käytetään samoin kuin edellä mainittuja karkeita mattoja, mutta jotka soveltuvat käytettäviksi myös aitojen ja pengerteiden rakentami- seen. 4602 Kori- ja punontatavarat, jotka on valmistettu välittömästi määrämuotoisiksi punonta- tai palmikointiaineista tai tehty nimikkeen 4601 tavaroista; luffasta valmistetut tavarat 232 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4602 10 10 Olkipäällykset pulloja varten Ks. HS-selitykset, nimike 4602, toinen kappale, kohta 8. 4602 10 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. 2. tavarat, joihin viitataan HS-selityksissä, nimikkeen 4602 ensimmäisen kappaleen b kohdassa, esim. kasviaineista valmistetut matot, jotka on tehty yhdistämällä nimikkeen 4601 20 pieniä mattoja luffasta valmistetut tavarat. Luffa, joka tunnetaan myös kasvipesusienenä, kuuluu nimikkeeseen 1404 90 00 ja on erään kurkkukasvin (Luffa cylindrica) sienimäistä kudosta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 233 X JAKSO PUUSTA TAI MUUSTA KUITUISESTA SELLULOOSA-AINEESTA VALMISTETTU MASSA; KERÄYSPAPERI-, KARTONKI JA PAHVI- (-JÄTE); PAPERI, KARTONKI JA PAHVI SEKÄ NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT 47 RYHMÄ PUUSTA TAI MUUSTA KUITUISESTA SELLULOOSA-AINEESTA VALMISTETTU MASSA; KERÄYSPAPERI-, KARTONKI JA PAHVI- (-JÄTE) Yleisohjeita Ilmaisujen ”puolivalkaistu” ja ”valkaistu” määrityksistä, ks. 44 ryhmän HS-selitysten yleisohjeet, neljäs kappale. Massaa pidetään puolivalkaistuna tai valkaistuna, jos sitä valmistuksen jälkeen on käsitelty jollakin vahvuudeltaan vaihtelevalla menetelmällä, jonka tarkoituksena on lisätä massan valkoisuutta (vaaleutta); sitä lisätään etenkin poistamalla tai muuttamalla vaihtelevan suuruinen määrä massan väriainetta tai yksinkertaisesti sekoittamalla massaan fluorosoivia aineita. 4701 00 Mekaaninen puumassa 4701 00 10 Kuumahierre Ks. HS-selitykset, nimike 4701, neljäs kappale, viimeinen kohta. 4701 00 90 Muu Ks. HS-selitykset, nimike 4701, neljäs kappale, kolme ensimmäistä kohtaa. 4703 Puusta kemiallisesti valmistettu sooda- tai sulfaattisellu, muu kuin liukosellu Ks. 44 ryhmän 1 huomautus. 4703 11 00 Havupuuta Tähän alanimikkeeseen kuuluu nimenomaan männystä, jalokuusesta tai kuusesta valmis- tettu massa. 4703 19 00 Lehtipuuta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat massat on yleensä tehty poppelista, haavasta tai kovem- mista puulaaduista, joita ovat pyökki, kastanja, eukalyptuspuu ja monet trooppiset puulajit. Kuidut ovat yleensä lyhyempiä kuin havupuusta valmistetuissa massoissa. 4703 21 00 Havupuuta Ks. alanimikkeen 4703 11 00 selittävät huomautukset. 4703 29 00 Lehtipuuta Ks. alanimikkeen 4703 19 00 selittävät huomautukset. 234 4704 4706 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Puusta kemiallisesti valmistettu sulfiittisellu, muu kuin liukosellu Nimikkeen 4703 ja sen alanimikkeiden selittävät huomatukset koskevat soveltuvin osin myös tätä nimikettä. Keräyspaperista, -kartongista ja -pahvista (-jätteestä) saaduista kuiduista tai muusta kuituisesta selluloosa-aineesta valmistettu massa Ks. HS-selitykset, 44 ryhmä, kolmas kappale. 4706 10 00 Puuvillalintterimassa Puuvillalintterimassan alfaselluloosapitoisuus on yleensä korkea (98—99 painoprosenttia) ja tuhkapitoisuus hyvin alhainen (noin 0,05 painoprosenttia). Se eroaa alanimikkeeseen 1404 20 00 kuuluvista, ainoastaan arkin tai levyn muotoon puristetuista puuvillalinttereis- tä siinä, että sen kuidut, joita on painekeitetty useita tunteja lipeäkiviliuoksessa, ovat jossain määrin sulaneet, kun taas alanimikkeeseen 1404 20 00 kuuluvat puuvillalintterikui- dut, jotka eivät ole läpikäyneet samaa käsittelyä, ovat yleensä säilyttäneet alkuperäisen rakenteensa ja pituutensa. 4707 Keräyspaperi, -kartonki ja -pahvi (-jäte) Tähän nimikkeeseen eivät kuulu paperirullat, joiden uloimmat kerrokset ovat osittain lionneet vedessä tai muuten vahingoittuneet (48 ryhmä). 4707 10 00 Valkaisematonta voimapaperia, -kartonkia tai -pahvia tai aaltopaperia, -kartonkia tai -pahvia. Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4707 10, 4707 20 ja 4707 30. 4707 20 00 Muuta, pääasiallisesti valkaistusta kemiallisesta massasta valmistettua paperia, kartonkia tai pahvia, ei kuitenkaan massavärjättyä Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4707 10, 4707 20 ja 4707 30. Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. paperin valmistuksessa tai käsittelyssä sekä painota- lossa syntynyt jäte (esim. leikkuujätteet) sekä käytetyt reikäkortit ja -nauhat. Tällaiseen keräyspaperiin kuuluu yleensä pääasiassa painamaton paperi. Pääasiallisesti mekaanisesta massasta valmistettua paperia, kartonkia tai pahvia (esim. sanomalehdet, aikakauslehdet ja niiden kaltaiset painotuotteet) Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4707 10, 4707 20 ja 4707 30. 4707 30 10 ja 4707 30 90 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 235 PAPERI, KARTONKI JA PAHVI; PAPERIMASSA-, PAPERI-, KARTONKI- JA PAHVITAVARAT 48 RYHMÄ Yleisohjeita Paperirullat, joiden ulommat kerrokset ovat osittain lionneet vedessä tai muuten vahingoittuneet, kuuluvat edelleen asianomaisiin nimikkeiden 4801 00—4811 alanimikkeisiin. 1 lisähuomautus Ilmaisun ”kevyesti massana värjätty” on katsottava tarkoittavan paperia, jonka väri massana ei ole pastellisävyjä voimakkaampi. Painorajoilla (40 g/m2 ja 57 g/m2) tarkoitetaan normaali-ilmakehässä mitattuja arvoja (lämpötila 20 °C ja suhteellinen kosteus 65 %). Peräkkäisten vesileimojen välinen matka mitataan leiman reunasta toiseen eikä keskipis- teestä toiseen. Joitain vesileimoja saattaa olla vaikea nähdä tai niitä ei erota ollenkaan osassa paperia. Tällaiset valmistusvirheet eivät vaikuta luokitteluun edellyttäen, että paperilla on edelleen vesileimapaperin luonne. 4801 00 Sanomalehtipaperi, rullina tai arkkeina Ks. tämän ryhmän 3 huomautus ja HS-selitykset, nimike 4801. 4801 00 10 Tämän ryhmän 1 lisähuomautuksessa tarkoitettu Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus sekä sen selittävät huomautukset. Tähän alanimikkeeseen ei kuitenkaan kuulu sanomalehtipaperi, jolla on tämän ryhmän 1 lisähuomautuksessa kuvaillut tekniset ominaisuudet, mutta jota ei käytetä nimikkeeseen 4902 kuuluvien, vähintään 10 kertaa vuodessa ilmestyvien sanomalehtien, viikkolehtien ja muiden aikakauslehtien painatukseen, vaan esimerkiksi nimikkeeseen 4901 kuuluvien esitteiden tai alanimikkeeseen 49 11 10 00 kuuluvan mainosaineiston painamiseen (alani- mike 4801 00 90). 4802 Päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käytetään kirjoitus-, painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen, sekä reikäkorttipaperi ja -kartonki ja reikä- nauhapaperi, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeen 4801 tai 4803 paperi; käsintehty paperi, kartonki ja pahvi Ks. tämän ryhmän 4 huomautus. 4802 10 00 Käsintehty paperi, kartonki ja pahvi Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, B kohta ja HS-selitykset, nimike 4802, toinen ja kolmas kappale. 4802 30 00 Hiilipaperin pohjapaperi Ks. HS-selitykset, alanimike 4802 30. Tietyntyyppiset hiilipaperin pohjapaperit on tehty valkaistusta bisulfiittimassasta ja joskus ne sisältävät vaihtelevan määrän valkaistua olkea. Näiden papereiden koko ja sileys vaihtelee huomattavasti. 236 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4802 40 10 ja 4802 40 90 4803 00 Tapettipaperi Tapettipaperi on valkoista tai värjättyä, se on liimattua, konekalanteroitua, rakenteeltaan paksua mutta joustavaa ja pinnaltaan karheaa. Paperin toinen puoli on tarkoitettu päällystämiseen ja/tai painatukseen ja toinen puoli liisterille tai muille liimoille. Tämän paperin täytyy kestää tapetin valmistusprosessit ja tapetoiminen. Toaletti- ja kasvopyyhepehmopaperi, käsipyyhe- ja lautasliinapaperi sekä niiden kaltainen paperi, jollaista käytetään kotitalous- tai saniteettitarkoituksiin, sellu- loosavanu ja selluloosakuituharso, myös krepattu, poimutettu, kohokuvioitu, rei’itetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina 4803 00 10 Selluloosavanu Ks. HS-selitykset, nimike 4803, ensimmäinen kappale, kohta 2, toinen kappale. Kuituharso on rakenteeltaan väljä, joten valoa vasten katsottaessa siinä voi nähdä pieniä aukkoja. 4803 00 31 ja 4803 00 39 Krepattu paperi ja selluloosakuituharso, jonka yhden kerroksen paino on Ilmaus ”krepattu paperi” on määritelty HS-selityksissä, nimikkeeen 4808 ensimmäisen kappaleen kohdassa 2. Kuituharsolla tarkoitetaan tuotetta, joka on rakenteeltaan tiiviimpi ja tasalaatuisempi kuin selluloosavanu. 4804 Päällystämätön voimapaperi, -kartonki ja -pahvi, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeeseen 4802 tai 4803 kuuluva Ilmaus ”voimapaperi, -kartonki ja -pahvi” on määritelty tämän ryhmän 5 huomautuk- sessa. Voimapaperi, -kartonki ja -pahvi ovat mekaanisesti hyvin lujia tuotteita. Ne eivät yleensä sisällä täyteaineita, ne ovat melko vahvasti liimattuja, melkein aina läpinäkymättömiä, useimmiten konekiillotettuja (kiillotettu ainoastaan toiselta puolelta) ja niissä on yleensä näkyviä viiranjälkiä. Voimapaperi, -kartonki ja -pahvi soveltuvat erittäin hyvin tavaroiden pakkaamiseen ja käärimiseen. Niitä käytetään myös sähkökaapeleiden paperikääreinä, aaltopahvin tasaisena kerroksena sekä paperinarun, terva-, bitumi- ja asfalttipaperin, -kartongin ja -pahvin valmistukseen. 4804 11 11 — 4804 19 90 4804 21 10 — 4804 29 90 Kraftlaineri Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja näitä alanimikkeitä koskevat HS-selitykset. Säkkipaperi Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus ja näitä alanimikkeitä koskevat HS-selitykset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 237 4804 31 51 Sähkötekninen eristyspaperi Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. kondensaattoripaperi ja kaapelipaperi. Kondensaattoripaperi on ohutta paperia, jota käytetään sähkökondensaattorien eristeenä. Tämän paperin valmistukseen käytettävät kuidut jauhetaan huolellisesti niin, että arkin huokoisuus vähenee minimiin ja samalla kaikki epäpuhtaudet (erityisesti metallit) saadaan huolellisesti poistettua. Kaapelipaperi on tarkoitettu muuntajakeloissa käytettävien sähkökaapeleiden eristämiseen tai käytettäväksi eristimenä muuhun sähkötekniseen käyttöön. Sillä tulee olla erittäin hyvät eristysominaisuudet, joten siinä ei saa olla metalli- eikä happohiukkasia eikä muita sähköä johtavia epäpuhtauksia. 4804 41 91 Laminaattiraakapaperi Tämäntyyppinen paperi, kartonki tai pahvi koostuu etupäässä puukuiduista, painaa enemmän kuin 185 g/m2, mutta vähemmän kuin 225 g/m2 ja se toimitetaan yleensä rullissa, joiden leveys on suurempi kuin 125 cm, mutta pienempi kuin 165 cm. Gurley- huokoisuusmittarilla ja TAPPI-standardin (Technical Association of the Pulp and Paper Industry) mukaisesti mitattuna sen huokoisuusindeksi on pienempi kuin 13 s/100 cm3 ilmaa ja 40 s/300 cm3 ilmaa. Laminaattiraakapaperi käyttäytyy kuten imupaperi. Paperille vastapiirrettyä viivaa voi koskettaa sormella sotkematta mustetta. Laminaattiraakapaperi on erityisesti suunniteltu käytettäväksi synteettisillä hartseilla kylläs- tettyjen, laminoitujen arkkien valmistamiseen suurpaineen avulla. 4805 Muu päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, rullina tai arkkeina, ei enempää valmistettu tai käsitelty kuin mitä tämän ryhmän 2 huomautuksessa määrätään 4805 10 00 Puolikemiallinen aallotuspaperi (fluting) Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. 4805 21 00 — 4805 29 90 Monikerrospaperi, -kartonki ja -pahvi Ks. HS-selitykset, nimike 4805, toinen kappale, kohta 2. Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. paperi, kartonki ja pahvi, joka koostuu kahdesta tai useammasta kerroksesta, jotka on kokonaan valmistettu jätepaperimassoista mutta joista ainakin yksi kerros on valmistettu massasta, joka poikkeaa laadultaan muista kerrok- sista. 4805 30 10 ja 4805 30 90 Sulfiittikäärepaperi Ks. tämän ryhmän 4 alanimikehuomautus. 4805 40 00 Suodatinpaperi, -kartonki ja -pahvi Ks. HS-selitykset, alanimike 4805 40. 4805 50 00 Huopapaperi, -kartonki ja -pahvi Ks. HS-selitykset, alanimike 4805 50. 238 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4805 60 10 Olkipaperi, -kartonki ja -pahvi Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. liimattu olkipaperi, -kartonki ja -pahvi, joka on pääasiallisesti valmistettu valkaisemattomasta olkimassasta. Ne painavat yleensä enemmän kuin 100 g/m2 ja ovat väriltään luonnonkellertäviä tai kauttaaltaan massavärjättyjä. Niitä käytetään pakkauspapereina, -kartonkeina ja -pahveina ja joskus myös aaltopaperin, kartongin tai pahvin valmistamiseen. Paperi, kartonki ja pahvi aaltopaperia, -kartonkia ja -pahvia varten Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. aallotuspaperin, -kartongin ja -pahvin valmistukseen käytettävä paperi, kartonki ja pahvi, mutta ei nimikkeiden 4804 11 11—4804 19 90 kraftlaineri, alanimikkeen 4805 10 00 puolikemiallinen aallotuspaperi eikä alanimikkeiden 4805 22 10 ja 4805 29 10 monikerrostestlaineripaperi, -kartonki ja -pahvi. Näihin alani- mikkeisiin kuuluva paperi toimitetaan aina 50—270 cm leveinä rullina ja käsittää seuraavat tyypit: 1. pääasiallisesti jätepaperista valmistettu yksikerroksinen testlaineri. Tällaisen paperin, pahvin ja kartongin puhkaisuindeksi on Mullen-laitteella mitattuna suurempi kuin 2 kPa ja rengaslitistyslujuus 0,8 kgf. 2. Wellenstoff, joka on valmistettu pääasiallisesti jätepaperista, johon on pantu lisäaineita (esim. tärkkelystä). Tällaisen paperin, kartongin ja pahvin litistyslujuus on CMT 60 -menetelmällä mitattuna (Concora Medium Test, 60 minuutin ilmastoinnilla) vähintään 1,5 kgf mutta pienempi kuin 20 kgf. 3. Wellpappenschrenz, joka on valmistettu kokonaan jätepaperista ilman lisäaineita. Tämäntyyppisen paperin, pahvin ja kartongin puhkaisuindeksi on Mullen-laitteella mitattuna vähintään 0,8 kPa mutta enintään 1,9 kPa. Paperi, kartonki ja pahvi aaltopaperia, -kartonkia ja -pahvia varten Alanimikkeiden 4805 60 20—4805 60 60 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin myös näitä alanimikkeitä. Pergamenttipaperi, rasvanpitävät paperit (voipaperit), kuultopaperit ja glassiini- paperi sekä muut kiillotetut läpinäkyvät tai läpikuultavat paperit, rullina tai arkkeina 4805 60 20 — 4805 60 60 4805 70 11 ja 4805 70 19 4806 4806 10 00 Pergamenttipaperi Ks. HS-selitykset, nimike 4806, neljä ensimmäistä kappaletta. 4806 20 00 Rasvanpitävät paperit (voipaperit) Ks. HS-selitykset, nimike 4806, kappaleet viidestä kahdeksaan. 4806 30 00 Kuultopaperit 4806 40 10 ja 4806 40 90 4808 Ks. HS-selitykset, nimike 4806, yhdeksäs kappale. Glassiinipaperi sekä muut kiillotetut läpinäkyvät tai läpikuultavat paperit Ks. HS-selitykset, nimike 4806, kappaleet 10 ja 11. Paperi, kartonki ja pahvi, aallotettu (myös liimatuin tasaisin pintalevyin), kre- pattu, poimutettu, kohokuvioitu tai rei’itetty, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeessä 4803 kuvaillun kaltainen paperi 4808 10 00 Aaltopaperi, -kartonki ja -pahvi, myös rei’itetty Ks. HS-selitykset, nimike 4808, kohta 1. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 239 4808 20 00 Säkkipaperi, krepattu tai poimutettu, myös kohokuvioitu tai rei’itetty Ks. HS-selitykset, nimike 4808, kohdat 2, 3 ja 4. 4808 30 00 Muu voimapaperi, krepattu tai poimutettu, myös kohokuvioitu tai rei’itetty Ks. HS-selitykset, nimike 4808, kohdat 2, 3 ja 4. 4808 90 00 Muu Ks. HS-selitykset, nimike 4808, kohdat 2, 3 ja 4. 4809 Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai siirtopaperit (myös päällys- tetty tai kyllästetty paperi vahaksia tai offsetlevyjä varten), myös painetut, rullina tai arkkeina 4809 10 00 Hiilipaperi ja sen kaltaiset jäljentävät paperit Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan A alakohta 1. Tähän alanimikkeeseen kuuluvien tavaroiden tulee kuitenkin täyttää tämän ryhmän 7 huomautuksen B kohdassa määrätyt, kokoa koskevat vaatimukset. 4809 20 10 ja 4809 20 90 Itsejäljentävä paperi Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan A alakohta 2. Tähän alanimikkeeseen kuuluvien tavaroiden tulee kuitenkin täyttää tämän ryhmän 7 huomautuksen B kohdassa määrätyt, kokoa koskevat vaatimukset. 4809 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muut jäljentävät paperit tai siirtopaperit, kuten lämpösiir- topaperit ja päällystetyt tai kyllästetyt vahaspaperit tai offsetlevypaperit. Tähän alanimik- keeseen kuuluvien tavaroiden tulee kuitenkin täyttää tämän ryhmän 7 huomautuksen B kohdassa määrätyt, kokoa koskevat vaatimukset. 4810 Paperi, kartonki ja pahvi, jotka on yhdeltä tai molemmilta puolilta sideainetta käyttäen tai ilman sitä päällystetty kaoliinilla tai muulla epäorgaanisella aineella, ilman mitään muuta päällystystä, myös pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina 4810 11 10 — 4810 12 00 Paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käytetään kirjoitus-, painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen, mekaanisella menetelmällä saatuja kuituja sisältämätön tai tällaisia kuituja enintään 10 painoprosenttia kokonaiskuitusisällöstä sisältävä Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4810 11, 4810 12, 4810 21 ja 4810 29. 4810 21 00 — 4810 29 90 Paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käytetään kirjoitus-, painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen, kokonaiskuitusisällöstä enemmän kuin 10 painoprosenttia mekaanisella menetelmällä saatuja kuituja sisältävä Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 4810 11, 4810 12, 4810 21 ja 4810 29. 240 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4810 21 00 Kevyesti päällystetty paperi (LWC-paperi) Ks. tämän ryhmän 5 alanimikehuomautus 4810 29 90 Arkkeina Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös kerrannaislomakepaperi, joka on rei’itetty taitoksen kohdalta. 4810 91 10 — 4810 91 90 4811 Monikerroksinen Ks. HS-selitykset, nimike 4805, toinen kappale, kohta 2. Paperi, kartonki ja pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, päällystetty, kyllästetty, peitetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina, muut kuin nimikkeessä 4803, 4809 tai 4810 kuvattujen kaltaiset tavarat 4811 10 00 Terva-, bitumi- ja asfalttipaperi, -kartonki ja -pahvi Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kosteudeneristyslevyt, jotka koostuvat kahdesta asfaltilla kyllästetystä kreppipaperiarkista, joiden välissä on ohut alumiinifolio. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kateainelevyt, joissa pohjana toimiva paperi, kartonki tai pahvi on kokonaan päällystetty tai molemmilta puolilta peitetty kerroksella asfalttia tai sen kaltaista ainetta (nimike 6807). 4811 31 00 ja 4811 39 00 Paperi, kartonki ja pahvi, päällystetty, kyllästetty tai peitetty muovilla (ei kuitenkaan liimalla) Muovilla päällystetty tai peitetty paperi, kartonki ja pahvi kuuluvat näihin alanimikkeisiin ainoastaan, jos muovikerroksen paksuus on enintään puolet tuotteen kokonaispaksuudesta. Ks. tämän ryhmän 1 huomautuksen g kohta. 4811 40 00 Paperi, kartonki ja pahvi, päällystetty, kyllästetty tai peitetty vahalla, parafiinilla, stearii- nilla, öljyllä tai glyserolilla Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. parafinoitu paperi, kartonki ja pahvi, jotka on tarkoitettu maito- tai mehutölkkien, äänilevykoteloiden jne. valmistukseen ja joissa on toisella puolella painatusta tai kuvitusta yksilöimässä niihin pakattavia tuotteita. 4811 90 10 Ketjulomakkeet Nämä lomakkeet koostuvat yli 15 cm leveistä kaistaleista, jotka on tavallisesti laskostettu (taiteltu) tai rullattu ja jotka on rei’itetty poikittain säännöllisin välein siten, että peräkkäi- set lomakkeet voidaan irrottaa toisistaan rei’ityksen kohdalta. Lomakkeisiin on painettu lisätiedoilla täydennettäväksi tarkoitettua tekstiä. Näiden tavaroiden reunoissa voi myös olla ohjainrei’itys, mikä tekee mahdolliseksi lomakkeiden käyttämisen nopeissa kirjoitti- missa tai laskukoneissa. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: a) ketjulomakesarjat (alanimike 4820 40 10); b) enintään 15 cm leveät ketjulomakkeet (alanimike 4823 51 10). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 241 4813 Savukepaperi, myös määräkokoon leikattu tai lehtiöinä tai hylsyinä 4813 90 90 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluu: 1. Savukepaperi jonka mitat ovat alanimikkeen 4813 90 10 mukaiset ja joka on kylläs- tetty esim. kaliumnitraatilla, lakritsilla tai puukreosootilla. 2. Savukepaperi, myös kyllästetty, joka on yli 5 cm mutta enintään 15 cm leveinä rullina. 4814 Paperitapetit ja niiden kaltaiset seinänpäällysteet; ikkunakuultopaperi 4814 10 00 Purutapetti (”ingrain” paper) Ks. tämän ryhmän 8 huomautus, a kohdan 2 alakohta ja HS-selitykset, nimike 4814, kohta A, alakohta a)(2). 4816 Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai siirtopaperit (muut kuin nimikkeeseen 4809 kuuluvat), paperiset vahakset ja offsetlevyt, myös rasioissa 4816 10 00 Hiilipaperi ja sen kaltaiset jäljentävät paperit Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan A alakohta 1. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet eivät voi olla tämän ryhmän 7 B huomautuksessa määriteltyä kokoa (nimike 4809). 4816 20 00 Itsejäljentävä paperi Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan A alakohta 2. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet eivät voi olla tämän ryhmän 7 B huomautuksessa määriteltyä kokoa (nimike 4809). 4816 30 00 Vahakset Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan B alakohta 1, toinen kappale. Tämän alanimikkeen tuotteilla ei ole kokorajoituksia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös osoitekoneisiin tarkoitetut kehystetyt vahakset. 4816 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan A alakohta 3, (lämpösiirtopaperi), kohdan B alakohta 1, ensimmäinen kappale (vahaspaperit), ja kohta 2 (offsetlevypaperi). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet eivät voi olla tämän ryhmän 7 B huomautuksessa määriteltyä kokoa (nimike 4809). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös offsetlevyt (ks. HS-selitykset nimike 4816, kohdan B alakohta). Näillä tuotteilla ei ole kokorajoituksia. 242 4818 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Toalettipaperi ja sen kaltainen paperi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, jollaisia käytetään kotitalous- tai hygieniatarkoituksiin, rullina, joiden leveys on enintään 36 cm tai määräkokoon tai -muotoon leikatut; nenäliinat, kasvo-, käsi- ja muut pyyhkeet, pöytäliinat, lautasliinat, vauvanvaipat, tamponit, lakanat ja niiden kaltaiset talous-, hygienia- ja sairaalatavarat, vaatteet ja vaatetustarvikkeet, paperimassaa, paperia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa 4818 40 19 Muut 4818 40 91 ja 4818 40 99 4819 4819 20 10 ja 4819 20 90 4819 60 00 4820 4820 40 10 ja 4820 40 90 Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. pikkuhoususuojat. Vauvanvaipat ja niiden kaltaiset hygieniatavarat Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. aikuisvaipat ja invalidien poikkilakanat. Kotelot, rasiat, laatikot, pussit ja muut pakkauspäällykset, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa; lokerolaatikot, kirjekaukalot ja niiden kaltaiset paperi-, kartonki- tai pahvitavarat, jollaisia käytetään esim. toimistoissa tai myymälöissä Taitekotelot, -rasiat ja -laatikot, aallotonta paperia, kartonkia tai pahvia Ks. HS-selitykset, nimike 4819, kohta A, toinen kappale. Lokerolaatikot, kirjekaukalot, säilytyslaatikot ja niiden kaltaiset tavarat, jollaisia käytetään esim. toimistoissa tai myymälöissä Ks. HS-selitykset, nimike 4819, kohta B. Konttorikirjat, tilikirjat, muistikirjat, tilauskirjat, kuittilomakekirjat, kirjepaperi- lehtiöt, muistilehtiöt, päiväkirjat ja niiden kaltaiset tavarat, harjoitusvihot, kirjoi- tusalustat, keräilykannet (sekä irtolehtiä varten että muut), pahvikannet, asiakirja- kannet, lomake- ja niiden kaltaiset sarjat, myös hiilipaperivälilehdin, ja muut koulu-, toimisto- ym. tarvikkeet, paperia, kartonkia tai pahvia; näyte- ja keräily- kansiot sekä kirjankannet ja -päällykset, paperia, kartonkia tai pahvia Lomake- ja niiden kaltaiset sarjat, myös hiilipaperivälilehdin Ks. HS-selitykset, nimike 4820, ensimmäinen kappale, kohdat 4 ja 5. 4820 40 10 Ketjulomakkeet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ketjulomakesarjat, jotka koostuvat päällekkäin asetetuis- ta, painetuista paperikaistaleista, jotka on yhdistetty toisiinsa niittaamalla tai liimaamalla. Ketjulomakesarjat on valmistettu itsekopioivasta paperista tai ne on varustettu hiilipaperi- välilehdin. Ks. myös alanimikkeen 4811 90 10 selittävät huomautukset. 4823 Muu paperi, kartonki, pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, määräko- koon tai -muotoon leikattu; muut tavarat, paperimassaa, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa 4823 20 00 Suodatinpaperi, -kartonki ja -pahvi Ks. HS-selitykset, nimike 4823, toisen kappaleen 2 kohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 243 4823 51 10 Ketjulomakkeet Alanimikkeen 4811 90 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 4823 90 20 Jacquard- ja niiden kaltaisten koneiden lävistetyt paperi-, kartonki- ja pahvikortit Tähän alanimikkeeseen kuuluu ainoastaan sellaiset paperi-, kartonki- ja pahvikortit, joiden pinta on lävistetty toistettavan mallin mukaisesti ja jotka soveltuvat suoraan käytettäviksi Jacquard-koneissa ja sen kaltaisissa koneissa. Tähän nimikkeeseen eivät sen vuoksi kuulu: a) paperi, kartonki ja pahvi, joissa on ainoastaan ohjain- tai vetorei’itys kaistaleen reunoissa tai keskellä (nimike 4808 tai alanimike 4823 90 90); b) paperi, kartonki ja pahvi, joihin viitataan edellä kohdassa a) ja joissa on vahvistuskais- taleet reunoissa tai keskellä (alanimike 4823 90 90). Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. kondensaattoripaperi, joka on kondensaattoreissa eristeenä käytettävää sähköeristyspaperia. Se on erittäin ohutta (yleensä 0,006—0,02 mm), tasapaksua ja kokonaan vailla huokosia. Se on yleensä tehty sooda- tai sulfaattisellumas- sasta ja joskus lumppumassasta. Kondensaattoripaperi on kemiallisesti neutraalia, se ei sisällä pieniäkään metallihiukkasia ja sillä on hyvä mekaaninen lujuus ja eristelujuus (ei eristetappioita). 4823 90 50 ja 4823 90 90 244 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 49 RYHMÄ KIRJAT, SANOMALEHDET, KUVAT JA MUUT PAINOTUOTTEET; KÄSIKIRJOITUKSET, KONEKIRJOITUKSET JA TYÖPIIRUSTUKSET 4901 Kirjat, esitteet ja niiden kaltaiset painotuotteet, myös irrallisina lehtinä 4901 99 00 Muut Ks. tämän ryhmän 3 huomautus 4905 Kaikenlaiset painetut kartat, merikortit ja niiden kaltaiset kortit, myös kartastot, seinäkartat, topografiset kartat ja karttapallot 4905 10 00 Karttapallot Ks. HS-selitykset, nimike 4905, viimeinen kappale ennen poikkeuksia ja poikkeus f. 4905 91 00 ja 4905 99 00 4907 00 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. topografisesti tarkat kartat, jotka on julkaistu mainos- tarkoituksessa, myös jos ne sisältävät mainosaineistoa (esim. rengas- tai autovalmistajien tai öljy-yhtiöiden julkaisemat tiekartat jne. ). Mitätöimättömät posti-, vero- ja niiden kaltaiset merkit, jotka ovat voimassa tai tulevat voimaan määrämaassa; leimapainettu paperi; setelit; sekkilomakkeet; osake- ja osuuskirjat, obligaatiot ja niiden kaltaiset arvopaperit 4907 00 10 Posti-, vero- ja niiden kaltaiset merkit Ks. HS-selitykset, nimike 4907, kohta A. 4907 00 91 Allekirjoitetut ja numeroidut Tähän alanimikkeeseen ei kuulu osake-, osuus- ja velkakirjat, joista puuttuu yksi tai useampia allekirjoituksia (alanimike 4907 00 99). 4908 Siirtokuvat (dekalkomaniat): 4908 10 00 Siirtokuvat (dekalkomaniat), joissa on lasiintuvia seoksia Ks. HS-selitykset, nimike 4908, kolmas kappale. 4911 Muut painotuotteet, myös painetut kuvat ja valokuvat 4911 10 10 ja 4911 10 90 Kaupallinen mainosaineisto, kaupalliset luettelot ja niiden kaltaiset tuotteet Ks. HS-selitykset, nimike 4911, viides kappale, kohta 1. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 245 4911 10 10 Kaupalliset luettelot Tähän alanimikkeeseen kuuluvat julkaisut, joissa kuvaillaan tuotteita tai annetaan niistä kuva ja joissa ilmoitetaan tuotteiden hinta ja tilausnumero. 4911 91 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. nimikkeen 3703 tavarat, jotka on valotettu ja kehitetty. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös silkkipainovedokset (taidesilkkipainatukset) myös taiteilijan signeeraamina ja numeroimina. 246 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 XI JAKSO TEKSTIILIAINEET JA TEKSTIILITAVARAT Yleisohjeita 1. Kuten HS-selityksissä mainitaan (ks. tämän jakson yleisohjeiden viimeinen kappale), XI jakso jakautuu kahteen osaan: a) Ensimmäisessä osassa (50—55 ryhmät) tekstiilituotteet ryhmitellään niiden valmistuksessa käytetyn tekstii- liaineen mukaan. Tekstiiliaineiden sekoituksista koostuvien tuotteiden luokittelusta määrätään tämän jakson 2 huomautuksessa. b) Toisessa osassa (56—63 ryhmät), lukuun ottamatta nimikkeitä 5809 00 00 ja 5902, tavaroita ei ryhmä- eikä nimiketasolla erotella niiden valmistuksessa käytettyjen tekstiiliaineiden mukaan. Monet 56—63 ryhmien nimikkeet on kuitenkin jaettu alanimikkeisiin valmistuksessa käytettyjen tekstiiliaineiden perus- teella. Näissä tapauksissa tavarat on luokiteltava näihin alanimikkeisiin tämän jakson 2 alanimikehuomau- tuksen määräysten mukaisesti. 2. Tämän jakson 2 alanimikehuomautuksessa on säännöt siitä, mitenkahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvat tekstiilituotteet luokitellaan 56—63 ryhmien nimikkeisiin. Nämä tavarat luokitellaan samaan alanimikkeeseen kuin tavarat, jotka koostuvat siitä tekstiiliaineesta, jota luokiteltavissa tavaroissa on painosta eniten. Luokittelussa otetaan soveltuvin osin huomioon tämän jakson 2 huomautuksen B kohdan määräykset. Näitä sääntöjä sovellettaessa on kuitenkin otettava huomioon tämän jakson 2 alanimikehuomautuksen B kohdan a—c alakohtien määräykset. 3. HS-selityksissä on ohjeet siitä, kuinka tämän jakson 2 huomautusta tulkitaan (ks. esimerkiksi tämän jakson yleisohjeiden I osan A kohta). Tämän jakson 2 huomautusta sovellettaessa ei oteta huomioon: a) hulpiolankoja, jos hulpiot eivät ole lopputuotteen olennainen osa, kuten esimerkiksi tiettyjen sateenvarjoissa tai hartiahuiveissa käytettyjen kankaiden hulpiot; b) kankaaseen kudottuja merkkilankoja, jotka osoittavat leikkauskohdan; c) kankaiden päissä olevia lankoja (”tarkkuuslangat” tai ”mittalangat”), jos ne ovat eri tekstiiliainetta kuin itse kangas. 4. Ks. tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen b—ij alakohdat ilmaisujen ”valkaisematon”, ”valkaistu” ja ”värillinen (värjätty tai painettu)” merkityksistä sovellettaessa niitä lankoihin sekä ilmaisujen ”valkaisematon”, ”valkaistu”, ”värjätty”, ”erivärisistä langoista kudottu” ja ”painettu” merkityksistä sovellettaessa niitä kudot- tuihin kankaisiin. 5. Erilaisten sidosten kuvauksista, ks. HS-selitysten tämän jakson yleisohjeiden I osan C kohdan alanimikeselityk- set. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 247 50 RYHMÄ SILKKI 5004 00 Silkkilanka (muu kuin silkkijätteistä kehrätty), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuo- doissa 5004 00 10 Valkaisematon, keitetty ja valkaistu Valkaisemattomat silkkilangat koostuvat yhdestä tai useammasta kierretystä grège-silkki- eli raakasilkkisäikeestä, joita ei ole vielä puhdistettu. Valkaisemattomat silkkilangat voivat sisältää jopa 30 prosenttia serisiiniä eli silkkiliimaa ja useimmissa tapauksissa niissä on vielä jäljellä niiden luonnollinen, hieman kellertävä väri. Valkaisemattomia silkkilankoja käsitellään tavallisesti enemmän, mutta niistä voi myös sellaisenaan valmistaa kankaita. Valkaisemattomat silkkilangat puhdistetaan keittämällä, ts. silkkilangan yksittäisiä säikeitä peittävä serisiini poistetaan. Silkkilankoja keitetään tavallisesti lämpimässä saippualiuok- sessa tai laimeassa kalilipeässä. Keittämisen jälkeenkin yhä jäljellä oleva silkin luonnollinen väri poistetaan valkaisemalla. 5005 00 Silkkijätteistä kehrätty lanka, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa 5005 00 10 Valkaisematon, keitetty ja valkaistu Alanimikkeen 5004 00 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 5007 Kudotut silkki- ja silkkijätekankaat 5007 20 11 — 5007 20 71 5007 20 11 ja 5007 20 19 Muut kankaat, joissa on vähintään 85 painoprosenttia silkkiä tai muuta silkkijätettä kuin bourettesilkkiä Ks. HS-selitykset, alanimike 5007 20. Kreppikankaat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kankaat ovat tavallisesti kevyitä. Valmiin kankaan epäta- sainen tai poimuinen ulkonäkö johtuu siinä käytetyistä kreppilangoista, ts. tiukkakierteisis- tä langoista (tavallisesti 2000—3600 kierrettä metrillä), joilla on taipumus kihartua luonnostaan. Näitä lankoja voidaan käyttää loimessa tai kuteessa tai molemmissa, joko pelkästään tai löyhäkierteisten lankojen kanssa. Vastakkaisiin suuntiin kiertyvät kreppilangat usein vuo- rottelevat kankaassa, ts. lankoja, joiden kierre on S-suuntainen, seuraavat langat, joiden kierre on Z-suuntainen, jolloin vierekkäiset langat pyrkivät kihartumaan vastakkaisiin suuntiin. Täten varmistetaan, että kiertyminen on tasapainossa. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat aidot kreppikankaat, ts. kankaat, joissa vähintään joko loimi tai kude on suurimmaksi osaksi kreppilankaa. Tunnetuimpia aitoja kreppikankaita ovat kiinankreppi (crepe de chine), marokiini, sorsetti, crepe satin, crepe charmeuse ja crepe sifonki. Kankaat, jotka on krepattu vain toiselta puolelta tai vain osittain niiden pintaa (kreppaus muodostaa nauhoja, kaistaleita tai kuvioita), luokitellaan myös näihin alanimikkeisiin. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu kankaat, jotka on krepattu jollakin toisella tavalla kuin kreppilankoja käyttämällä, esimerkiksi kankaat, joiden kreppimäinen ulkonäkö on saatu aikaan käyttämällä erityisiä sidoksia (esim. ”sablé”) ja eripaksuisia ja eri tavoin kierrettyjä lankoja. 248 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 5007 20 21 — 5007 20 39 Pongee, habutai, honan, shantung, corah ja niiden kaltaiset Kaukoidän kankaat, kokonaan silkkiä (ei sekoitettuna bourettesilkin tai muun silkkijätteen tai muiden tekstiiliaineiden kanssa) Näihin alanimikkeisiin kuuluvilla kankailla on erilaisia ominaisuuksia mitä tulee niiden luonteeseen, sidoksiin ja ulkonäköön. Ne on useimmiten kudottu paikallisilla käsikangaspuilla yksinkertaisin sidoksin (palttina-, toimikas- tai satiinisidoksin) (kiertämättömistä) raakasilkki-filamenteista, jotka on yhdis- tetty yhdeksi langaksi ilman kierrettä. Kankaiden hulpioissa on yleensä virheitä. Kankaat taitellaan ”kotelon” muotoisiksi: kankaan päät taitetaan kankaan keskelle, minkä jälkeen kangas taitetaan pituussuunnassa keskeltä vielä kerran. Jotkut kankaat (erityisesti Kiinassa valmistetut) taitellaan eri tavalla: kankaiden päät taitetaan eri puolille kangasta, minkä jälkeen kangas taitetaan pituussuunnassa vielä kerran; näin yhdelle jaardille (0,91 m) tulee neljä taitosta. Kankaat voivat olla myös muulla tavalla pakattuja, esim. pakalle käärittyjä. Näitä kankaita ovat mm. 1. Habutai, japanilainen palttina- tai toimikassidoksinen silkkikangas, joka on kudottu yksinkertaisesta, kiertämättömästä langasta. Ilmaisu ”habutai” tarkoittaa tavallisesti palttinasidoksisista kangasta ja ilmaisu ”twilled habutai” toimikassidoksista kangasta. Valkaisemattomina nämä kankaat ovat pinnaltaan epätasaisia ja sävyltään harmahta- van valkoisia. Kun nämä kankaat on keitetty (esim. valkaisun yhteydessä), ts. kun niistä on poistettu serisiini, ne ovat väriltään valkoisia tai harmahtavan valkoisia ja niitä voidaan käyttää tavaroiden valmistukseen ilman enempää käsittelyä. Valkaisun yhteydessä nämä kankaat viimeistellään tavallisesti liistaamalla tai kuormit- tamalla, mikä tekee niistä tiheämpiä, kiiltävämpiä ja painavampia. 2. Pongee; kiinalaiset silkkikankaat, jotka on nimetty sen mukaan, missä maakunnassa ne on valmistettu: shantung, honan, assan, antung, ninghai. Nämä kankaat ovat suhteelli- sen paksuja ja painavampia kuin edellä mainitut japanilaiset kankaat. Valkaisematto- mina nämä kankaat ovat kellertävän tai punertavan sävyisiä; keitettyinä ne ovat väriltään valkaisemattoman tai ainoastaan pestyn pellavan tai batistin kaltaisia. Kan- kaissa voi olla myös kohoraitoja, jotka on saatu aikaan kutomalla eripaksuisilla langoilla ripsiä (palttinasta johdettu sidos). 3. Tussah-silkki, joka on peräisin Koillis-Intian alueelta ja joka on kudottu villinä elävien perhosten toukkien kehräämästä villisilkistä. Ilmaisun ”tussah-silkki” merkitystä on laajennettu niin, että ”tussah-silkillä” tarkoitetaan lisäksi sekä kiinalaisia silkkikankaita että nykyään myös useissa Kaukoidän maissa valmistettuja vastaavan tyyppisiä silkki- kankaita, joita kudotaan villinä elävien, tammenlehtiä syövien toukkien kehräämästä villisilkistä. 4. Corah, jota tuotetaan Kalkutan alueella. Corah muistuttaa suuresti japanilaista habu- tai-silkkiä, mutta eroaa siinä, että se on vähemmän säännöllistä ja valmistettu paksum- masta langasta. Yksi kankaan ominaisuuksista on hulpiossa kulkeva punos. 5007 20 41 Läpikuultavat kankaat (rei’ikäs kudos) Läpikuultavat kankaat (rei’ikäs kudos) ovat kankaita, joissa sekä yksittäisten loimilankojen väliset aukot että yksittäisten kudelankojen väliset aukot ovat vähintään yhtä suuria kuin käytettyjen lankojen läpimitta. 5007 20 61 Leveys suurempi kuin 57 cm, mutta enintään 75 cm Tähän alanimikkeeseen kuuluvat erityisesti kankaat, joita käytetään solmioiden valmistuk- sessa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 249 51 RYHMÄ VILLA SEKÄ HIENO JA KARKEA ELÄIMENKARVA; JOUHILANKA JA JOUHESTA KUDOTUT KANKAAT 5103 Villajätteet ja hienon tai karkean eläimenkarvan jätteet, myös langanjätteet, ei kuitenkaan garnetoidut jätteet ja lumput 5103 10 10 Karbonoimattomat Ilmaisun ”karbonoimattomat” tulkinnasta, ks. HS-selitykset, nimike 5101, B kohta. 5103 10 90 Karbonoidut Ilmaisun ”karbonoidut” tulkinnasta, ks. HS-selitykset, nimike 5101, C kohta. 5103 20 91 Karbonoimattomat Ilmaisun ”karbonoimattomat” tulkinnasta, ks. HS-selitykset, nimike 5101, B kohta. 5103 20 99 Karbonoidut Ilmaisun ”karbonoidut” tulkinnasta, ks. HS-selitykset, nimike 5101, C kohta. 5105 Villa ja hieno tai karkea eläimenkarva, karstattu tai kammattu (myös kammattu irtovilla) 5105 21 00 Kammattu irtovilla Ilmaisun ”kammattu irtovilla” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 5105, seitsemäs kappale. 5106 Karstavillalanka, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa 5106 10 10 Valkaisematon Valkaisemattomat villalangat on valmistettu villasta, joka on usean käsittelyn avulla puhdistettu perusteellisesti. Lankoja ei ole valkaistu, värjätty eikä painettu; näin ollen niillä on yhä villan luonnollinen väri. Ks. myös tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen b kohta. Jossa on vähintään 85 painoprosenttia villaa ja hienoa eläimenkarvaa Näihin alanimikkeisiin kuuluu ainoastaan lanka, jossa on vähintään 85 painoprosenttia villan ja hienon eläimenkarvan sekoitusta, jossa villan osuus painosta on suurempi kuin hienon eläimenkarvan. Päinvastaisessa tapauksessa lanka luokitellaan nimikkeeseen 5108. 5106 20 11 ja 5106 20 19 5106 20 11 Valkaisematon Alanimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 5106 20 91 Valkaisematon Alanimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 250 5107 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Kampavillalanka, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa 5107 10 10 Valkaisematon 5107 20 10 ja 5107 20 30 Ks. alanimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset. Jossa on vähintään 85 painoprosenttia villaa ja hienoa eläimenkarvaa Näihin alanimikkeisiin kuuluu ainoastaan lanka, jossa on vähintään 85 painoprosenttia villan ja hienon eläimenkarvan sekoitusta, jossa villan osuus painosta on suurempi kuin hienon eläimenkarvan. Päinvastaisessa tapauksessa lanka luokitellaan nimikkeeseen 5108. 5107 20 10 Valkaisematon Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 5107 20 51 Valkaisematon Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 5107 20 91 Valkaisematon Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 5108 Lanka hienoa (karstattua tai kammattua) eläimenkarvaa, ei kuitenkaan vähittäis- myyntimuodoissa) 5108 10 10 Valkaisematon Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 5108 20 10 Valkaisematon Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 251 52 RYHMÄ PUUVILLA 5201 00 Karstaamaton ja kampaamaton puuvilla 5201 00 10 Imukykyinen ja valkaistu Imukykyiseksi tehty puuvilla voi sitoa itseensä suhteellisen suuren määrän kosteutta. Valkaistu puuvilla on puuvillaa, josta on erilaisten kemikaalien avulla hapettamalla tai pelkistämällä poistettu värilliset, vieraat aineet, joita ei voi muulla tavoin poistaa. 5208 Kudotut puuvillakankaat, joissa on vähintään 85 painoprosenttia puuvillaa, paino enintään 200 g/m2 5208 11 10 Kankaat siteiden, kääreiden ja lääkintäkäyttöön tarkoitettujen sideharsojen valmistukseen Nämä kankaat ovat hienoja, harsomaisia palttinasidoksisia kankaita, joilla on taipumus liestyä. Ne on tehty yksinkertaisista langoista, joita on vähemmän kuin 28 lankaa neliösenttimetrillä. 5208 21 10 Kankaat siteiden, kääreiden ja lääkintäkäyttöön tarkoitettujen sideharsojen valmistukseen Ks. alanimikkeen 5208 11 10 selittävät huomautukset. 5209 Kudotut puuvillakankaat, joissa on vähintään 85 painoprosenttia puuvillaa, paino suurempi kuin 200 g/m2 5209 42 00 Denim Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja HS-selitysten tämän jakson yleisohjeiden I osan C kohdan alanimikeselitykset. 5209 49 10 Jacquardkankaat, joiden leveys on suurempi kuin 115 cm, mutta pienempi kuin 140 cm Jacquardkankaat ovat kankaita, joiden kudosrakenne on tehty nostamalla yksittäisiä loimilankoja. Tällä tavalla valmistetaan sirojaja hyvin monimuotoisia kuvioita. Jacquard- kankaita käytetään pääasiallisesti verhoilu-, patjanpäällys- ja verhokankaina. 5211 Kudotut puuvillakankaat, joissa on vähemmän kuin 85 painoprosenttia puuvillaa, sekoitettuna pääasiallisesti tai yksinomaan tekokuitujen kanssa, paino suurempi kuin 200 g/m2 5211 42 00 Denim Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja HS-selitysten tämän jakson yleisohjeiden I osan C kohdan alanimikeselitykset. 5211 49 10 Jacquardkankaat Alanimikkeen 5209 49 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik- keitä. 252 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 53 RYHMÄ MUUT KASVITEKSTIILIKUIDUT; PAPERILANKA JA KUDOTUT PAPERILANKAKANKAAT 5308 Lanka, muista kasvitekstiilikuiduista valmistettu; paperilanka 5308 10 00 Kookoskuitulanka Tähän alanimikkeeseen kuuluu ainoastaan yksi- tai kaksisäikeinen kookoskuitulanka. Vähintään kolmisäikeinen kookoskuitulanka luokitellaan tämän jakson 3 huomautuksen A kohdan d alakohdan mukaisesti nimikkeeseen 5607. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 253 54 RYHMÄ TEKOKUITUFILAMENTIT Yleisohjeita Ilmaisun ”erikoisluja lanka” määrittelystä, ks. tämän jakson 6 huomautus. Elastomeerilanka on määritelty tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen a kohdassa. 5401 Ompelulanka, tekokuitufilamenttia, myös vähittäismyyntimuodoissa 5401 10 11 Ydinlanka Tämän alanimikkeen ydinlanka on useita lankoja yhteen kiertämällä valmistettua ompelu- lankaa, jossa jokainen yksittäinen lanka koostuu synteettisestä filamentista, joka on päällystetty luonnon-, synteetti- tai muuntokatkokuiduilla. Käyttötarkoituksensa vuoksi nämä langat ovat joustamattomia ydinlankoja, ts. langan ydin ei ole elastinen. Koska nämä langat ovat sekoitelankoja, ne voidaan luokitella tähän alanimikkeeseen vain, jos filamentti painaa enemmän kuin muut langan aineosat (ks. tämän jakson 2 huomau- tus). Joustamattomat ydinlangat ovat yleensä tällaisia lankoja. Tähän alanimikkeeseen eivät sen sijaan kuulu joustavat ydinlangat, joissa on elastomeeri- lankaydin, jonka osuus langan painosta on tavallisesti enintään 20 painoprosenttia (luokittelu tämän jakson 2 huomautuksen mukaisesti). Tähän alanimikkeeseen eivät myöskään kuulu tuotteet, joissa on elastomeerilankaydin, jonka ympärille on kierretty spiraaliksi yksi tai useampia lankoja (alanimike 5606 00 91). Lanka, synteettikuitufilamenttia (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähit- täismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, synteettikuituainetta Teksturoitu lanka Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 5402 31—5402 39. 5402 5402 31 00 — 5402 39 90 5402 42 00 Polyesteriä, osittain orientoitu Ks. HS-selitykset, alanimike 5402 42. 5403 5403 20 10 ja 5403 20 90 Lanka, muuntokuitufilamenttia (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähit- täismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, muuntokuituainetta Teksturoitu lanka Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 5402 31—5402 39. 254 5404 5404 10 10 ja 5404 10 90 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Vähintään 67 desitexin monofilamenttilanka, synteettikuituainetta, poikkileik- kauksen suurin mitta enintään 1 mm; kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet (esim. tekoniini) synteettikuituainetta, näennäisleveys enintään 5 mm Monofilamenttilangan ja muiden tämän nimikkeen tuotteiden kuvauksista, ks. HS-selityk- set, nimike 5404. Monofilamenttilanka Näihin alanimikkeisiin luokitellaan myös harjojen valmistukseen tarkoitetut, synteettikui- tuaineesta valmistetut monofilamenttilangat, jotka on leikattu sopivan pituisiksi paloiksi ja joissa on haaraiset päät (”fleurées”). Kerrattu tai kertokerrattu lanka, joka on muodostettu liittämällä ja kiertämällä yhteen näihin alanimikkeisiin kuuluvia, synteettikuituaineesta valmistettuja monofilamenttilankoja, ei kuulu näihin alanimikkeisiin, vaan se luokitellaan tapauksesta riippuen nimikkeeseen 5401, 5402, 5406 tai 5607. Poikkileikkauksen mitasta riippumatta näiden alanimikkeiden monofilamenttilankoja ei kuitenkaan koskaan pidetä nimikkeen 5607 side- ja purjelan- kana, nuorana tai köytenä. Allaolevassa taulukossa on yhteenveto synteettikuituaineesta valmistettujen monofilament- tilankojen, kaistaleiden ja niiden kaltaisten tuotteiden luokittelusta poikkileikkauksen suurimman mitan (tai leveyden) mukaan: Monofilamenttilanka, synteettikuituai- neesta, jonka poikkileikkauksen suurin mitta on: — enintään 1 mm ja lan- gan paksuus — pienempi kuin 67 desitexiä nimike 5402 — suurempi kuin 1 mm lukuun ottamatta alla mainittuja li- tistettyjä tuot- teita — vähintään 67 desitexiä alanimike 5404 10 10 tai 5404 10 90 nimike 3916 — enintään 5 mm alanimike 5404 90 11, 5404 90 19 tai 5404 90 90 — suurempi kuin 5 mm tavallisesti nimike 3920 alanimike 5404 90 11, 5404 90 19 tai 5404 90 90 Kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet (myös kahtia taitetut kaistaleet ja litis- tetyt putket), synteetti-kuituaineesta, joiden näennäisleveys (taitettuna tai litistettynä) on: Kaistaleet, synteettikuituaineesta, joi- den todellinen leveys on suurempi kuin 5 mm, mutta jotka on loivasti kierretty ja sen jälkeen yhteenpuristettu niin, että niiden näennäisleveys on enintään 5 mm 5404 90 11 Koristekaistale, jollaista käytetään pakkaamiseen Alanimikkeen 3920 20 71 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä, mutta tähän alanimikkeeseen kuuluvan koristekaistaleen näennäisleveys on enintään 5 mm. 5405 00 00 Vähintään 67 desitexin monofilamenttilanka, muuntokuituainetta, poikkileikkauksen suu- rin mitta enintään 1 mm; kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet (esim. tekoniini), muunto- kuituainetta, näennäisleveys enintään 5 mm Nimikkeen 5404 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 255 5408 5408 22 10 Kudotut kankaat, muuntokuitufilamenttilankaa, myös nimikkeen 5405 tuotteista kudotut kankaat Leveys suurempi kuin 135 cm, mutta enintään 155 cm, palttina-, toimikas-, ristitoimikas- tai satiinisidos Ilmaisujen ”palttinasidos”, ”toimikassidos” ja ”ristitoimikassidos” kuvauksista, ks. HS- selitysten tämän jakson yleisohjeiden I osan C kohdan alanimikeselitykset. Satiinisidoksessa (atlassidoksessa) sidospisteet ovat hajallaan niin, että ne eivät kosketa toisiaan. Tuloksena on sileä ja kiiltävä pinta. Satiinin on oltava vähintään 5-vartinen. Alla on esitetty satiinisidoskaavio: satiinisidos 5408 23 10 Jacquardkankaat, leveys suurempi kuin 115 cm, mutta pienempi kuin 140 cm, paino suurempi kuin 250 g/m2 Alanimikkeen 5209 49 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 256 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 55 RYHMÄ KATKOTUT TEKOKUIDUT 5503 Synteettikatkokuidut, karstaamattomat, kampaamattomat tai muuten kehruuta varten käsittelemättömät 5503 10 11 Erikoisluja Erikoislujan langan murtolujuus on suurempi kuin 60 cN/tex. 5516 Kudotut muuntokatkokuitukankaat 5516 23 10 Jacquardkankaat, leveys vähintään 140 cm (patjakangas) Alanimikkeen 5209 49 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 257 VANU, HUOPA JA KUITUKANGAS; ERIKOISLANGAT; SIDE- JA PURJELANKA, NUORA JA KÖYSI SEKÄ NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT 56 RYHMÄ Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeita. 5601 5601 10 10 ja 5601 10 90 5601 21 10 — 5601 29 00 Vanu, tekstiiliainetta, ja siitä valmistetut tavarat; tekstiilikuidut, joiden pituus on enintään 5 mm (flokki), tekstiilinöyhtä ja -nypyt Terveyssiteet ja -tamponit, vauvanvaipat ja niiden kaltaiset hygieniatavarat, vanua Ks. HS-selitykset, nimike 5601, A kohdan 2 alakohta. Vanu; muut vanusta valmistetut tavarat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. ”vanupuikot”, ts. puusta, muovista tai rullatusta paperista tehdyt tikut, joiden molemmissa päissä on vanutuppo. Vanupuikkoja käytetään korvien, sierainten, kynsien jne. puhdistamisessa ja antiseptisten aineiden tai ihovoiteiden levittämisessä sekä kauneudenhoidossa. 5601 21 10 Imukykyinen Alanimikkeen 5201 00 10 selittävät huomautukset ilmaisusta ”imukykyinen” koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 5601 30 00 Tekstiiliflokki, -nöyhtä ja -nypyt Ks. HS-selitykset, nimike 5601, B ja C kohdat. 5602 Huopa, myös kyllästetty, päällystetty, peitetty tai kerrostettu 5602 10 11 ja 5602 10 19 5602 10 31 — 5602 10 39 5606 00 Neulahuopa Ks. HS-selitykset, nimike 5602, neljäs kappale. Kuitusilmukkasidottu kangas Ks. HS-selitykset, nimike 5602, seitsemäs kappale. Kierrepäällystetty lanka sekä kierrepäällystetyt nimikkeen 5404 tai 5405 kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet (muut kuin nimikkeen 5605 tuotteet ja kierrepäällys- tetty jouhilanka); chenillelanka (myös flokkichenillelanka); chainettelanka 5606 00 91 Kierrepäällystetty lanka Kierrepäällystetyn langan ydin voi olla myös elastomeerilankaa (ks. tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen a alakohta). 258 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 57 RYHMÄ MATOT JA MUUT LATTIANPÄÄLLYSTEET TEKSTIILIAINETTA Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 5701 Matot ja muut lattianpäällysteet tekstiiliainetta, solmitut, myös sovitetut HS-selityksissä nimikkeessä 5701 kuvailtujen solmittujen mattojen valmistuksen sekä alku- että loppuvaiheessa muutamat kudelangat kudotaan yhteen loimilankojen kanssa, jotta mattojen reunat tai päät eivät purkautuisi. Näihin kudottuihin päihin voidaan myös kudonnan jälkeen lisätä reunukset. Kun matonvalmistuksen viimeinen työvaihe on suoritettu, loimi leikataan niin, että maton päihin jää tietyn mittaiset loimilangat, joista tehdään maton koristehapsut. Laadukkaissa matoissa hapsut ryhmitellään ja solmitaan siten, että solmu työnnetään mahdollisimman lähelle maton kudottua osaa, jotta kudelangat eivät purkautuisi reunasta. On olemassa myös mattoja, joihin on lisätty erilliset koristehapsut, ts. hapsuja ei ole tehty maton loimilangoista. Useimmissa matoissa kuviot on muodostettu niin, että tausta erottuu kuvioreunuksesta. Kuvioreunus on itse asiassa taustan kehys, joka liittää taustan hulpioreunoihin ja päihin. Suorakaiteen tai neliön muotoisten, käsinkudottujen mattojen hulpiot ovat harvoin täysin yhdensuuntaiset. Jos tavaran luokittelun perusteena käytetään koostumussuhdetta, matto on mitattava keskiviivoja pitkin, ts. pitkin suoria viivoja, jotka kulkevat maton (jokaisen) sivun keskikohdasta vastakkaisen sivun keskikohtaan. Laskettaessa yksittäisen maton pinta-alaa neliödesimetrin murto-osia ei oteta huomioon. 5702 Matot ja muut lattianpäällysteet tekstiiliainetta, kudotut, tuftaamattomat ja flok- kaamattomat, myös sovitetut, myös kelim-, sumak-, karamanie- ja niiden kaltaiset käsin kudotut matot 5702 10 00 Kelim-, sumak-, karamanie- ja niiden kaltaiset käsin kudotut matot Tähän alanimikkeeseen kuuluvat painavat, käsin kudotut kankaat. Ne ovat yleensä monivärisiä ja niissä on sileä pinta, jossa ei ole silmukoita eikä nukkaa. Joissakin matoissa on loimen suuntaisia avoimia rakoja, joita muodostuu eriväristen loimi- ja kudelankojen kääntymiskohtiin. Nämä matot soveltuvat lattianpäällysteiksi, leposohvan päällysteiksi, seinävaatteiksi tai oviverhoiksi. Nämä matot ovat eksoottisia, pääasiassa Lähi-idästä peräisin olevia kankaita. Ne voivat olla metritavarana, mutta tavallisempaa on, että ne on valmistettu käyttötarkoitustaan vastaavaan kokoon ja päärmätty, koristettu hapsuilla tai varustettu ommelluin reunuksin tai ne ovat muuten sovitettuja. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 259 KUDOTUT ERIKOISKANKAAT; TUFTATUT TEKSTIILIKANKAAT; PITSIT; KUVAKUDOKSET; KORISTEPUNOKSET; KORUOMPELUKSET 58 RYHMÄ Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 5801 Kudotut nukka- ja chenillelankakankaat, muut kuin nimikkeiden 5802 ja 5806 kankaat On huomattava, että chenillelankakankaita luokiteltaessa otetaan huomioon ainoastaan chenillelangan nukkaan käytetyt tekstiiliaineet, mikä ei kuitenkaan rajoita tässä jaksossa säädettyjä määräyksiä, jotka koskevat kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelua. Neulekoneilla tehdyt sametti- tai plyysijäljitelmät luokitellaan tapauksen mukaan nimikkee- seen 5907 00 00 tai 60 ryhmään. Puuvillaa Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 5801 22 ja 5801 32. Tylli, lankauudinkangas ja solmitut verkkokankaat; pitsit ja pitsikankaat, metrita- varana, kaistaleina tai koristekuvioina, muut kuin nimikkeen 6002 neulokset Tylli, lankauudinkangas ja solmitut verkkokankaat Ks. HS-selitykset, nimike 5804, I osa. Neulekoneilla (esim. raschelkoneilla) tehdyt tyllijäljitelmät luokitellaan 60 ryhmään. Kuvioimattomat Näissä alanimikkeissä tyllillä, lankauudinkankaalla ja solmituilla verkkokankailla, jotka ovat kuvioimattomia, tarkoitetaan kankaita, joiden koko pinta muodostuu sarjasta saman- muotoisia ja -kokoisia silmiä, jotka eivät muodosta kuvioita tai joita ei ole muuten täytetty. Tätä määritelmää sovellettaessa ei oteta huomioon silmien muodostamisessa syntyneitä mitä tahansa muita pienempiä aukkoja. 5801 21 00 — 5801 26 00 5804 5804 10 11 — 5804 10 90 5804 10 11 ja 5804 10 19 5804 21 10 — 5804 29 90 Koneella tehdyt pitsit ja pitsikankaat Ks. HS-selitykset, nimike 5804, II osa. Käsin tehtyjen ja koneella tehtyjen pitsien ja pitsikankaiden eroista, ks. HS-selitykset, alanimikkeet 5804 21, 5804 29 ja 5804 30. On oltava erityisen huolellinen siinä, ettei pitsiä ja pitsikankaita läheisesti muistuttavaa ja yleisesti pitsinä ja pitsikankaana myytyä neulosta luokitella nimikkeeseen 5804. Tällainen neulottu kangas on valmistettu raschelkoneilla ja se voidaan tunnistaa siitä, että reiällinen pohja muodostuu loimineuloksen tapaan toisiinsa sitoutuneista silmukoista eikä loimilan- goista (suorat) ja kudelangoista (vinot). Kuosin läpinäkymättömien osien täyttämismenetelmässä lanka pujotetaan silmukoihin, jotka muodostavat reiällisen pohjan pienten kuusikulmaisten aukkojen sivut. Lanka pysyy paikallaan eräänlaisen ketjusilmukan avulla. Reiällinen pohja ei näin ollen pääty siihen, mistä kuvio alkaa, vaan se päinvastoin tukee sitä (näin ei aina ole koneella tehdyissä pitseissä ja pitsikankaissa). 260 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 HS-selitysten alanimikkeissä 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 annetut ohjeet koneella tehtyjen pitsien ja pitsikankaiden tunnistamisesta pätevät myös raschelkoneella tehtyjen ”pitsien ja pitsikankaiden” tunnistamisessa: leikattujen kaistaleiden reunoihin jääneet silmukat tai silmukanosat, reliefi- ja kuosilankojen kulkusuunnat, koneen aiheuttamat säännöllisesti toistuvat virheet, jne. Luokittelun kannalta raschelkoneella valmistettua kangasta pidetään kuitenkin neuloksena ja näin ollen se on luokiteltava 60 ryhmään. Koneella tehtyihin pitseihin ja pitsikankaisiin ei kuulu guipurepitsiä jäljittelevä kangas, joka on valmistettu samalla tavalla kuin koruompelukset, joista pohjakangas on poistettu kemiallisesti. Guipurepitsijäljitelmä luokitellaan nimikkeeseen 5810. Kudotut nauhat, muut kuin nimikkeen 5807 tavarat; yhteenliimattujen, yhden- suuntaisten lankojen tai kuitujen muodostamat kuteettomat nauhat (bolducs) Muut kudotut nauhat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia elastomeerilankaa tai kumilankaa Ilmaisun ”elastomeerilanka” määrittelystä, ks. tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen a alakohta. 5806 5806 20 00 5806 31 10 Joissa on oikea hulpio Kudotut nauhat, joissa on oikea hulpio, ovat loimesta ja kuteesta koostuvia nauhoja, joiden pituussuuntaiset reunat muodostuvat kudelangan kääntymisestä. Koska kudelankaa kulkee ja kääntyy keskeytyksettä, reunat eivät purkaannu. 5806 32 10 Joissa on oikea hulpio Ks. alanimikkeen 5806 31 10 selittävät huomautukset. 5806 40 00 Yhteenliimattujen, yhdensuuntaisten lankojen tai kuitujen muodostamat kuteettomat nauhat (bolducs) Ks. HS-selitykset, nimike 5806, B kohta. 5810 Koruompelukset metritavarana, kaistaleina tai koristekuvioina 5810 10 10 ja 5810 10 90 Koruompelukset, joissa ei ole näkyvää pohjaa Ks. HS-selitykset, alanimike 5810 10. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 261 59 RYHMÄ KYLLÄSTETYT, PÄÄLLYSTETYT, PEITETYT TAI KERROSTETUT TEKSTIILIKANKAAT; TEKSTIILITAVARAT, JOLLAISET SOVELTUVAT TEKNISIIN TARKOITUKSIIN Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 5911 Tekstiilituotteet ja -tavarat teknisiin tarkoituksiin, tämän ryhmän 7 huomautuk- sessa mainitut Tähän nimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä, nimikkeessä 5911 määritellyt tekstiilituot- teet, metritavarana tai leikattuina, jotka on eritelty tämän ryhmän 7 huomautuksen a alakohdassa sekä edellä mainituista metritavarana olevista tuotteista tai muista tekstiili- tuotteista 5908 00 00— 5910 00 00 tekstiilitavarat), jollaisia käytetään teknisiin tarkoituksiin ja jotka on leikattu muun kuin suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi sekä jotka ovat yhteenliitettyjä tai muuten sovitettuja. tekstiilitavarat nimikkeiden valmistetut (muut kuin Ilmaisun ”tekstiilikankaat” merkityksestä, ks. tämän ryhmän 1 huomautus. 5911 10 00 Tekstiilikankaat, huopa ja huovalla vuoratut kudotut kankaat, jotka on päällystetty, peitetty tai kerrostettu kumilla, nahalla tai muulla aineella ja jollaisia käytetään karstakan- kaan valmistukseen, sekä niiden kaltaiset kankaat, jollaisia käytetään muihin teknisiin tarkoituksiin, myös kumilla kyllästetyt samettinauhat loimitukin peittämiseen Tähän alanimikkeeseen kuuluvien tuotteiden täytyy olla metritavarana tai ainoastaan määräpituisiksi tai suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi leikattuja. Jos ne ovat jossain muussa muodossa, ne luokitellaan alanimikkeeseen 5911 90 10 tai 5911 90 90. Ilmaisulla ”niiden kaltaiset kankaat, jollaisia käytetään muihin teknisiin tarkoituksiin” tarkoitetaan ainoastaan tekstiilikankaita, jotka ovat huopia tai huovalla vuorattuja kudot- tuja kankaita, joihin on yhdistetty muita aineita (esim. kumi, nahka) kuten alanimikeotsi- kossa on kuvailtu. Tällaisia kankaita ovat mm. kumilla käsitellyt, rotaatiopainokoneissa käytetyt telanpäälliset, joiden paino on enintään 1500 g/m2 (riippumatta tekstiiliaineen tai kumin määrästä) tai joiden paino on suurempi kuin 1500 g/m2, jos niissä on enemmän kuin 50 painoprosenttia tekstiiliainetta. Päälliset, jotka painavat enemmän kuin 1500 g/m2 ja joissa on vähintään 50 painoprosenttia kumia, luokitellaan nimikkeeseen 4008. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös käyttö- ja kuljetushihnat, jotka koostuvat kahdesta polyamidikangaskaistaleesta ja niiden välissä olevasta yhdestä tai useammasta, palmikoin- tiaineesta kudotusta kaistaleesta. Palmikointiainekaistaleet ovat ainoastaan vahvikkeena. Kaikki kaistaleet on yhdistetty liimalla kuumapuristusmenetelmää käyttäen. Hihnojen paksuus on pienempi kuin 3 mm ja ne ovat metritavarana tai määräpituisiksi leikattuja. Näiden hihnojen kaltaiset hihnat, joiden paksuus on 3 mm tai suurempi tai jotka ovat päättömiä tai on varustettu kiinnikkeillä, luokitellaan nimikkeeseen 5910 00 00. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu yksinkertaisin loimin ja kutein kudotut tekstiilikankaat, jotka on päällystetty muovilla (nimike 5903) tai kumilla (nimike 4008 tai 5906). 5911 20 00 Seulakangas, myös sovitettu Ks. HS-selitykset, nimike 5911, A kohdan 2 alakohta. 262 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Nämä kankaat voivat olla metritavarana tai käyttötarkoituksen mukaan sovitettuja (esim. määrämuotoisiksi leikatut, reunanauhoilla pallistetut, metallirenkailla varustetut). Kun nämä kankaat esitetään tullattaviksi metritavarana, ne on merkittävä seuraavien ohjeiden mukaisesti [ks. komission asetus (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 1) 25 artikla]. Merkintää varten on suorakulmiota ja sen kahta lävistäjää esittävä kuvio toistettava säännöllisin välein kankaan molemmissa reunoissa hulpion sisäpuolella siten, että kahden peräkkäisen merkin välinen etäisyys mitattuna merkkien ulkoreunoista on enintään yksi metri ja että kankaan toisessa reunassa olevat merkit sijoittuvat puoliväliin toisessa reunassa olevien merkkien välille (kunkin merkin keskikohdan on oltava samalla etäisyy- dellä kummankin vastakkaisella puolella olevan lähimmän merkin keskikohdasta). Kukin merkki on sijoitettava siten, että suorakulmion pitkät sivut ovat kankaan loimen suuntaiset (ks. alla oleva piirros). 5911 90 10 ja 5911 90 90 Merkin muodostavien viivojen paksuuden on oltava suorakulmion sivuissa 5 millimetriä ja lävistäjissä 7 millimetriä. Suorakulmion on oltava viivojen ulkoreunoista mitattuna vähin- tään 8 senttimetriä pitkä ja 5 senttimetriä leveä. Merkit on painettava yhdellä kankaan väristä poikkeavalla värillä. Painatuksen on oltava pysyvä. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu silkkipainatuksessa käytettävät kehykset, jotka koostu- vat kehikkoon asennetusta kankaasta (alanimike 5911 90 90), eivätkä käsiseulat ja -sihdit (nimike 9604 00 00). Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 5911 kohdassa A luetellut tekstiilituotteet, lukuun ottamatta alanimikkeissä 5911 10 00, 5911 20 00 ja 5911 40 00 eriteltyjä tekstiilikankaita. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat lisäksi HS-selityksissä nimik- keen 5911 kohdassa B luetellut tavarat, lukuun ottamatta alanimikkeen 5911 20 00 sovitettua seulakangasta ja alanimikkeiden 5911 31 11—5911 32 90 tavaroita. Ks. HS-selitysten 5911 90 alanimikeselityksiä luokittelusta, joka koskee toisiinsa kytketyis- tä monofilamenttilankakierukoista muodostettuja tavaroita, joita käytetään samankaltaisiin tarkoituksiin kuin sellaisia tekstiilikankaita ja huopia, jollaisia käytetään paperikoneissa ja niiden kaltaisissa koneissa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 263 60 RYHMÄ NEULOKSET Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 6002 Muut neulokset HS-selityksissä nimikkeessä 6002 mainittujen kankaiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuulu- vat myös: 1. Tietyt neulekoneilla (loimineulekoneet, myös raschelkoneet) valmistetut rei’ikkäät kan- kaat, jotka on tarkoitettu pääasiassa valoverhojen valmistukseen. 2. Neulekoneilla, useimmiten raschelkoneella valmistetut tylli- ja pitsijäljitelmät (ks. nimikkeen 5804 selittävät huomautukset). Kuten koneella tehdyt pitsit, pitsijäljitelmät valmistetaan usein tietyn levyisenä metritavarana, joka voidaan leikata kaistaleiksi viimeistysvaiheen aikana. Nämä metritavarana olevat kaistaleet luokitellaan tähän nimikkeeseen, jos niissä on suorat, yhdensuuntaiset reunat. 3. Verkkoneulosjäljitelmät, jotka on tarkoitettu verkkokassien tai muiden tavaroiden valmistukseen. Leveys enintään 30 cm, vähintään 5 painoprosenttia elastomeerilankaa tai kumilankaa sisältävät Ilmaisun ”elastomeerilanka” määrittelystä, ks. tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen a alakohta. Leveys suurempi kuin 30 cm, vähintään 5 painoprosenttia elastomeerilankaa tai kumilan- kaa sisältävät Ilmaisun ”elastomeerilanka” määrittelystä, ks. tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen a alakohta. 6002 10 10 ja 6002 10 90 6002 30 10 ja 6002 30 90 264 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 61 RYHMÄ VAATTEET JA VAATETUSTARVIKKEET, NEULOSTA Yleisohjeita 1. Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 2. Vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakattujen vaatteiden luokittelusta, ks. tämän jakson 13 huomautus. 3. Kun nimikkeen 6103 tai 6104 pukuun tai yhdistelmäasuun kuuluvassa jossain osassa on päälleommeltuja koristeita, joita ei ole muussa osassa tai muissa osissa, kaikki nämä vaatekappaleet luokitellaan puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi, jos koristeilla on vain vähäinen merkitys ja niitä on vain yhdessä tai kahdessa kohtaa vaatekappaletta (esim. kauluksessa ja hihansuissa tai kauluskäänteissä ja taskuissa). Näitä vaatekappaleita ei kuitenkaan luokitella puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi silloin, kun koristeet on valmis- tettu vaatekappaleen neulomisen yhteydessä, paitsi jos koriste on logo tai muu sen kaltainen symboli. 6101 6102 6104 6104 41 00 — 6104 49 00 6104 51 00 — 6104 59 00 Miesten ja poikien päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut, anorakit (myös hiihto- takit ja -puserot), tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, neulosta, muut kuin nimikkeeseen 6103 kuuluvat Alanimikkeiden 6201 91 00—6201 99 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. Naisten ja tyttöjen päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut, anorakit (myös hiihto- takit ja -puserot), tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, neulosta, muut kuin nimikkeeseen 6104 kuuluvat Alanimikkeiden 6201 91 00—6201 99 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. Naisten ja tyttöjen puvut, yhdistelmäasut, jakut, takit ja bleiserit, leningit, hameet, housuhameet, pitkät housut, lappuhaalarit, polvihousut ja shortsit (ei kuitenkaan uimapuvut), neulosta Leningit Ilmaisulla ”leningit” tarkoitetaan vartalon peittämiseen tarkoitettuja, myös hihattomia vaatekappaleita, jotka alkavat tavallisesti olkapäistä ja voivat ulottua nilkkoihin tai niiden alapuolelle. Niitä on oltava mahdollista käyttää ilman, että samanaikaisesti tarvitaan toisia vaatekappaleita peittämään vartaloa. Jos tällaisten vaatekappaleiden yläosa koostuu olkai- mista ja rintalapuista edessä tai edessä ja takana, niitä pidetään leninkeinä vain, jos ko. rintalappujen mittasuhteet, leikkaus ja paikka ovat sellaiset, että näitä vaatekappaleita voidaan käyttää kuten edellä on kuvailtu. Jos näin ei ole, nämä vaatekappaleet luokitellaan hameiksi alanimikkeisiin 6104 51 00—6104 59 00. Hameet ja housuhameet Ilmaisulla ”hameet” tarkoitetaan alavartalon peittämiseen tarkoitettuja vaatekappaleita, jotka alkavat tavallisesti vyötäröltä ja voivat ulottua nilkkoihin tai niiden alapuolelle. Hameiden kanssa on käytettävä vähintään yhtä muunlaista vaatekappaletta kuten T-paitaa, puseroa, paitapuseroa, pujopaitaa tai niiden kaltaista ylävartalon peittävää vaatekappa- letta. Jos hameissa on olkaimet, niiden luokitus ei välttämättä muutu. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 265 Kun vaatekappaleissa on olkaimien lisäksi rintalaput edessä ja/tai takana, ne luokitellaan hameina näihin alanimikkeisiin, jos ko. rintalappujen mittasuhteiden, leikkauksen ja paikan vuoksi näitä vaatekappaleita ei voida käyttää ilman edellä mainittujen kaltaista muuta vaatekappaletta. Housuhameet ovat edellä mainittujen hameiden kaltaisia, mutta kum- mankin jalan erikseen verhoavia vaatekappaleita. Housuhameiden leikkaus ja leveys erottavat ne shortseista ja housuista. 6106 Naisten ja tyttöjen puserot, myös paitapuserot, neulosta Puserot Naisten ja tyttöjen puserot ovat ylävartalon peittämiseen tarkoitettuja, kevyitä, monivärisiä ja tavallisesti leikkauksiltaan väljiä vaatekappaleita, jotka voivat olla myös kauluksettomia ja hihattomia ja joissa voi olla minkälainen pääntie tahansa tai vähintään olkahihnat. Puseroissa on napitus tai muita sulkemisvälineitä — vain hyvin syväänuurretut vaatekappa- leet voivat olla ilman nappeja tai kiinnikkeitä — sekä mahdollisesti koristeita kuten solmio, röyhelöitä, solmiohuivi, pitsiä tai koruompeluksia. Paitapuserot Naisten ja tyttöjen paitapuserot ovat ylävartalon peittämiseen tarkoitettuja vaatekappaleita, joissa on pääntiestä kokonaan tai osittain avattava halkio ja joissa on hihat ja tavallisesti myös kaulus ja joissa voi olla taskut, mutta ei kuitenkaan vyötärön alapuolella. Näiden vaatekappaleiden leikkaus perustuu miesten ja poikien paitojen leikkaukseen, minkä vuoksi halkio on yleensä edessä. Vaate suljetaan niin, että oikea reuna peittää vasemman. Tämän ryhmän 9 huomautuksen mukaisesti tämän nimikkeen paitapuseroissa voi olla halkio, jonka reunat eivät peitä toisiaan. Tämän nimikkeen vaatekappaleet ulottuvat vyötärön alapuolelle. Puserot ovat tavallisesti lyhyempiä kuin muut edellä mainitut vaatekappaleet. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu mm. vaatekappaleet, joita ilmoitetun pituuden perusteella voidaan käyttää leninkeinä. 6107 Miesten ja poikien alushousut, yöpaidat, pyjamat, kylpytakit, aamutakit ja niiden kaltaiset tavarat, neulosta 6107 21 00 — 6107 29 00 Yöpaidat ja pyjamat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. miesten ja poikien neuloksesta valmistetut pyjamat, jotka ulkonäöltään ja materiaaliltaan ovat tunnistettavissa yksinomaan tai pääasiassa yö- asuina käytettäviksi vaatteiksi. Pyjamat koostuvat kahdesta vaatekappaleesta, jotka ovat — ylävartalon peittävä, tavallisesti jakkumainen vaatekappale, — housut tai shortsit muodostava, leikkaukseltaan yksinkertainen vaatekappale, myös edestä avattava. 266 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 6108 6108 31 10 — 6108 39 00 Näiden pyjamien osien on oltava toisiaan vastaavaa tai yhteensopivaa kokoa ja leikkaus- ten, käytetyn kankaan, värien, koristeiden ja viimeistyksen on oltava yhteensopivia niin, että voidaan selvästi osoittaa, että osat on suunniteltu yhdessä käytettäviksi vaatekappa- leiksi. Pyjamien täytyy olla miellyttävän tuntuisia yöasuina käytettäviksi. Miellyttävyyteen vaikut- taa: — materiaali, — tavallisesti väljä leikkaus ja — epämukavien yksityiskohtien kuten suurien tai pullottavien nappien ja liiallisten, päälleommeltujen koristeiden puuttuminen. Yksiosainen, sekä ylä- että alavartalon peittävä, kummankin jalan erikseen verhoava, haalarimainen yöasu luokitellaan alanimikkeisiin 6107 91 10—6107 99 00. Naisten ja tyttöjen alushameet, pikkuhousut ja muut alushousut, yöpaidat, pyja- mat, aamupuvut (negliges), kylpytakit, aamutakit ja niiden kaltaiset tavarat, neulosta Yöpaidat ja pyjamat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. naisten ja tyttöjen neuloksesta valmistetut pyjamat, jotka ulkonäöltään ja materiaaliltaan ovat tunnistettavissa yksinomaan tai pääasiassa yö- asuina käytettäviksi vaatteiksi. Pyjamat koostuvat kahdesta vaatekappaleesta, jotka ovat — ylävartalon peittävä, tavallisesti jakkumainen vaatekappale, — housut tai shortsit muodostava, leikkaukseltaan yksinkertainen vaatekappale, myös edestä avattava. Näiden pyjamien osien on oltava toisiaan vastaavaa tai yhteensopivaa kokoa ja leikkaus- ten, käytetyn kankaan, värien, koristeiden ja viimeistyksen on oltava yhteensopivia niin, että voidaan selvästi osoittaa, että osat on suunniteltu yhdessä käytettäviksi vaatekappa- leiksi. Pyjamien täytyy olla miellyttävän tuntuisia yöasuina käytettäviksi. Miellyttävyyteen vaikut- taa: — materiaali, — tavallisesti väljä leikkaus ja — epämukavien yksityiskohtien kuten suurien tai pullottavien nappien ja liiallisten, päälleommeltujen koristeiden puuttuminen. ”Babydoll” -asukokonaisuuksia, jotka muodostuvat hyvin lyhyestä yöpaidasta ja siihen yhteensopivista pikkuhousuista, pidetään myös pyjamina. Yksiosainen, sekä ylä- että alavartalon peittävä, kummankin jalan erikseen verhoava, haalarimainen yöasu luokitellaan alanimikkeisiin 6108 91 10—6108 99 90. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 267 6109 T-paidat sekä aluspaidat ja niiden kaltaiset paidat, neulosta Tähän nimikkeeseen eivät kuulu tämän ryhmän 2 lisähuomautuksessa mainittujen vaate- kappaleiden kaltaiset vaatekappaleet, joiden edessä on pääntiestä osittain avattava halkio, joka suljetaan sulkemisvälineillä tai jonka toinen reuna ainoastaan peittää toisen tai jonka reunat eivät peitä toisiaan ollenkaan. Nämä vaatekappaleet luokitellaan tapauksesta riippuen tavallisesti nimikkeeseen 6105 tai 6106, tämän ryhmän 4 ja 9 huomautusten määräysten mukaisesti. Jos kysymyksessä on miesten ja poikien hihattomat vaatekappaleet, ne luokitellaan tämän ryhmän 4 huomautuksen toisen lauseen määräysten mukaisesti nimikkeeseen 6114. 6110 Neulepuserot, pujopaidat, neuletakit, liivit ja niiden kaltaiset tavarat, neulosta Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ylävartalon peittämiseen tarkoitetut vaatekappaleet, joissa on millainen pääntie tahansa, myös hihattomat, kauluksettomat ja taskuilla varustetut. Näissä vaatekappaleissa on tavallisesti päärme tai joustinneulos alareunassa, halkion ympärillä, hihansuissa tai hiha-aukoissa. Nämä vaatekappaleet on voitu tehdä mistä tahansa tekstiilikuidusta tai neulostyypistä, myös kevyistä tai tiheäsilmukkaisista neuloksista. Niissä voi olla kaikenlaisia koristeita, myös pitsiä tai koristeommelta. Alla on esimerkkejä tähän nimikkeeseen kuuluvista vaatekappaleista: 1. Neulepuserot ja pujopaidat, mukaan lukien collegepuserot (joissa on V-aukko, pyöreä tai veneen muotoinen pääntie tai pyöreä, poolo- tai pystykaulus), jotka puetaan ylle pään yli vetämällä ja joiden pääntiessä ei ole halkiota eikä sulkemisvälineitä. 2. Edellisessä kohdassa kuvailtujen kaltaiset vaatekappaleet, myös kaulukselliset, joissa on pääntiestä osittain avattava, napeilla tai muilla välineillä suljettava halkio esim. edessä tai olkapäällä. 3. Liivit ja neuletakit, jotka ovat edestä kokonaan avattavia, myös napeilla tai muilla sulkemisvälineillä suljettavat, myös kaulukselliset. 4. Pujopaita-villatakkiyhdistelmänä tunnettu asukokonaisuus, joka koostuu hihallisesta tai hihattomasta pujopaidasta ja pitkä- tai lyhythihaisesta neuletakista. Näiden vaatekap- paleiden on oltava toisiaan vastaavaa kokoa ja materiaaliltaan ja väreiltään samanlai- set. Myös mahdollisten kuvioiden ja koristeiden on oltava samanlaiset molemmissa vaatekappaleissa. 5. Edellisissä kohdissa kuvaillut vaatekappaleet, jotka on valmistettu T-paidoissa tai niiden kaltaisissa vaatekappaleissa käytetystä kevyestä materiaalista ja joissa on veto- nauha, joustinneulos tai muita välineitä alareunan kiristämiseksi. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) naisten ja tyttöjen puserot (nimike 6106), b) anorakit, tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat (tapauksesta riippuen nimike 6101 tai 6102), c) T-paidat sekä aluspaidat ja niiden kaltaiset paidat (nimike 6109). 268 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 6110 20 10 Kevyet, tiheäsilmukkaiset puserot tai pujopaidat, joissa on pyöreä, poolo- tai pystykaulus Kevyinä puseroina ja pujopaitoina, joissa on pyöreä, poolo- tai pystykaulus, pidetään seuraavia vaatekappaleita: ylävartalon peittävät, vartalonmyötäiset, yksi- tai moniväriset, kevyet tiheäsilmukkaiset vaatekappaleet, hihalliset tai hihattomat, joissa on pyöreä, poolo- tai pystykaulus ilman halkiota. Ilmaisulla ”tiheäsilmukkainen” tarkoitetaan tiheää neulosta, jossa on sekä vaaka- että pystysuuntaan vähintään 12 silmukkaa senttimetrillä, laskettuna 10 cm × 10 cm kokoisen näytepalan yhdeltä puolelta. Kevyet puserot ja pujopaidat, joissa on pyöreä, poolo- tai pystykaulus, ovat yleensä yksinkertaista neulosta (sileä neulos), joustinneulosta (1 × 1) tai interlockneulosta. Yksinkertainen neulos (sileä neulos)on yksinkertaisin kudeneulos (piirros 1), jossa silmukat ovat oikealla puolella pienten v-kirjainten tai ylöalaisin olevien v-kirjainten muotoisia (piirros 2) ja nurjalla puolella toisiinsa sidottujen lenkkien kaltaisia (piirros 3). Piirros 1 Yksinkertainen neulos (sileä neulos) (a) oikea puoli (b) nurja puoli Piirros 2 Yksinkertainen neulos (sileä neulos) oikea puoli Piirros 3 Yksinkertainen neulos (sileä neulos) oikea puoli 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 269 Tiheäsilmukkainen ”1 oikein, 1 nurin” -joustinneulos (piirros 4), jossa oikeat ja nurjat silmukat vuorottelevat jokaisessa kerroksessa (piirros 5) niin, että pituussuunnassa neulok- sen toisen puolen ”kohoraidat” vastaavat toisen puolen vakoja. Neuloksen molemmat puolet ovat samannäköiset (piirrokset 6 ja 7). Piirros 4 ”1 oikein, 1 nurin”-joustinneulos Piirros 5 ”1 oikein, 1 nurin”-joustinneulos Piirros 6 1 oikein, 1 nurin”-joustin- neulos oikea puoli Piirros 7 1 oikein, 1 nurin”-joustin- neulos nurja puoli 270 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Interlockneulos on kaksinkertainen joustinneulos, jonka molemmat puolet ovat samannä- köiset. Tämä neulos on saatu aikaan yhdistämällä kahden 1 × 1 -joustinneuloksen silmukat (piirros 8) niin, että näiden kahden joustinneuloksen silmukat vuorottelevat lomittain neuloksen kummallakin puolella (piirros 9). Neuloksen molempien puolien ”kohoraidat” ovat siis vastakkain (piirrokset 10 ja 11). Piirros 8 interlockneulos Piirros 9 interlockneulos Piirros 10 interlockneulos oikea puoli Piirros 11 interlockneulos nurja puoli 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 271 6110 30 10 Kevyet, tiheäsilmukkaiset puserot tai pujopaidat, joissa on pyöreä, poolo- tai pystykaulus Ks. alanimikkeen 6110 20 10 selittävät huomautukset. 6111 Vauvanvaatteet ja -vaatetustarvikkeet, neulosta Ks. tämän ryhmän 6 huomautuksen a alakohta. Tähän nimikkeeseen kuuluu joukko vaatekappaleita, jotka on tavallisesti tarkoitettu alle 18 kuukauden ikäisille vauvoille. Näitä vaatekappaleita ovat mm. takit, kaavut, tikatut vaatteet, potkupuvut, aamutakit, kaksiosaiset puvut, leikkiasut, pitkät housut, suojahousut, polvihousut, leikkipuvut, liivit, tuulitakit, leningit, hameet, bolerot, jakut, anorakit, viitat, tunikat, puserot, paitapuserot, shortsit, jne. Jotkut näistä vaatekappaleista ovat selvästi vauvanvaatteita ja siksi ne luokitellaan koosta riippumatta tähän nimikkeeseen. Näin ollen tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. kastemekot, 2. ”bournous capes”: pienet hihattomat ja hupulliset viitat, 3. potkupuvut: vaatekappaleet, joissa on huppu ja hihat ja jotka muodostavat sekä takin että pussin (alareunasta täysin suljetut), 4. makuupussit, joissa on hihat tai hiha-aukot. Muut vaatekappaleet luokitellaan tähän nimikkeeseen ainoastaan, jos ne sopivat kooltaan enintään 86 cm:n pituisille pikkulapsille (kaupallinen koko 86). 6112 Verryttelypuvut, hiihtopuvut sekä uimapuvut ja uimahousut, neulosta 6112 11 00 — 6112 19 00 6117 6117 80 10 ja 6117 80 90 Verryttelypuvut Ks. HS-selitykset, nimike 6112, A kohta. Muut sovitetut vaatetustarvikkeet, neulosta; vaatteiden tai vaatetustarvikkeiden neulotut osat Muut tarvikkeet Ks. HS-selitykset, nimike 6117, 12 kohta. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. urheilijoiden päässä ja ranteissa hien imeytymiseksi käyttämät, neulosta olevat hikinauhat sekä neulosta olevat korvalaput, yhdistämättömät tai yhdistetyt. 272 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 62 RYHMÄ VAATTEET JA VAATETUSTARVIKKEET, MUUTA KUIN NEULOSTA Yleisohjeita 1. Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 2. Vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakattujen vaatteiden luokittelusta, ks. tämän jakson 13 huomautus. 3. Kun nimikkeen 6203 tai 6204 pukuun tai yhdistelmäasuun kuuluvassa jossain osassa on päälleommeltuja koristeita, joita ei ole muussa osassa tai muissa osissa, kaikki nämä vaatekappaleet luokitellaan puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi, jos koristeilla on vain vähäinen merkitys ja niitä on vain yhdessä tai kahdessa kohtaa vaatekappaletta (esim. kauluksessa ja hihansuissa tai kauluskäänteissä ja taskuissa). Näitä vaatekappaleita ei kuitenkaan luokitella puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi, jos koristeet on valmistettu vaatekappaleen kudonnan yhteydessä, paitsi jos koriste on logo tai muu sen kaltainen symboli. 4. Tähän ryhmään kuuluvat mm. työssä ja ammatissa käytettävät vaatekappaleet, jotka on mainittu yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeissä ja joiden ulkonäön (yksinkertainen tai erityinen leikkaus tai kuosi, joka liittyy vaatteen käyttötarkoitukseen) ja kankaan luonteen – joka on tavallisesti jäykkää ja kutistumatonta – perusteella on selvää, että ne on suunniteltu käytettäviksi yksinomaan tai pääasiassa muun vaatetuksen ja/tai henkilöiden (fyysisenä tai terveydellisenä) suojana työssä, ammatin harjoittamisessa tai kotitaloustehtävissä. Näissä vaatteissa ei yleensä ole koristeita. Näissä vaatekappaleissa olevia kirjoituksia ja symboleita, jotka viittaavat suoritettavaan toimintaan, ei pidetä koristeina. Nämä vaatteet on valmistettu puuvillasta, synteettikuiduista, muuntokuiduista tai näiden tekstiiliaineiden sekoituksesta. Näitä vaatekappaleita valmistettaessa käytetään kestävyyden lisäämiseksi useimmiten kahta saumatyyppiä: varmuustikkisaumaa ja katesaumaa. Työssä ja ammatissa käytettävät vaatekappaleet suljetaan useimmiten vetoketjuilla, painonapeilla, Velcro- tarranauhoilla tai nauhoilla tai niiden kaltaisilla välineillä nyörittäen tai solmien. Tämän kaltaisessa vaatetuksessa voi olla taskut, jotka ovat tavallisesti päälleommeltuja. Sivutaskut on yleensä valmistettu samasta kankaasta kuin itse vaatekappale eikä niitä ole vuoritettu muille vaatekappaleille tyypilli- sellä tavalla. Työssä ja ammatissa käytettävistä vaatekappaleista voidaan mainita mm. mekaanikkojen, tehdastyöntekijöiden, muurareiden ja maanviljelijöiden käyttämät vaatteet, joita yleensä ovat kaksiosaiset vaatekappaleet, haalarit, lappuhaalarit ja pitkät housut. Muussa työssä (esim. lääkärit, sairaanhoitajat, kampaajat, leipurit, teurastajat jne. ) saatetaan käyttää esiliinoja, suojapukuja, suojatakkeja jne. Työssä ja ammatissa käytettäviksi vaatekappaleiksi voidaan luokitella ainoastaan kaupallista kokoa 158 (vartalon pituus 158 cm) olevat tai sitä suuremmat vaatekappaleet. Univormuja ja niiden kaltaisia virkapukuja (esim. tuomareiden puvut ja kirkolliset vaatteet) ei pidetä työssä ja ammatissa käytettävinä vaatekappaleina. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 273 6201 6201 11 00 — 6201 19 00 Miesten ja poikien päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut, anorakit (myös hiihto- takit ja -puserot), tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, muut kuin nimikkeeseen 6203 kuuluvat Päällystakit, sadetakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltaiset tavarat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. parkat jotka on suunniteltu suojaamaan kylmältä, tuulelta ja sateelta. Ne ovat väljiä, pitkähihaisia päällysvaatteita. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat parkat on valmistettu raskaista ja tiiviistä kankaista, ei kuitenkaan nimikkeessä 5903, 5906 tai 5907 00 mainituista kankaista. Parkojen pituus vaihtelee reiden puolivälistä aina polviin asti. 6201 91 00 — 6201 99 00 Parkoilla on oltava myös kaikki seuraavat ominaisuudet: — huppu, — edestä kokonaan avattava, vetoketjulla, painonapeilla tai Velcro-tarranauhalla suljet- tava, usein suojaläpällä varustettu, — vuori, joka on tavallisesti tikattua kangasta tai keinoturkista, — vetonauha tai jokin muu kiristysväline vyötäröllä, lukuun ottamatta vyötä, — päälleommellut taskut. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. anorakit, tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, jotka on kuvailtu alla: 1. Anorakit (myös hiihtotakit ja -puserot) ja niiden kaltaiset tavarat Anorakit on suunniteltu suojaamaan tuulelta, kylmältä ja sateelta. Niillä on monia samoja ominaisuuksia kuin maihinnousutakeilla, mutta ne eroavat niistä mm. pituuden suhteen. Anorakkien pituus voi vaihdella reilusti vyötärön alapuolelta aina reiden puoliväliin asti, mutta ei alemmaksi. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat anorakit on valmistettu tiheäkudoksista kankaista (ei kuitenkaan nimikkeessä 5903, 5906 tai 5907 00 mainituista). Anorakeilla on seuraavat ominaisuudet: — huppu (joka on joskus piilotettu vaatekappaleen kaulukseen), — edestä kokonaan avattava, vetoketjulla, painonapeilla tai Velcro-tarranauhalla sul- jettava, usein suojaläpällä varustettu — vuori (joka voi olla tikattu tai topattu) — pitkät hihat Lisäksi anorakeilla on tavallisesti vähintään yksi seuraavista ominaisuuksista: — vetonauha tai joku muu kiristysväline vyötäröllä ja/tai vaatteen alareunassa, — tiukat, joustonauhoilla tai jollain muulla välineellä kiristetyt hihansuut, — kaulus, — taskut. 274 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Anorakkien yhteydessä ilmaisulla ”ja niiden kaltaiset tavarat” tarkoitetaan mm. : a) Vaatekappaleita, joilla on anorakkien ominaisuudet, mutta joissa ei ole joko — huppua tai — vuoria. Tällä ilmaisulla tarkoitetaan myös anorakeiksi määriteltyjä vaatekappaleita, joissa on edessä vain osittain avattava halkio ja sulkemisvälineet. Ilmaisulla ei kuitenkaan tarkoiteta vaatekappaleita, joissa ei ole huppua eikä vuoria. b) Vuorittomat pitkähihaiset vaatekappaleet, jotka voivat ulottua reilusti lantion reiden puoltaväliä alemmas. Ne on valmistettu alapuolelle, mutta tiheäkudoksisesta kankaasta tai (ei kuitenkaan nimikkeessä 5903, 5906 5907 00 mainituista) ja tehty vedenpitäviksi tai käsitelty niin, että ne antavat riittävän suojan erityisesti sateelta. ei Vaatekappaleissa on huppu, mutta ne eivät yleensä ole edestä kokonaan avattavia. Jos niissä on vain osittain avattava halkio, niissä ei välttämättä ole sulkemisväli- neitä. Tällöin halkiossa on oltava suojaava kangaskiila. Hihansuissa ja vaatteen alareunassa on yleensä joustonauhat tai muita kiristimiä. Huputtomat ja vuorittomat vaatekappaleet, jotka voitaisiin luokitella ilmaisun ”anora- kit (hiihtotakit ja -puserot) ja niiden kaltaiset tavarat” tarkoittamiksi vaatekappaleiksi, jos niissä olisi huppu tai vuori, voidaan kuitenkin luokitella ilmaisun ”niiden kaltaiset tavarat” tarkoittamiksi vaatekappaleiksi, kun kyseessä ovat tuulipuserot. 2. Tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat a) Tuulipuserot on suunniteltu suojaamaan hieman säältä. Ne ulottuvat lantiolle tai juuri lantion alapuolelle. Ne on valmistettu tiiviistä kankaista. Ne ovat yleensä vedenpitäviä, mutta toisin kuin anorakeissa, niissä ei ole huppua. Tuulipuseroilla on seuraavat ominaisuudet: — pitkät hihat, — edestä täysin avattava ja vetoketjulla suljettava, — vuori, joka ei ole tikattu eikä topattu, — kaulus, — vaatteen alaosassa (yleensä alareunassa) oleva kiristysväline. Lisäksi tuulipuseroissa voi olla tiukat, joustonauhoilla tai muilla välineillä kiristetyt hihansuut. b) Tuulitakit (joista yleisesti käytetään nimitystä ”pusakka”) ovat ylävartalon peittäviä päällysvaatteita. Tuulitakeissa on yleensä väljä leikkaus, joka antaa niille pusero- maisen ulkomuodon ja ne ulottuvat yleensä vyötärölle tai juuri sen alapuolelle. Niissä on pitkät hihat, jotka ovat pidemmät kuin vaatekappale. Tuulitakkien valmistuksessa käytettyjen tekstiilikankaiden ei tarvitse olla säältä suojaavia. Tuulitakeilla on seuraavat ominaisuudet: — tiukka pääntie, myös kaulukseton — edestä täysin tai osittain avattava ja millä tahansa sulkemisvälineellä suljettava, 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 275 — tavallisesti tiukat, joustonauhoilla tai jollain muulla välineellä kiristetyt hihan- suut, — joustonauha tai muu kiristysväline vaatteen alareunassa. Lisäksi tuulitakeissa voi olla — päälleommellut taskut ja/tai — vuori ja/tai — huppu. Tuulitakkien yhteydessä ilmaisulla ”niiden kaltaiset tavarat” tarkoitetaan mm. vaatekappaleita, joilla on edellä (b kohdassa) mainitut ominaisuudet, mutta — joissa ei ole tiukkaa pääntietä tai — jotka eivät ole edestä avattavia ja joissa on tiukka tai muunlainen pääntie tai — jotka ovat edestä avattavia, mutta joissa ei ole sulkemisvälineitä. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu: a) päällystakit, sadetakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltaiset tavarat, jotka luokitellaan alanimikkeisiin 6201 11 00—6201 19 00, b) päällystakit, sadetakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltaiset tavarat, jotka luokitellaan alanimikkeisiin 6202 11 00—6202 19 00, c) jakut,takit ja bleiserit, jotka luokitellaan alanimikkeisiin 6203 31 00—6203 39 90 tai 6204 31 00—6204 39 90, d) nimikkeiden 5903, 5906 tai 5907 00 tekstiilikankaista tai nimikkeen 5603 00 kuitu- kankaista valmistetut anorakit, tuulitakit ja tuulipuserot sekä niiden kaltaiset tavarat, jotka luokitellaan nimikkeeseen 6210. Naisten ja tyttöjen päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut, anorakit (myös hiihto- takit ja -puserot), tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, muut kuin nimikkeeseen 6204 kuuluvat Päällystakit, sadetakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltaiset tavarat Alanimikkeiden 6201 11 00—6201 19 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Muut Alanimikkeiden 6201 91 00—6201 99 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Naisten ja tyttöjen puvut, yhdistelmäasut, jakut, takit ja bleiserit, leningit, hameet, housuhameet, pitkät housut, lappuhaalarit, polvihousut ja shortsit (ei kuitenkaan uimapuvut) Leningit Alanimikkeiden 6104 41 00—6104 49 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Hameet ja housuhameet Alanimikkeiden 6104 51 00—6104 59 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 6202 6202 11 00 — 6202 19 00 6202 91 00 — 6202 99 00 6204 6204 41 00 — 6204 49 90 6204 51 00 — 6204 59 90 276 6206 6207 6207 21 00 — 6207 29 00 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Naisten ja tyttöjen puserot, myös paitapuserot Puserot Naisten ja tyttöjen puserot ovat ylävartalon peittämiseen tarkoitettuja, kevyitä, monivärisiä ja tavallisesti leikkauksiltaan väljiä vaatekappaleita, jotka voivat olla myös kauluksettomia ja hihattomia ja joissa voi olla minkälainen pääntie tahansa tai vähintään olkahihnat. Puseroissa voi olla myös avattava halkio sekä koristeita kuten solmio, röyhelöitä, solmio- huivi, pitsiä tai koruompeluksia. Paitapuserot Nimikkeen 6106 selittävien huomautusten määräykset naisten ja tyttöjen neulosta olevista paitapuseroista koskevat soveltuvin osin tämän nimikkeen paitapuseroita. Tämän nimikkeen vaatekappaleet ulottuvat vyötärön alapuolelle. Puserot ovat tavallisesti lyhyempiä kuin muut tämän nimikkeen vaatekappaleet. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu vaatekappaleet, jotka ilmoitetun pituuden perusteella ovat tunnistettavissa leningeiksi. Miesten ja poikien aluspaidat, alushousut, yöpaidat, pyjamat, kylpytakit, aamuta- kit ja niiden kaltaiset tavarat Yöpaidat ja pyjamat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. miesten ja poikien pyjamat, muut kuin neuloksesta valmistetut, jotka ulkonäöltään ja materiaaliltaan ovat tunnistettavissa yksinomaan tai pääasiassa yöasuina käytettäviksi vaatteiksi. Pyjamat koostuvat kahdesta vaatekappaleesta, jotka ovat — ylävartalon peittävä, tavallisesti jakkumainen vaatekappale, — housut tai shortsit muodostava, leikkaukseltaan yksinkertainen vaatekappale, myös edestä avattava. Näiden pyjamien osien on oltava toisiaan vastaavaa tai yhteensopivaa kokoa ja leikkaus- ten, käytetyn kankaan, värien, koristeiden ja viimeistyksen on oltava yhteensopivia niin, että voidaan selvästi osoittaa, että osat on suunniteltu yhdessä käytettäviksi vaatekappa- leiksi. Pyjamien täytyy olla miellyttävän tuntuisia yöasuina käytettäviksi. Miellyttävyyteen vaikut- taa: — materiaali, — tavallisesti väljä leikkaus ja — epämukavien yksityiskohtien kuten suurien tai pullottavien nappien ja liiallisten, päälleommeltujen koristeiden puuttuminen. Yksiosainen, sekä ylä- että alavartalon peittävä, kummankin jalan erikseen verhoava, haalarimainen yöasu luokitellaan alanimikkeisiin 6207 91 10—6207 99 00. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 277 6208 6208 21 00 — 6208 29 00 Naisten ja tyttöjen aluspaidat, alushameet, pikkuhousut ja muut alushousut, yöpaidat, pyjamat, aamupuvut (negliges), kylpytakit, aamutakit ja niiden kaltaiset tavarat Yöpaidat ja pyjamat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. naisten ja tyttöjen pyjamat, muut kuin neuloksesta valmistetut, jotka ulkonäöltään ja materiaaliltaan ovat tunnistettavissa yksinomaan tai pääasiassa yöasuina käytettäviksi vaatteiksi. Pyjamat koostuvat kahdesta vaatekappaleesta, jotka ovat — ylävartalon peittävä, tavallisesti jakkumainen vaatekappale, — housut tai shortsit muodostava, leikkaukseltaan yksinkertainen vaatekappale, myös edestä avattava. Näiden pyjamien osien on oltava toisiaan vastaavaa tai yhteensopivaa kokoa ja leikkaus- ten, käytetyn kankaan, värien, koristeiden ja viimeistyksen on oltava yhteensopivia niin, että voidaan selvästi osoittaa, että osat on suunniteltu yhdessä käytettäviksi vaatekappa- leiksi. Pyjamien täytyy olla miellyttävän tuntuisia yöasuina käytettäviksi. Miellyttävyyteen vaikut- taa: — materiaali, — tavallisesti väljä leikkaus ja — epämukavien yksityiskohtien kuten suurien tai pullottavien nappien ja liiallisten, päälleommeltujen koristeiden puuttuminen. ”Babydoll”-asukokonaisuuksia, jotka muodostuvat hyvin lyhyestä yöpaidasta ja siihen yhteensopivista pikkuhousuista, pidetään myös pyjamina. Yksiosainen, sekä ylä- että alavartalon peittävä, kummankin jalan erikseen verhoava, haalarimainen yöasu luokitellaan alanimikkeisiin 6208 91 11—6208 99 00. 6209 Vauvanvaatteet ja -vaatetustarvikkeet Nimikkeen 6111 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. 6210 Nimikkeiden 5602, 5603, 5903, 5906 ja 5907 kankaista valmistetut vaatteet 6210 10 91 Steriileissä pakkauksissa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kliinisiin tarkoituksiin valmistetut kuitukankaat, jotka hävitetään yhden käyttökerran jälkeen. 6211 Verryttelypuvut, hiihtopuvut sekä uimapuvut ja uimahousut; muut vaatteet 6211 32 31 Joiden päällyspuoli on yhtä ja samaa kangasta Tähän alanimikkeeseen luokiteltavien verryttelypuvun osien on oltava kudosrakenteeltaan, tyyliltään, väriltään ja koostumukseltaan samanlaiset; niiden on myös oltava toisiaan vastaavaa tai yhteensopivaa kokoa. 278 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Jos tällaisen verryttelypuvun yhdessä osassa on päälleommeltuja koristeita, joita ei ole toisessa osassa, nämä vaatekappaleet luokitellaan tähän alanimikkeeseen, jos ko. koristeet eivät ole tärkeitä ja niitä on vain yhdessä tai kahdessa kohtaa vaatekappaletta (esim. kauluksessa ja hihansuissa). Näitä vaatekappaleita ei kuitenkaan luokitella verryttelypuvuiksi, jos koristeet on valmis- tettu vaatekappaleen kutomisen yhteydessä, paitsi jos koriste on logo tai muu sen kaltainen symboli. 6211 32 41 ja 6211 32 42 Muut Näihin alanimikkeisiin luokiteltavan verryttelypuvun yläosan ja alaosan on oltava pakat- tuina yhdessä vähittäismyyntimuotoon. 6211 33 31 Joiden päällyspuoli on yhtä ja samaa kangasta Ks. alanimikkeen 6211 32 31 selittävät huomautukset. 6211 33 41 ja 6211 33 42 Muut Ks. alanimikkeiden 6211 32 41 ja 6211 32 42 selittävät huomautukset. 6211 42 31 Joiden päällyspuoli on yhtä ja samaa kangasta Ks. alanimikkeen 6211 32 31 selittävät huomautukset. 6211 42 41 ja 6211 42 42 Muut Ks. alanimikkeiden 6211 32 41 ja 6211 32 42 selittävät huomautukset. 6211 43 31 Joiden päällyspuoli on yhtä ja samaa kangasta Ks. alanimikkeen 6211 32 31 selittävät huomautukset. 6211 43 41 ja 6211 43 42 6217 Muut Ks. alanimikkeiden 6211 32 41 ja 6211 32 42 selittävät huomautukset. Muut sovitetut vaatetustarvikkeet; vaatteiden ja vaatetustarvikkeiden osat, muut kuin nimikkeeseen 6212 kuuluvat 6217 10 00 Tarvikkeet Alanimikkeiden 6117 80 10 ja 6117 80 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 279 MUUT SOVITETUT TEKSTIILITAVARAT; SARJAT; KÄYTETYT VAATTEET JA MUUT KÄYTETYT TEKSTIILITAVARAT, JALKINEET JA PÄÄHINEET; LUMPUT 63 RYHMÄ Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 6305 Säkit ja pussit, jollaisia käytetään tavaroiden pakkaamiseen Jotkut tekstiiliaineesta tehdyt säkit ja pussit luokitellaan esim. nimikkeeseen 4202 tai 6307. Nimikkeeseen 4819 kuuluvat, paperista tehdyt säkit ja pussit luokitellaan tähän nimikkee- seen silloin, kun ne on tehty paperilankakankaasta. Tekstiiliaineesta tehdyt säkit, joissa on paperivuori, luokitellaan tavallisesti tähän nimikkee- seen, kun taas paperisäkit, joissa on tekstiiliainevuori, luokitellaan alanimikkeeseen 4819 40 00. 6305 10 10 Käytetyt Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan tuotteet, joita on käytetty vähintään kerran tavaroiden kuljetukseen ja joihin on jäänyt selviä jälkiä tällaisesta käytöstä, esim. niiden sisältämien tuotteiden jättämiä jälkiä, likaa, tahroja, reikiä, repeämiä, korjaamisjälkiä, venyneitä saumoja, sitomis- tai ompelujälkiä suuaukossa. 6307 Muut sovitetut tavarat, myös vaatteiden leikkuukaavat 6307 90 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Tennis-, sulkapallo-, golf- ym. mailojen lapasuojukset silloin, kun ne on tehty (yleensä muovilla päällystetystä) tekstiiliaineesta, myös palloille tarkoitetulla sivutaskulla varus- tetut. Mailalaukut, joihin mahtuu koko maila, myös kädensijalla tai olkahihnalla varustetut, eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen (nimike 4202). 2. 4—5 m pitkästä ja noin 50 cm leveästä, metritavaraa olevasta, kuviolliseksi kudotusta kankaasta (yleensä puuvillaa tai puuvillan ja silkin sekoitusta) tehdyt turbaanit. Kankaan kaikki sivut on päärmätty ja päissä on joskus hapsut. Turbaanit esitetään tullattavaksi kukin erikseen taitettuna omassa pakkauksessaan. 280 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 JALKINEET, PÄÄHINEET, SATEENVARJOT JA PÄIVÄNVARJOT, KÄVELYKEPIT, ISTUINKEPIT, RUOSKAT, RATSUPIISKAT JA NIIDEN OSAT; VALMISTETUT HÖYHENET JA NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; TEKOKUKAT; HIUKSISTA VALMISTETUT TAVARAT XII JAKSO JALKINEET, NILKKAIMET JA NIIDEN KALTAISET TAVARAT; NIIDEN OSAT 64 RYHMÄ Yleisohjeita 1. 2. 3. Ilmaisujen ”ulkopohjat” ja ”päälliset” määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden C ja D kohdat. Ilmaisu ”kumi” on määritelty 40 ryhmän 1 huomautuksessa koko nimikkeistöä varten; tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohta laajentaa sen katetta tätä ryhmää varten. Ilmaisu ”muovit” on määritelty 39 ryhmän 1 huomautuksessa koko nimikkeistöä varten; tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohta laajentaa sen katetta tätä ryhmää varten. 6402 6402 12 10 — 6402 19 00 6402 12 10 ja 6402 12 90 6402 99 31 ja 6402 99 39 6403 Muut jalkineet, joiden ulkopohjat ja päälliset ovat kumia tai muovia Urheilujalkineet Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. Laskettelu-, pujottelu- ja muut hiihtokengät sekä lumilautailukengät Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikenlaisessa hiihtämisessä käytettävät jalkineet. Jalkineet, joiden etupäällinen on valmistettu hihnoista tai joiden yksi tai useampi pala on leikattu pois Ilmaisulla ”etupäällinen” tarkoitetaan sitä päällisen osaa, joka peittää jalan etuosan. Jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset nahkaa Ilmaisulla ”nahka” tarkoitetaan ainoastaan nimikkeiden 4104—4109 nahkoja ja vuotia (ks. tämän ryhmän 3 huomautus). Näin ollen jalkineet, joissa on esim. turkisnahasta valmistetut tai tekonahasta valmistetut päälliset, eivät kuulu tähän nimikkeeseen, vaan ne luokitellaan nimikkeeseen 6405. 6403 12 00 ja 6403 19 00 Urheilujalkineet Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. 6403 12 00 Laskettelu-, pujottelu- ja muut hiihtokengät sekä lumilautailukengät 6403 59 11 — 6403 59 39 6403 99 11 — 6403 99 38 Ks. alanimikkeiden 6402 12 10—6402 12 90 selittävät huomautukset. Jalkineet, joiden etupäällinen on valmistettu hihnoista tai joiden yksi tai useampi pala on leikattu pois Ks. alanimikkeiden 6402 99 31 ja 6402 99 39 selittävät huomautukset. Jalkineet, joiden etupäällinen on valmistettu hihnoista tai joiden yksi tai useampi pala on leikattu pois Ks. alanimikkeiden 6402 99 31 ja 6402 99 39 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 281 6404 6404 11 00 Jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset tekstiiliainetta Urheilujalkineet; tennis-, koripallo-, voimistelu- ja harjoituskengät sekä niiden kaltaiset kengät Ilmaisulla ”urheilujalkineet” tarkoitetaan tässä alanimikkeessä kaikkia niitä jalkineita, jotka täyttävät tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksen vaatimukset. Tämän alanimikkeen ”tennis-, koripallo-, voimistelu- ja harjoituskenkiin sekä niiden kaltaisiin kenkiin” kuuluvat kengät, joiden muoto, leikkaus ja ulkonäkö osoittavat, että nämä kengät on tarkoitettu urheilun harrastamiseen, esim. purjehdukseen, squashiin, pöytätennikseen tai lentopalloon. Kaikissa näissä kengissä on liukumista estävä ulkopohja sekä kiinnitysväline, joka antaa jalalle vakautta kengässä (esim. nauhat tai tarrakiinnitys). Vähäisemmät osat, esim. koristenauhat tai -ompeleet, nimilaput (myös kiinniommellut), pitsit, painetut tai värilliset nauhat eivät estä näiden kenkien luokittelua tähän alanimikkee- seen. 6406 Jalkineiden osat (mukaan lukien päälliset, myös jos ne on kiinnitetty muihin pohjiin kuin ulkopohjiin); irtopohjat, kantapäätyynyt ja niiden kaltaiset tavarat; nilkkaimet, säärystimet ja niiden kaltaiset tavarat sekä niiden osat Useimmat tähän nimikkeeseen kuuluvat jalkineiden osat on mainittu HS-selityksissä, nimikkeessä 6406. Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. sandaalien (”terveyssandaalien” ja muiden sandaalien) puupohjat ilman päällistä, remmejä, nauhoja tai hihnoja. Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen luetteloa tavaroista, joita ei pidetä tähän nimikkeeseen luokiteltavina jalkineiden osina. Jalkineiden osat voivat olla mitä tahansa ainetta, lukuun ottamatta asbestia. Jalkineiden osissa voi olla myös metallia. 6406 99 30 Kokoonpannut päälliset, jotka on kiinnitetty sisäpohjiin tai muihin pohjan osiin, mutta joissa ei ole ulkopohjia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tavarat, jotka eivät vielä ole jalkineita ja jotka koostuvat päällisestä ja yhdestä tai useammasta pohjan osasta (erityisesti sisäpohjasta), mutta joissa ei ole vielä ulkopohjaa. 282 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 65 RYHMÄ PÄÄHINEET JA NIIDEN OSAT 6503 00 Huopahatut ja muut huopapäähineet, nimikkeen 6501 teelmistä (ei kuitenkaan lieriömäisistä) valmistetut, myös vuoratut ja somistetut Ilmaisulla ”hatut ja muut päähineet, vuoratut ja somistetut” tarkoitetaan hattuja ja muita päähineitä, jotka on kokonaan tai osittain vuorattu, myös jos vuori ja somisteet ovat samaa ainetta kuin itse päähine. Koristeina pidestään esimerkiksi seuraavia tavaroita: vuorit, hikinauhat (nahkaa tai mitä tahansa muuta ainetta), lierinauhat, hattunauhat, koristenauhat, soljet, napit, cabochonit (koristekivet), merkit, koristesulat, koristeompeleet, tekokukat, pitsi, kudotusta kankaasta tai nauhasta tehdyt solmukkeet jne. 6503 00 10 Karvahuopaa tai karvahuovan ja villahuovan sekoitusta Ilmaisulla ”karvahuopa” tarkoitetaan huopaa, joka on valmistettu kanin, jäniksen, piisa- min, nutrian, majavan tai saukon karvasta tai niiden kaltaisten lyhytkarvaisten turkiseläin- ten karvasta. Karvahuovan ja villahuovan sekoitusta voidaan valmistaa villan ja karvan tasaisesta seoksesta, jossa villaa ja karvaa voi olla missä tahansa suhteessa, tai yhdistelemällä näitä kahta tuotetta jollain muulla tavalla (esim. karvakerroksella peitetty villahuopa). Karvahuovat ja karvahuovan ja villahuovan sekoitukset voivat myös sisältää muita kuituja (esim. synteetti- tai muuntokuituja). 6503 00 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. villahuovasta valmistetut tavarat, myös ne, joihin on lisätty muita kuituja (esim. synteetti- tai muuntokuituja). Karvahuovan ja villahuovan sekoituksesta valmistetut tavarat luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 6503 00 10. Ilmaisulla ”villahuopa” tarkoitetaan huopaa, joka on valmistettu villasta tai tietyssä määrin villan tapaisesta karvasta (esim. vikunjan, kamelin, vasikan tai lehmän karvasta). 6504 00 00 Hatut ja muut päähineet, palmikoidut tai valmistetut kokoamalla mitä ainetta tahansa olevista kaistaleista, myös vuoratut ja somistetut Nimikkeen 6503 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tämän nimikkeen tavaroiden luokittelua muokkaustavan mukaan (myös vuoratut ja somistetut). 6505 Hatut ja muut päähineet, neulotut tai virkatut tai neuloksesta, pitsistä, pitsikan- kaasta, huovasta tai muusta tekstiilimetritavarasta (ei kuitenkaan kaistaleista) tehdyt, myös vuoratut ja somistetut; mitä ainetta tahansa olevat hiusverkot, myös vuoratut ja somistetut Turbaanien luokittelusta, ks. alanimikkeen 6307 90 99 selittävät huomautukset. 6507 00 00 Hikinauhat, vuorit, suojapäällykset, hatunrungot ja -kehykset, lakinlipat ja leukanauhat päähineitä varten Tähän nimikkeeseen eivät kuulu urheilijoiden käyttämät neulosta olevat hikinauhat, jotka imevät hikeä (alanimikkeet 6117 80 10 ja 6117 80 90). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 283 66 RYHMÄ SATEENVARJOT, PÄIVÄNVARJOT, KÄVELYKEPIT, ISTUINKEPIT, RUOSKAT, RATSUPIISKAT SEKÄ NIIDEN OSAT 1 huomautus c alakohta Leluiksi tarkoitetut sateenvarjot ja päivänvarjot eroavat yleensä tämän ryhmän sateenvar- joista ja päivänvarjoista valmistusmateriaalin, pienen koon ja tavallisesti karkeamman työn laadun perusteella sekä sillä perusteella, että ne eivät suojaa tehokkaasti sateelta tai auringolta (ks. myös HS-selitykset, nimike 9503, A kohta). Leluiksi tarkoitettujen sateen- varjojen ja päivänvarjojen varsien pituus on harvoin enemmän kuin 25 cm, mikä ei kuiten- kaan rajoita edellä mainittuja kriteereitä. 6601 Sateenvarjot ja päivänvarjot (myös kävelykeppisateenvarjot, puutarhavarjot ja niiden kaltaiset päivänvarjot) Kun kyse on tämän nimikkeen tavaroiden ja leluiksi tarkoitettujen tavaroiden eroista, ks. tämän ryhmän 1 huomautuksen c alakohdan selittävät huomautukset. Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös: 1. pienikokoiset päivänvarjot ja sateenvarjot, jotka on varsinaisesti tarkoitettu suojaa- maan lapsia auringolta tai sateelta; 2. pienet päivänvarjot, jotka on suunniteltu lastenvaunuihin kiinnitettäviksi ja jotka on tarkoitettu suojaamaan auringolta. Sateenvarjot ja päivänvarjot, joita voidaan niiden valmistusmateriaalien luonteen vuoksi käyttää ainoastaan karnevaaliesineinä, eivät kuulu tähän nimikkeeseen, vaan ne luokitel- laan nimikkeeseen 9505. 6601 10 00 Puutarhavarjot ja niiden kaltaiset päivänvarjot Ks. HS-selitykset, alanimike 6601 10. 6603 Nimikkeeseen 6601 tai 6602 kuuluvien tavaroiden osat ja tarvikkeet 6603 10 00 Kädensijat ja nupit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sateenvarjojen ja päivänvarjojen varsien, kävelykeppien, istuinkeppien, ruoskien, ratsupiiskojen ja niiden kaltaisten tavaroiden kädessä pidettäviin päihin kiinnitettävät kädensijat (myös kädensijoiksi tunnistettavat teelmät) ja nupit. 6603 20 00 Sateenvarjon- tai päivänvarjonkehikot, myös varsiin asennetut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Varsiin asennetut kehikot, ts. sateenvarjon, päivänvarjon jne. rungot, myös ne, joihin on kiinnitetty osia tai tarvikkeita. 2. Kootut kehikot ilman varsia, myös ne, joihin on kiinnitetty osia tai tarvikkeita, ts. ruoteiden ja pingottimien muodostama valmis kokonaisuus, joka liukuu vartta pitkin ja jonka avulla sateenvarjo, aurinkovarjo jne. voidaan avata ja sulkea. Koottu kehikko toimii samalla päällisen pingottimena ja tukena. Yksinkertaiset, ruoteista ja pingottimista koostuvat kehikot, jotka eivät muodosta ruotei- den ja pingottimien valmista kokonaisuutta, eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 6603 90 00. 284 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 6603 90 00 Muut Alanimikkeen 6603 20 00 selittävien huomautusten viimeisessä kappaleessa mainittujen kehikkojen lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat kokoamattomat ruoteet ja pingottimet sekä HS-selityksissä, nimikkeen 6603 kohdissa 3—5 mainitut tavarat. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 285 VALMISTETUT HÖYHENET JA UNTUVAT SEKÄ HÖYHENISTÄ TAI UNTUVISTA VALMISTETUT TAVARAT; TEKOKUKAT; HIUKSISTA VALMISTETUT TAVARAT 67 RYHMÄ 6702 Tekokukat, -lehdet ja -hedelmät sekä niiden osat; tekokukista, -lehdistä ja -hedelmistä valmistetut tavarat Ks. tämän ryhmän 3 huomautus. Tämän huomautuksen ilmaisulla ”niiden kaltaisella menetelmällä” tarkoitetaan mm. kokoamista, joka tapahtuu kuumentamalla ainetta niin, että se muuttuu itseliimautuvaksi tai käyttämällä liukuvia osia, jotka pysyvät rungossa kitkan avulla. 6703 00 00 Hiukset, muokatut, ohennetut, valkaistut tai muulla tavalla valmistetut; villa, muu eläimen- karva ja muut tekstiiliaineet, jotka on käsitelty peruukkien tai niiden kaltaisten tavaroiden valmistusta varten Tähän nimikkeeseen eivät kuulu luonnolliset palmikot, jotka koostuvat valmistamattomis- ta, myös pestyistä tai puhdistetuista, hiuksista, jotka on ainoastaan leikattu, mutta ei enempää käsitelty (nimike 0501 00 00). 286 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 KIVESTÄ, KIPSISTÄ, SEMENTISTÄ, ASBESTISTA, KIILTEESTÄ TAI NIIDEN KALTAISESTA AINEESTA VALMISTETUT TAVARAT; KERAAMISET TUOTTEET; LASI JA LASITAVARAT XIII JAKSO KIVESTÄ, KIPSISTÄ, SEMENTISTÄ, ASBESTISTA, KIILTEESTÄ TAI NIIDEN KALTAISESTA AINEESTA VALMISTETUT TAVARAT 68 RYHMÄ Yleisohjeita Tähän ryhmään eivät kuulu ainoastaan käyttövalmiit tavarat vaan joihinkin tämän ryhmän nimikkeisiin luokitel- laan myös puolivalmisteet, joita on ehkä valmistettava enemmän ennen kuin niitä voidaan käyttää suunniteltuun tarkoitukseen (esim. nimikkeen 6812 asbestiin tai asbestiin ja magnesiumkarbonaattiin perustuvat sekoitukset). 6802 Työstetty muistomerkki- ja rakennuskivi (ei kuitenkaan liuskekivi) ja siitä tehdyt tavarat, muut kuin nimikkeeseen 6801 kuuluvat; mosaiikki- ja niiden kaltaiset kivet, luonnonkiveä (myös liuskekiveä), myös alustalle kiinnitetyt; keinotekoisesti värjätyt rouheet, sirut ja jauheet, luonnonkiveä (myös liuskekiveä) Ilmaisun ”työstetty muistomerkki- ja rakennuskivi” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 2 huomautus. 6802 10 00 Laatat, kuutiot ja niiden kaltaiset tavarat, myös suorakaiteen tai neliön muotoiset, joiden suurin pinta-ala mahtuu neliöön, jonka sivu on pienempi kuin 7 cm; keinotekoisesti värjätyt rouheet, sirut ja jauheet 6802 21 00 — 6802 29 00 Tähän alanimikkeeseen kuuluvista tavaroista, ks. HS-selitykset, nimike 6802, seitsemäs kappale. Muut muistomerkki- ja rakennuskivet ja niistä tehdyt tavarat, ainoastaan leikatut tai sahatut ja tasa- tai sileäpintaiset Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kivi ja kivestä tehdyt tavarat (myös puolivalmiit tai viimeistelemättömät tavarat), jotka ovat ainoastaan leikattuja tai sahattuja ja joissa on yksi tai useampi tasainen tai sileä pinta. Jälkimmäisiä on voitu työstää taltalla, hakulla tai särmätaltalla. 6802 91 10 Kiillotettu alabasteri, kuvioitu tai muulla tavalla työstetty, ei kuitenkaan veistetty Alanimikkeen 6802 93 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 6802 92 10 Kiillotettu, kuvioitu tai muulla tavalla työstetty, ei kuitenkaan veistetty Alanimikkeen 6802 93 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 6802 93 10 Kiillotettu, kuvioitu tai muulla tavalla työstetty, ei kuitenkaan veistetty, nettopaino vähintään 10 kg Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kivestä tehdyt tavarat, joiden pinta on kokonaan tai osittain kiillotettu sekä lisäksi mm. : 1. kivestä tehdyt tavarat, joiden pinta on osittain tai kokonaan höylätty, hiekkapuhallettu tai hiottu; 2. kuvioidusta kivestä tehdyt tavarat, jotka on peitetty aiheilla ja koristekuvioilla. Aiheet ja koristekuviot on saatu aikaan värjäämällä, lakkaamalla tai muuten pintaa työstä- mällä, esim. kiillotettua pintaa taltan avulla työstämällä; 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 287 3. päällystetystä kivestä tehdyt tavarat, joissa on mosaiikkia, metallikoristeita tai yksinker- taisia kaiverrettuja kirjoituksia; 4. kivestä tehdyt tavarat, jotka on profiloitu tai kanneloitu, esim. tavarat, joissa on lineaarisia koristeita kuten listoja, vinoreunoja, pyöristyksiä tai vannikoita; 5. sorvatusta kivestä tehdyt tavarat kuten pylväänrungot, kaidepylväät ja niiden kaltaiset tavarat. 6802 93 90 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. veistetyt graniittitavarat, jotka on peitetty koristeai- heilla, joko upotetuilla kuvioilla tai kohokuvioilla, esim. lehdillä, köynnöksillä ja mytologi- silla hirviöillä, jotka on työstetty hienommin kuin edellisissä alanimikkeissä mainitut kuviot. Kuvapatsaat, korkeat ja matalat korkokuvat (muut kuin alkuperäisveistokset tai -patsaat) luokitellaan myös tähän alanimikkeeseen. 6802 99 10 Kiillotettu, kuvioitu tai muulla tavalla työstetty, ei kuitenkaan veistetty, nettopaino vähintään 10 kg Ks. alanimikkeen 6802 93 10 selittävät huomautukset. 6802 99 90 Muu Alanimikkeen 6802 93 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 6803 00 Työstetty liuskekivi ja liuskekivitavarat, myös yhteenpuristettua liuskekiveä 6803 00 10 Katto- ja seinälevyt 6804 Tämän alanimikkeen tuotteet voivat olla suorakaiteen, neliön, monikulmion tai pyöreän muotoisia tai minkä tahansa muun muotoisia. Nämä levyt ovat paksuudeltaan tasaisia, yleensä enintään 6 mm paksuja. Myllynkivet, hiomakivet, hiomalaikat ja niiden kaltaiset tavarat, ilman telinettä, hiomiseen, teroittamiseen, kiillottamiseen, tarkistushiomiseen tai leikkaamiseen, kovasimet, käsikiillotuskivet ja niiden osat, luonnonkiveä, yhteenpuristettua luon- non tai keinotekoista hioma-ainetta tai keraamista ainetta, myös jos niissä on muuta ainetta olevia osia Tähän nimikkeeseen eivät kuulu jätteet ja romu, jotka ovat peräisin käsikiillotuskivistä, öljykivistä, kovasimista, myllynkivistä, hiomakivistä, hiomalaikoista ja niiden kaltaisista, yhteenpuristetusta luonnon tai keinotekoisesta hioma-aineesta tehdyistä tavaroista (alani- mike 2530 90 95). 6804 10 00 Myllynkivet ja hiomakivet jauhatukseen, hiertämiseen tai kuiduttamiseen Ks. HS-selitykset, alanimike 6804 10. 6804 21 00 — 6804 23 00 Muut hiomakivet, hiomalaikat ja niiden kaltaiset tavarat Ks. HS-selitykset, nimike 6804, 2 ja 3 kohdat. 6804 21 00 Puristettua luonnon- tai synteettistä timanttia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tavarat, jotka ovat luonnon- tai synteettistä timanttia, joka on jollakin menetelmällä agglomeroitu. Agglomerointiin voidaan käyttää kivennäis- agglomerointiaineita, jotka kovettuvat (esim. sementti) tai elastisempia sideaineita (esim. kumi tai muovi) tai keraamista polttoa. 288 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 6804 22 12 — 6804 22 90 6804 22 12 — 6804 22 50 Muuta yhteenpuristettua hioma-ainetta tai keraamista ainetta Alanimikkeen 6804 21 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik- keitä. Keinotekoista hioma-ainetta, jossa on sideainetta Keinotekoisia hioma-aineita ovat esim. korundi, piikarbidi (eli karborundumi) ja boorikar- bidi. 6804 30 00 Kovasimet ja käsikiillotuskivet Ks. HS-selitykset, nimike 6804, 4 kohta. 6806 Kuonavilla, kivivilla ja niiden kaltainen kivennäisvilla; paisutettu vermikuliitti, paisutettu savi, vaahdotettu kuona ja niiden kaltaiset paisutetut kivennäisaineet; sekoitukset ja tavarat, lämpöä tai ääntä eristävää tai ääntä imevää kivennäisai- netta, nimikkeeseen 6811 tai 6812 tai 69 ryhmään kuulumattomat 6806 10 00 Kuonavilla, kivivilla ja niiden kaltainen kivennäisvilla (myös näiden keskinäiset sekoituk- set), massatavarana, levyinä tai rullina Ks. HS-selitykset, nimike 6806, kolme ensimmäistä kappaletta. Ilmaisulla ”niiden kaltainen kivennäisvilla” tarkoitetaan mm. kivennäisvillaa, joka on valmistettu kiven tai kuonan sekoituksista HS-selitysten nimikkeen 6806 ensimmäisessä kappaleessa kuvatuilla menetelmillä. 6806 20 10 Paisutettu savi Ks. HS-selitykset, nimike 6806, kuudes kappale. 6806 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. Paisutettu (hilseilevä) vermikuliitti ja sen kaltaiset paisutetut kivennäistuotteet, lukuun ottamatta savia (paisutettu kloriitti, perliitti ja obsidiaani). Ks. HS-selitykset, nimike 6806, neljäs ja viides kappale. Paisutettu kloriitti ja perliitti kuuluvat tähän alanimikkeeseen vain, jos paisuttaminen on pysäytetty silloin, kun ne ovat muuttuneet ontoiksi rakeiksi, ts. ennen kuin rakeet puhkeavat muodostaen koveria lamelleja. Tätä lehtimäistä tuotetta käytetään tavallises- ti suodatusaineena eikä lämmön- tai ääneneristimenä; näin ollen se luokitellaan alanimikkeeseen 3802 90 00 (ks. HS-selitykset, nimike 3802). 2. ”Kuona- tai kivivaahdot”, jotka kappaleina, laattoina ja niiden kaltaisissa muodoissa ovat nimikkeen 7016 solulasin kaltaisia. Tässä tapauksessa ne voidaan erottaa solulasista samoin perustein kuin alanimikkeen 6806 10 00 villat eroavat nimikkeen 7019 villoista. 3. Rakeistettu masuunikuona, jota on huomattavasti paisutettu vaahdottamalla ja jonka näennäistiheys kuivana on enintään 300 kg/m3. 6806 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 6806, tähtien jälkeen tuleva teksti. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 289 6807 Asfaltista tai sen kaltaisesta aineesta (esim. maaöljybitumista tai kivihiiliterva- piestä) valmistetut tavarat 6807 10 10 Tuotteet katon tai seinän päällystykseen Tämän alanimikkeen tuotteet, jotka on tarkoitettu katon tai seinän päällystykseen, koostuvat vähintään kolmesta kerroksesta. Kahden asfaltista tai sen kaltaisesta aineesta tehdyn kerroksen välissä on kerros, joka on paperia, kartonkia, pahvia tai muuta ainetta, esim. lasivillaa, juuttikangasta, alumiinifoliota, huopaa tai kuitukangasta. Uloimmat ker- rokset voivat myös sisältää muita aineita tai ne on voitu päällystää muilla aineilla (esim. hiekalla). 6809 Kipsistä tai kipsiin perustuvista aineista valmistetut tavarat 6809 11 00 ja 6809 19 00 Laatat, levyt ja niiden kaltaiset tavarat, koristamattomat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikenlaiset levytuotteet, joita käytetään pääasiassa väli- seinien ja sisäkattojen valmistukseen. Tavaroita, jotka on ainoastaan rei’itetty tai päällystetty ohuella paperi- tai muulla kerroksella yhdeltä tai molemmilta puolilta, ei pidetä koristettuina tavaroina. Näissä tavaroissa voi olla yksinkertainen maali- tai lakkapäällys. Laatat, levyt jne. , joissa on mitä tahansa koristeita, esim. koristeaiheita upotettuina tai kohokuvioina, pintakuvioita tai jotka on kuvioitu massana, luokitellaan alanimikkeeseen 6809 90 00. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös neliön muotoiset levyt, joiden ulkopinta muodostuu neliön muotoisesta rei’itetystä kipsilevystä, jossa on kaksi suorakulmaista, kivennäisvilla- kaistaleilla täytettyä onteloa. Levyjen alapuoli on päällystetty alumiinivahvisteisella pape- rilla. Näitä levyjä käytetään seinissä ja sisäkatoissa lämpö- ja äänieristiminä. 6810 Sementistä, betonista tai tekokivestä valmistetut tavarat, myös vahvistetut Betoni on tehty sementin, täyteaineiden (hiekka, sora) ja veden sekoituksesta, joka kovettuessaan muuttuu erittäin kovaksi aineeksi. Teräsbetonissa on myös metallitankoja (betoniterästangot) tai teräsverkkoa. Kevytbetonia valmistetaan käyttämällä kevyempiä täyteaineita (esim. paisutettuja savia, murskattua hohkakiveä, vermikuliittia, jyvästettyä kuonaa). 6810 11 10 Kevytbetonia (esimerkiksi murskattuun hohkakiveen tai jyvästettyyn kuonaan perustuvat) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. rakennusharkot ja -tiilet, jotka on tehty huokoisesta betonista, jonka tiheys kovettuneena on enintään 1,7 kg/dm3. Kevytbetoni on hyvä lämmöneristin, mutta se ei ole yhtä kestävää kuin tiheämpi betoni. 6810 91 10 ja 6810 91 90 6812 Tehdasvalmisteiset rakenne-elementit talonrakentamiseen tai tie- ja vesirakentamiseen Ks. HS-selitykset, alanimike 6810 91. Muokatut asbestikuidut; asbestiin tai asbestiin ja magnesiumkarbonaattiin perus- tuvat sekoitukset; tällaisista sekoituksista tai asbestista valmistetut tavarat (esim. lanka, kudottu kangas, vaatteet, päähineet, jalkineet, tiivisteet), myös vahvistetut, nimikkeeseen 6811 tai 6813 kuulumattomat 290 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 6812 10 00 Muokatut asbestikuidut; asbestiin tai asbestiin ja magnesiumkarbonaattiin perustuvat sekoitukset Ilmaisun ”muokattu asbesti” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 6812, ensimmäinen kappale. Asbestista valmistetuista tavaroista peräisin olevat jätteet luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 2524 00. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sekoitukset on kuvailtu HS-selitysten nimikkeen 6812 toisessa kappaleessa. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös asbestiin tai asbestiin ja magnesiumkarbonaattiin perustuvista sekoituksista valmistetuista tavaroista peräisin olevat jätteet, jotka ovat palasten tai pölyn muodossa. 6812 20 00 Lanka Tähän alanimikkeeseen kuuluu yksisäikeinen lanka sekä lanka, joka koostuu enintään neljästä yhteen kierretystä säikeestä, langan paksuudesta riippumatta. Saman kaltaiset tavarat, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, luokitellaan punoksena alanimikkeeseen 6812 30 00. Ks. myös HS-selitykset, nimike 6812, viides kappale. 6812 30 00 Punokset ja nuora, myös palmikoidut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös punokset, jotka koostuvat palmikoidusta asbestile- vystä ja jonka ydin on joustavaa ainetta. 6812 40 00 Kudottu tai neulottu kangas Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaiken levyiset kudotut tai neulotut kankaat (myös nauha). 6812 60 00 Paperi, kartonki, pahvi ja huopa Asbestikuidusta, paperimassasta ja mahdollisesta täyteaineesta valmistettu paperi, kartonki, pahvi ja huopa kuuluvat tähän alanimikkeeseen, jos ne sisältävät vähintään 35 painopro- senttia asbestia. Muussa tapauksessa ne luokitellaan 48 ryhmään. Ks. myös HS-selitykset, nimike 6812, neljäs ja seitsemäs kappale. 6814 Työstetty kiille ja kiilletavarat, myös yhteenpuristettu tai rekonstruoitu kiille, myös paperi-, kartonki-, pahvi- tai muulla alustalla 6814 10 00 Levyt ja kaistaleet, yhteenpuristettua tai rekonstruoitua kiillettä, myös alustalla Tähän alanimikkeeseen kuuluvat levt ja kaistaleet ovat rullissa metritavarana tai ainoastaan neliön tai suorakaiteen muotoon leikattuina. Mihin tahansa muuhun muotoon leikatut tavarat luokitellaan alanimikkeeseen 6814 90 90. 6814 90 10 Kiillelevyt ja -lehtiset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat määrämuotoisiksi leikatut kiillelevyt ja -lehtiset, jotka on tarkoitettu erityiskäyttöön. Ne eroavat nimikkeen 2525 levyistä ja lehtisistä HS-selityksissä, nimikkeessä 2525 lueteltujen ominaisuuksien perusteella. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kiillelevyt ja -lehtiset — myös jos ne eivät ole edellä kuvatun tavoin määrämuotoisiksi leikattuja — joita on työstetty niin, että niitä ei enää luokitella nimikkeeseen 2525, esim. kiillotetut tai alustalle kiinnitetyt. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 291 69 RYHMÄ KERAAMISET TUOTTEET I. PIIPITOISISTA FOSSIILIJAUHEISTA TAI NIIDEN KALTAISISTA PIIPITOISISTA MAALAJEISTA VALMISTETUT TAVARAT JA TULENKESTÄVÄT TAVARAT 6901 00 Piipitoisista fossiilijauheista (esim. piimaasta, trippelistä tai diatomiitista) tai niiden kaltaisista piipitoisista maalajeista valmistetut tiilet, laatat ja muut keraamiset tavarat Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän, I alaryhmän yleisohjeiden A kohta. 6901 00 10 Tiilet, paino suurempi kuin 650 kg/m3 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eristysharkot, jotka on valmistettu muotoilemalla ja polttamalla Molerin maata. 6902 Tulenkestävät tiilet, laatat ja niiden kaltaiset tulenkestävät keraamiset rakennus- tarvikkeet, muut kuin piipitoisista fossiilijauheista tai niiden kaltaisista piipitoisista maalajeista valmistetut tavarat Tämän nimikkeen tulenkestävillä tuotteilla on kaksi pääasiallista ominaisuutta: niiden pitäisi kestää Segerin keilan avulla todettua, vähintään 1500 °C:n lämpötilaa (määritetty ISO-suositusten R 528—1966 ja R 1146—1969 mukaisesti) ja ne on itse asiassa suunni- teltu tällaista kestävyyttä vaativiin käyttötarkoituksiin. Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän I alaryhmän yleisohjeiden B kohta. 6902 10 00 Joissa on erikseen tai yhteensä enemmän kuin 50 painoprosenttia alkuaineita Mg, Ca tai Cr, laskettuna MgO:na, CaO:na tai Cr2O3:na Ks. HS-selitykset, alanimike 6902 10. 6903 Muut tulenkestävät keraamiset tavarat (esim. retortit, upokkaat, muhvelit, suutti- met, tulpat, tuet, putket, vaipat ja tangot), muut kuin piipitoisista fossiilijauheista tai niiden kaltaisista piipitoisista maalajeista valmistetut tavarat Nimikkeen 6902 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale koskee kaikilta osin tätä nimikettä. Sen mukaisesti tähän nimikkeeseen eivät kuulu sintratusta alumiinioksidista valmistetut kangaspuiden langanohjaimet, samasta tai muista tulenkestävistä aineista valmistetut työkalut ja työkalujen kädensijat, tulenkestävästä alumiinioksidisilikaatista valmistetut pallomaiset rakeet, jotka toimivat katalyyttinä palvelevan kemikaalin kantaja- aineena eri valmistusprosesseissa jne. II. MUUT KERAAMISET TUOTTEET Yleisohjeita Tämän alaryhmän nimikkeissä ja alanimikkeissä käytettävien ilmaisujen ”posliini”, ”savi- teokset”, ”fajanssi” ja ”kivitavara” määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän II alaryhmän yleisohjeet. 292 6904 6905 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Keraamiset rakennustiilet, lattiapalkit, tuki- tai täytetiilet ja niiden kaltaiset tuotteet HS-selityksissä, nimikkeessä 6907 on annettu perusteet rakennustiilien erottamiseksi katu-, lattia- ja seinälaatoista Kattotiilet, savupiipun jatkokset, savuhatut, savupiipun sisävuoraukset, arkkiteh- toniset koristeet ja muut keraamiset rakennustarvikkeet 6905 10 00 Kattotiilet Ks. HS-selitykset, nimike 6905, 1 kohta. Kattotiilet voidaan erottaa katu-, lattia- ja seinälaatoista sillä perusteella, että kattotiilissä on tavallisesti kielekkeitä, ulokkeita tai muita osia, joiden avulla ne voidaan liittää toisiinsa. 6905 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä, nimikkeen 6905 kohdissa 2, 3 ja 4 mai- nitut tavarat. 6907 Lasittamattomat keraamiset katulaatat, lattialaatat ja seinälaatat; lasittamattomat keraamiset mosaiikkikuutiot ja niiden kaltaiset tavarat, myös alustalla 6907 90 10 ”Spaltplatten”-tyyppiä olevat lohkotiilet ”Spaltplatten”-tyyppiä olevien lohkotiilien valmistuksessa käytetään suulakepuristinta, jolla puhdistetusta plastisesta massasta muotoillaan lohkotiiliä, jotka katkotaan määräpituisiksi kappaleiksi, kuivataan ja poltetaan. Polttamisen jälkeen lohkotiilet lohkotaan kahdeksi erilliseksi laataksi. Näille laatoille on ominaista selkäpuolella olevat harjat. Tuotannollisista syistä ”Spaltplatten”-tyyppiä olevien lohkotiilien pidemmillä sivuilla on porrastetut reunat. Valmistuksen aikana nämä reunat suojaavat tiilen etupuolta vahin- goilta. Sisemmän reunan ja suojaavan ulomman porrastetun reunan välinen etäisyys on enintään 2 mm. ”Spaltplatten”-tyyppiä olevia lohkotiiliä valmistetaan eri värisinä, muotoisina ja kokoisina. Niiden pinta voi olla sileä, kuvioitu, aallotettu tai muuten käsitelty. ”Spaltplatten”-tyyppiä olevilla lohkotiilille on ominaista seuraavanlainen ulkonäkö: ennen lohkomista lohkomisen jälkeen 6907 90 91 Kivitavaraa Ks. alanimikkeen 6912 00 30 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 293 6907 90 93 Fajanssia tai hienoa tiilisavea (fine pottery) Ks. alanimikkeen 6912 00 50 selittävät huomautukset. 6908 Lasitetut keraamiset katulaatat, lattialaatat ja seinälaatat; lasitetut keraamiset mosaiikkikuutiot ja niiden kaltaiset tuotteet, myös alustalla 6908 10 10 Tiilisavea (common pottery) Ks. alanimikkeen 6912 00 10 selittävät huomautukset. 6908 90 11 — 6908 90 29 Tiilisavea (common pottery) Ks. alanimikkeen 6912 00 10 selittävät huomautukset. 6908 90 11 ”Spaltplatten”-tyyppiä olevat lohkotiilet Ks. alanimikkeen 6907 90 10 selittävät huomautukset. 6908 90 31 ”Spaltplatten”-tyyppiä olevat lohkotiilet Ks. alanimikkeen 6907 90 10 selittävät huomautukset. 6908 90 91 Kivitavaraa Ks. alanimikkeen 6912 00 30 selittävät huomautukset. 6908 90 93 Fajanssia tai hienoa tiilisavea (fine pottery) Ks. alanimikkeen 6912 00 50 selittävät huomautukset. 6909 6909 11 00 — 6909 19 00 Keraamiset tavarat laboratorio-, kemialliseen tai muuhun tekniseen käyttöön; keraamiset kaukalot, sammiot ja niiden kaltaiset astiat, jollaisia käytetään maata- loudessa; keraamiset ruukut, tölkit ja niiden kaltaiset astiat, jollaisia käytetään tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaamiseen Keraamiset tavarat laboratorio-, kemialliseen tai muuhun tekniseen käyttöön Ks. HS-selitykset, nimike 6909, 1 ja 2 kohdat. 6909 12 00 Tavarat, joiden lujuus on vähintään 9 Mohsin asteikolla mitattuna Ks. HS-selitykset, alanimike 6909 12. 6909 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 6909, 3 ja 4 kohdat. 6912 00 Keraamiset pöytä-, keittiö- ja muut talousesineet sekä toalettiesineet, muut kuin posliiniset Tämän nimikkeen eri alanimikkeisiin luokittelusta, ks. myös HS-selitykset, tämä ryhmä ja erityisesti tämän ryhmän II alaryhmän yleisohjeet. 294 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Koriste-esineiden luonteisten pöytä-, keittiö- ja muiden talousesineiden — erityisesti niiden, joissa on koristeellisia kohokuvioita ja niiden kaltaisia koristeita — luokittelusta, ks. HS-selitykset, nimike 6913, B kohta. 1. Olutkolpakot luokitellaan tavallisesti tähän nimikkeeseen. Olutkolpakot luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 6913, jos — niiden reunat on muotoiltu tai työstetty niin, että niistä on hankala juoda, — niiden muoto on sellainen, että niitä on vaikea pidellä ja asettaa huulille, — niissä olevien kohokuvioiden luonteen ja suuren määrän vuoksi niitä on vaikea puhdistaa, — ne ovat epätavallisen muotoisia (esim. pääkallon tai naisten rintojen muotoiset olutkolpakot), — ne on koristeltu kulutusta kestämättömillä väriaineilla. 2. Tavarat, jotka ovat olutkolpakoiden muotoisia ja joissa on koristeellisia kohokuvioita tai niiden kaltaisia koristeita, mutta jotka vetävät alle 0,2 litraa, luokitellaan tavallisesti nimikkeeseen 6913. 6912 00 10 Tiilisavea (common pottery) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet on valmistettu rauta- tai kalkkipitoisesta savesta (tiilisavesta), jonka murtopinta on multamainen, himmeä ja värillinen (tavallisesti ruskea, punainen tai keltainen). Näiden tuotteiden murtopinta on heterogeeninen. Heterogeenisten, koko massan raken- netta edustavien aineosien (hiukkaset, sulkeumat, huokoset) läpimitan on oltava suurempi kuin 0,15 mm. Nämä aineosat ovat siten paljain silmin nähtävissä. Lisäksi niiden huokoisuus (veden imeytymisen tunnusluku) on vähintään 5 painoprosenttia. Huokoisuus mitataan seuraavalla menetelmällä: Veden imeytymisen tunnusluvun määrittely T a r k o i t u s j a m ä ä r i t e l m ä Kokeen tarkoituksena on määritellä savimassan veden imeytymisen tunnusluku. Tämä tunnusluku on prosenttiluku, joka lasketaan suhteessa savimassan alkuperäiseen painoon. N ä y t t e i d e n v a l m i s t e l u j a t e s t i n s u o r i t u s Jokaisesta esineestä on oltava vähintään kolme näytettä. Näytteet on otettava saman tuotteen lasitetuista osista ja niissä saa olla vain yksi lasitettu pinta. Näytteen pinta-alan on oltava noin 30 cm2 ja enimmäispaksuuden noin 8 mm, lasite mukaan luettuna. Näytteitä kuivataan lämpökaapissa 105 °C:ssa kolmen tunnin ajan ja eksikkaattorissa (kuivatin) tapahtuneen jäähdyttämisen jälkeen niiden paino (Ps) punnitaan 0,05 gramman tarkkuudella. Sen jälkeen näytteet upotetaan välittömästi tislattuun veteen niin, että ne eivät kosketa astian pohjaa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 295 Näytteitä pidetään kiehumispisteessä kaksi tuntia, minkä jälkeen niiden annetaan olla vedessä 20 tuntia. Sen jälkeen näytteet otetaan vedestä ja niiden pinnalla oleva vesi pyyhitään puhtaalla ja hieman kostealla kankaalla. Ontelot ja reiät on kuivattava ohuella, hieman kostealla sudilla. Punnitaan ”märkäpaino” Ph. Veden imeytymisen tunnusluku näytteiden osalta saadaan kertomalla painojen erotus sadalla ja jakamalla tulo kuivapai- nolla: Ph − Ps Ps × 100 T u l o s t e n i l m o i t t a m i n e n Eri näytteistä saatujen tunnuslukujen keskiarvo, joka ilmoitetaan prosentteina, on savimas- san veden imeytymisen tunnusluku. 6912 00 30 Kivitavaraa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, jotka on valmistettu tavallisesti massana värjätystä savesta. Näille tuotteille on luonteenomaista tiivis, läpikuultamaton murtopinta ja ne on poltettu tarpeeksi korkeassa lämpötilassa niin, että sintraantuminen on tapahtu- nut. Läpikuultavuus määritetään murtopinnalta, jonka paksuus on vähintään 3 mm, seuraavan menetelmän avulla: Läpikuultavuustesti M ä ä r i t e l m ä Esineen ääriviivojen on näyttävä 2—4 mm paksun näytteen läpi, kun esine on asetettu pimeään tilaan 50 cm päähän uudesta lampusta, joka on sijoitettu laatikkoon ja loistaa 1350—1500 lumenin valoa. Lamppu on vaihdettava 50 käyttötunnin välein. T e s t a u s l a i t e (ks. alla olevaa piirrosta) Koelaite koostuu laatikosta, joka on maalattu sisäpuolelta himmeänvalkoiseksi. Laatikon toiseen päähän on sijoitettu lamppu (A). Toiseen päähän on tehty reikä, josta on mahdollista nähdä esineen (B) ääriviivat näytteen (C) läpi. Laatikon mitat ovat seuraavat: — pituus: lampun pituus + 50 cm — leveys, korkeus: noin 20 cm. Reiän halkaisijan on oltava noin 10 cm. 296 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Lisäksi niiden huokoisuus (veden imeytymisen tunnusluku) on enintään 3 painoprosenttia. Huokoisuus mitataan alanimikkeen 6912 00 10 selittävissä huomautuksissa esitetyllä menetelmällä. 6912 00 50 Fajanssia tai hienoa tiilisavea (fine pottery) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka on valmistettu polttamalla valikoitujen savien seosta (hienoa tiilisavea), johon on toisinaan sekoitettu maasälpää ja vaihtelevia määriä kalkkia (kova fajanssi, sekoitettu fajanssi ja pehmeä fajanssi). Fajanssituotteille on luonteenomaista valkoinen tai vaalea murtopinta (hieman harmahta- van, kerman tai norsunluun värinen) ja hienosta tiilisavesta tehdyille tuotteille värillinen murtopinta, jonka väri vaihtelee keltaisesta ruskeaan tai punaruskeaan. Näiden tuotteiden hienorakeinen murtopinta on homogeeninen. Epähomogeenisten, koko massan rakennetta edustavien aineosien (hiukkaset, sulkeumat, huokoset) läpimitan on oltava pienempi kuin 0,15 mm; nämä aineosat eivät siis ole paljain silmin nähtävissä. Lisäksi niiden huokoisuus (veden imetymisen tunnusluku) on vähintään 5 painoprosenttia. Huokoisuus mitataan alanimikkeen 6912 00 10 selittävissä huomautuksissa esitetyllä menetelmällä. 6912 00 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka eivät täytä tämän nimikkeen muiden alanimikkeiden tuotteille asetettuja vaatimuksia eivätkä posliinille (nimike 6911) asetettuja vaatimuksia. 6913 Pienoispatsaat ja muut keraamiset koriste-esineet Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. koristelautaset. Lautasta pidetään koristelautasena, jos samanaikaisesti 1. sen etupuolella on koristekuvio (kukkia, kasveja, maisemia, eläimiä, ihmisiä, mytologi- sia hahmoja, symboleita, taideteosten tai uskonnollisten teosten jäljennöksiä jne. ), jonka peittämän pinta-alan perusteella on selvää, että lautanen soveltuu koristeeksi ja 2. se ei ole pöytäastiaston osa ja 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 297 3. se täyttää yhden tai useamman seuraavista edellytyksistä: a) b) c) d) lautasen ulkoreunassa on yksi tai useampi reikä, joka on suunniteltu kiinnitysväli- neelle ripustamista varten, lautanen tuodaan maahan tukineen, joka soveltuu lautasen esillepanoa varten ja jota ei voi käyttää erikseen, lautasen muodon, mittojen ja painon perusteella on selvää, että se ei sovi hyödylli- seen käyttöön, lautasen valmistuksessa tai koristelussa käytetyn aineen (erityisesti maalin tai metallin) vuoksi lautanen ei sovi ruuanlaitto- tai ruokailukäyttöön, e) lautasen etupuolen pinta ei ole sileä (minkä vuoksi puhdistaminen on vaikeaa). 6913 90 10 Tiilisavea (common pottery) Ks. alanimikkeen 6912 00 10 selittävät huomautukset. 6913 90 91 Kivitavaraa Ks. alanimikkeen 6912 00 30 selittävät huomautukset. 6913 90 93 Fajanssia tai hienoa tiilisavea (fine pottery) Ks. alanimikkeen 6912 00 50 selittävät huomautukset. 6913 90 99 Muut Ks. alanimikkeen 6912 00 90 selittävät huomautukset. 298 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 70 RYHMÄ LASI JA LASITAVARAT Yleisohjeita Ilmaisulla ”optinen lasi” tarkoitetaan erilaisia erikoislaseja, joita käytetään erityisesti esim. valokuvauksessa, astronomiassa, mikroskopiassa, navigoinnissa, asejärjestelmissä (tähtäyskiikarit jne. ) tarvittavien optisten laitteiden valmistukseen sekä laboratoriolaitteiden ja tiettyjen näköä korjaavien linssien valmistukseen. On olemassa hyvin monia erilaisia optisia laseja, mutta niillä on yleensä yhteisenä piirteenä se, että ne ovat erittäin läpinäkyviä ja kirkkaita, vaikka ne on joskus värjätty niin, että ne absorboivat jossain määrin tiettyjä valon aallonpituuksia. Optiset lasit ovat täysin tasalaatuisia, ts. niissä ei tavallisesti ole ilmakuplia tai epätasaisuuksia, ja niillä on muille laseille epätavalliset valontaittokertoimet ja valonhajotusominaisuudet. Puu-, metalli-, jne. kehyksiin asennettujen lasilevyjen katsotaan menettäneen lasin olennaisen luonteen ja siksi ne luokitellaan eri nimikkeisiin, esim. : 1. kuvien kehyksinä (nimike 4414 00, 8306, jne. ); 2. koneita tai ajoneuvoja varten (XVI tai XVII jakso); 3. rakennusten ovia, ikkunoita jne. varten (nimike 4418, 7610, jne. ). 7001 00 Lasimurska ja muut lasijätteet ja -romu; lasimassa 7001 00 10 Lasimurska ja muut lasijätteet ja -romu 7001 00 91 ja 7001 00 99 7002 Ks. HS-selitykset, nimike 7001, ensimmäisen kappaleen A kohta. Ilmaisulla ”lasimurska” tarkoitetaan rikottua lasia, jota käytetään uudelleen lasinvalmis- tuksessa. Lasimassa Ks. HS-selitykset, nimike 7001, ensimmäisen kappaleen B kohta sekä toinen ja kolmas kappale. Valmistamattomat lasikuulat [muut kuin nimikkeen 7018 lasijyväset (microsphe- res)], -tangot ja -putket Tähän nimikkeeseen kuuluvat ainoastaan puolivalmisteet, ts. tavarat, joita ei ole valmis- tettu muovaamisen, vetämisen tai puhaltamisen jälkeen, lukuun ottamatta tangoiksi tai putkiksi leikkaamista ja reunojen sulattamista/muovaamista niin, että reunoista tulee sileitä tai karkeasti tasoitettuja ja että tavaran käsittely on vaarattomampaa, myös jos tällä tavoin työstettyjä tuotteita voidaan käyttää ilman enempää valmistusta. 7002 10 00 Kuulat Ks. HS-selitykset, nimike 7002, ensimmäisen kappaleen 1 kohta ja toiseksi viimeinen kappale. 7002 32 00 Muuta lasia, jonka lämpölaajenemiskerroin on enintään 5 × 10-6/K 0—300 °C:n lämpötila- alueella Tällaiselle lasille on ominaista se, että se on lyijytöntä ja siinä on erittäin pieni määrä kaliumia ja maa-alkalioksideja ja huomattava määrä booritrioksidia. Tällaisella lasilla on hyvä lämmönjohtokyky ja huomattava elastisuus, mikä tekee siitä äkillisiä lämpötilanmuu- toksia kestävän aineen. Tämän vuoksi se soveltuu erityisen hyvin mm. keittiö- ja pöytäesi- neiden, laboratoriolasitavaran ja valaisimissa käytettävän lasin valmistukseen. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 299 7003 Valettu tai valssattu tasolasi ja valetut tai valssatut lasiprofiilit, myös sellaiset, joissa on absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros, mutta joita ei ole muulla tavalla valmistettu Tähän nimikkeeseen ei kuulu float-lasi (nimike 7005). Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen a alakohta. 7003 12 10 — 7003 19 90 7003 12 10 — 7003 12 99 Tasolasi ilman lankavahvistusta Ilmaisun ”lankavahvisteinen” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 7003, toiseksi viimei- nen kappale ennen kappaletta, jossa luetellaan nimikkeeseen kuulumattomia tavaroita. Massana kauttaaltaan värjätty, samennettu, verholasiksi tehty tai jossa on absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros Ilmaisun ”absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros” määrittelystä, ks. tämän ryh- män 2 huomautuksen c alakohta. Ilmaisun ”samennettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 7003, B kohta. Verholasi on läpikuultavaa lasia, joka tavallisesti valmistetaan maitolasista ja värjätystä lasista; nämä lasikerrokset puristetaan toisiaan vasten, kun ne ovat vielä pehmeitä niin, että ne sulavat yhdeksi lasiksi. 7003 20 00 Lankavahvisteinen tasolasi (lankalasi) Ks. alanimikkeiden 7003 12 10—7003 19 90 selittävät huomautukset. 7003 30 00 Lasiprofiilit Lasiprofiilit valmistetaan jatkuvalla menetelmällä, jossa lasia muotoillaan heti, kun se tulee ulos sulatusuunista sekä koko menetelmän ajan. Tämän jälkeen lasi leikataan halutun kokoisiksi kappaleiksi, mutta sitä ei valmisteta enempää. 7004 Vedetty tai puhallettu tasolasi, myös sellainen, jossa on absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros, mutta jota ei ole muulla tavalla valmistettu Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen a alakohta. 7004 20 10 — 7004 20 99 7005 7005 10 05 — 7005 10 80 Massana kauttaaltaan värjätty, samennettu, verholasiksi tehty tai jossa on absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros Ks. alanimikkeiden 7003 12 10—7003 12 99 selittävät huomautukset. Float-lasi ja pinnalta hiottu tai kiillotettu muu tasolasi, myös sellaiset, joissa on absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros, mutta joita ei ole muulla tavalla valmistettu Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen a alakohta. Ilman lankavahvistusta oleva lasi, jossa on absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros Ks. alanimikkeiden 7003 12 10—7003 19 90 selittävät huomatukset sekä alanimikkeiden 7003 12 10—7003 12 99 selittävien huomautusten ensimmäisen kappaleen ensimmäinen lause. 300 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 7005 21 25 — 7005 21 80 Massana kauttaaltaan värjätty, samennettu, verholasiksi tehty tai ainoastaan pinnalta hiottu Ilmaisun ”samennettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 7003, B kohta. 7012 00 Termospullojen ja muiden termosastioiden lasisäiliöt 7012 00 90 Valmiit Ilmaisulla ”valmiit” tarkoitetaan ainoastaan lasisäiliöitä, jotka ovat valmiita päällystettä- viksi suojakerroksella. 7013 Lasiesineet, jollaisia käytetään pöytä-, keittiö-, toaletti- tai toimistoesineinä, sisä- koristeluun tai sen kaltaiseen tarkoitukseen (muut kuin nimikkeeseen 7010 tai 7018 kuuluvat) 7013 10 00 Lasikeramiikkaa 7013 21 11 — 7013 21 99 7013 31 10 ja 7013 31 90 7013 32 00 7013 91 10 ja 7013 91 90 7015 Ilmaisun ”lasikeramiikka” määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden viimeisen kappaleen 2 kohta. Lyijykristallia Ilmaisun ”lyijykristalli” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. Lyijykristallia Ilmaisun ”lyijykristalli” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. Lasia, jonka lämpölaajenemiskerroin on enintään 5 × 10-6/K 0—300 °C:n lämpötila- alueella Ks. alanimikkeen 7002 32 00 selittävät huomautukset. Lyijykristallia Ilmaisun ”lyijykristalli” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. Kellonlasit ja niiden kaltaiset lasit, lasit näköä korjaamattomiin tai korjaaviin silmälaseihin, kuperat, taivutetut, koverretut tai vastaavalla tavalla muotoillut, optisesti työstämättömät; ontot lasipallot ja niiden segmentit, tällaisten lasien valmistukseen käytettävät 7015 10 00 Lasit näköä korjaaviin silmälaseihin Ks. HS-selitykset, nimike 7015, C kohta. 7015 90 00 Muut Ks. HS-selitykset, nimike 7015, A ja B kohdat. 7016 Laatat, tiilet ja muut puristetut tai valetut lasitavarat, myös lankavahvisteiset, jollaisia käytetään rakennuksiin ja muihin rakenteisiin; lasikuutiot ja lasinpalaset, myös alustalla, mosaiikkityöhön tai sen kaltaiseen koristetarkoitukseen; lyijykehys- teiset ikkunat ja niiden kaltaiset tavarat; solu- tai vaahtolasi laattoina, levyinä, eristysvaippoina tai niiden kaltaisessa muodossa Valssatut lasilaatat (esim. opaalilasia tai ulkonäöltään marmoria muistuttavaa lasia) eivät kuulu tähän nimikkeeseen, vaan ne luokitellaan nimikkeeseen 7003 tai 7005. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 301 7016 90 30 Solu- tai vaahtolasi Ks. HS-selitykset, nimike 7016, 3 kohta. 7017 Lasiset laboratorioesineet sekä hygieeniset ja farmaseuttiset lasiesineet, myös asteikolla varustetut tai täsmätyt 7017 10 00 Sulatettua kvartsia tai muuta sulatettua piidioksidia Tähän alanimikkeeseen kuuluvissa tuotteissa on vähintään 99 painoprosenttia piidioksidia. Tällaisten tuotteiden raaka-aineena käytetään hyvin puhdasta kvartsihiekkaa, vuorikristal- lia tai haihtuvia piiyhdisteitä. Kvartsihiekasta valmistettu lasitavara on sameaa tai enintään läpikuultavaa. Vuorikristallista tai haihtuvasta piiyhdisteestä valmistettu lasitavara on kuitenkin täysin kirkasta ja läpinäkyvää. 7017 20 00 Muuta lasia, jonka lämpölaajenemiskerroin on enintään 5 × 10-6/K 0—300 °C:n lämpötila- alueella Ks. alanimikkeen 7002 32 00 selittävät huomautukset. 7018 Lasihelmet, luonnonhelmien sekä jalo- ja puolijalokivien jäljitelmät ja niiden kaltaiset pienet lasitavarat ja niistä valmistetut esineet, muut kuin epäaidot korut; lasisilmät, muut kuin proteesit; pienoispatsaat ja muut koriste-esineet, lasista ns. lampputyönä tehdyt, muut kuin epäaidot korut; lasijyväset (microspheres), läpi- mitta enintään 1 mm 7018 10 11 ja 7018 10 19 Lasihelmet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. HS-selityksissä, nimikkeen 7018 kohdassa A kuvaillut tavarat, 2. ensimmäisessä kohdassa mainittujen tavaroiden kaltaiset tavarat, jotka tunnetaan kaupallisella nimellä ”lasihelmet” ja jotka ovat suurempia (jopa noin saksanpähkinän kokoisia) lasihelmiä. Nämä enimmäkseen kaulanauhojen ja rannerenkaiden valmistuk- seen tarkoitetut tavarat ovat hyvin eri muotoisia (esim. pallon, puolipallon, kyyneleen, arpakuution, lieriön, pienen putken, kartion tai monitahokkaan muotoisia) ja myös lävistettyjä. Pienet lasiputket katsotaan näihin alanimikkeisiin luokiteltaviksi lasihelmiksi, jos niiden ulkoläpimitta on enintään 4 mm ja pituus enintään 24 mm. Näitä putkia ei pidä sekoittaa erityisiin standardoituihin lyijylasiputkiin, joita käytetään hehku- ja volframilamppujen valmistukseen; tällaiset putket ovat yleensä värittömiä ja ne luokitellaan nimikkeeseen 7002. Näiden alanimikkeiden tavarat esitetään yleensä tullattavaksi irtotavarana, pusseihin tai laatikoihin pakattuina jne. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. samankokoiset ja -väriset lasihelmet, jotka on pujotettu lankaan ilman erottavia solmuja tai kiinnikkeitä kuljetuksen ja pakkaamisen helpottamiseksi. Tällaisten helminauhojen lankojen vapaat päät sidotaan tavallisesti yhteen niin, että helminauhoista muodostuu nippuja eikä näin ollen käyttövalmiita koruja. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu seuraavat tavarat: a) helminauhat (myös nipuiksi sidotut), joissa erikokoiset tai -väriset helmet on pujotettu lankaan tietyllä tavalla (esim. eriväriset ja -kokoiset helmet, jotka vuorottelevat nauhassa säännöllisesti tai helmet, jotka on pujotettu lankaan suuruusjärjestyksessä) tai joissa helmet on erotettu toisistaan solmuilla (nimike 7117), 302 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 b) helminauhat (myös sellaiset, joissa on samankokoisia, -värisiä tai samalla tavalla valmistettuja helmiä), joissa on kiinnikkeitä tai niiden kaltaisia mekanismeja tai jotka ovat niin lyhyitä, että ne soveltuvat käytettäviksi kaulanauhoina (nimike 7117). 7018 10 11 Hiotut ja mekaanisesti kiillotetut Tämän alanimikkeen hiotut ja mekaanisesti kiillotetut helmet eroavat alanimikkeen 7018 10 19 kiiltosulattamalla valmistetuista helmistä siinä, että niissä on täysin sileät pinnat ja terävät särmät. Lisäksi tämän alanimikkeen helmien reikien reunat on usein viistottu (joskus myös kiillotettu) ja niissä on teräväksi leikatut särmät, jotka vastaavat viereisiä viisteitä, kun taas kiiltosulattamalla valmistettujen helmien reikien reunat ovat usein pyöristettyjä eivätkä niissä viisteet yhdy teräviin särmiin. Alanimikkeiden 7018 10 11 ja 7018 10 19 selittävien huomautusten ensimmäisen kappa- leen 2 kohdassa mainitut tavarat ovat pääasiallisesti niitä helmiä, jotka on useimmiten hiottu ja mekaanisesti kiillotettu. 7018 10 30 Luonnonhelmien jäljitelmät Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 7018 kohdassa B kuvaillut tavarat. Alanimikkeiden 7018 10 11 ja 7018 10 19 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin luonnonhelmien jäljitelmistä tehtyjä helminauhoja. 7018 10 51 ja 7018 10 59 Jalo- ja puolijalokivien jäljitelmät Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 7018 kohdassa C kuvaillut tavarat. 7018 10 51 Hiotut ja mekaanisesti kiillotetut Tämän alanimikkeen hiotut ja mekaanisesti kiillotetut jalo- ja puolijalokivien jäljitelmät eroavat niiden kaltaisista, alanimikkeeseen 7018 10 59 luokiteltavista kiiltosulattamalla valmistetuista tavaroista siinä, että niissä on täysin sileät pinnat ja terävät särmät. 7018 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. korallijäljitelmät, helmet ja cabochonit (muut kuin luonnonhelmien tai jalo- ja puolijalokivien jäljitelmät), joita käytetään hattuneulojen päissä ja korvakorujen riipuksissa, sekä pienet lasiputket, joista tehdään hapsuja. Tämän alanimikkeen pienten lasiputkien ja alanimikkeisiin 7018 10 11 ja 7018 10 19 lasihelminä luokiteltavien pienten lasiputkien eroista, ks. alanimikkeiden 7018 10 11 ja 7018 10 19 selittävien huomautusten toinen kappale. 7018 20 00 Lasijyväset (microspheres), läpimitta enintään 1 mm Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 7018 kohdassa H kuvaillut tavarat. 7018 90 10 Lasisilmät; pienistä lasitavaroista valmistetut esineet Ks. HS-selitykset, nimike 7018, E ja F kohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 303 7018 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 7018 kohdassa G kuvaillut esineet. 7019 Lasikuidut (myös lasivilla) ja niistä valmistetut tavarat (esim. lanka, kudotut kankaat) Tämän nimikkeen lasikuidut tuotetaan lasikuitusekoitteista, ts. lasituotteista, joissa säikeet ovat enimmäkseen yhdensuuntaisia. On olemassa kahdenlaisia lasikuitusekoitteita: — jatkuva lasikuitu, jossa on suuri määrä jatkuvia yhdensuuntaisia säikeitä, joiden läpimitta on tavallisesti 5—15 em (miljoonasosametriä). Nämä säikeet pysyvät koossa yhtenä lankana [”lasikuitulankana” tai jatkuvakuituisena, kiertämättömänä lankana (rovings)] liistausaineen (yleensä muoviainetta) avulla. Nämä langat ovat ulkonäöltään jatkuvakuituisen kiertämättömän silkkilangan kaltaisia; — katkottu lasikuitu, jossa on vaihteleva määrä eripituisia säikeitä ja josta muodostuu jatkuvakuituinen, kiertämätön lanka (rovings), joka on pehmeää ja ulkonäöltään karvaista. 7019 11 00 Silvotut säikeet, pituus enintään 50 mm Ks. HS-selitykset, alanimike 70 19 11. 7019 12 00 Jatkuvakuituinen, kiertämätön lanka (rovings) Ks. HS-selitykset, alanimike 70 19 12. 7019 19 90 Katkokuitua Ks. HS-selitykset, alanimike 70 12 19. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. katkokuiduista valmistetut langat. 7019 31 00 Matot Ks. HS-selitykset, alanimike 7019 31. 7019 32 00 Ohutlevyt (voiles) Ks. HS-selitykset, alanimike 7019 32. 7019 90 10 Muut kuin tekstiilikuidut, massatavarana tai tukkoina Massatavara on keskenään sekoitetuista yksittäisistä eripituisista säikeistä koostuvaa mas- saa (lasivanu ja lasivilla), jota käytetään lämpö- tai äänieristeenä ja joka tavallisesti esitetään tullattavaksi paaleina tai paperisäkkeihin pakattuna. 304 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 XIV JAKSO LUONNONHELMET JA VILJELLYT HELMET, JALO- JA PUOLIJALOKIVET, JALOMETALLIT, JALOMETALLILLA PLETEROIDUT METALLIT JA NÄISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; EPÄAIDOT KORUT; METALLIRAHAT 71 RYHMÄ LUONNONHELMET JA VILJELLYT HELMET, JALO- JA PUOLIJALOKIVET, JALOMETALLIT, JALOMETALLILLA PLETEROIDUT METALLIT JA NÄISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; EPÄAIDOT KORUT; METALLIRAHAT I. LUONNONHELMET JA VILJELLYT HELMET SEKÄ JALO- JA PUOLIJALOKIVET 7101 Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, myös valmistetut tai lajitellut, mutta eivät asennetut, kiinnitetyt tai lankaan pujotetut; luonnonhelmet tai viljellyt helmet, kuljetuksen helpottamiseksi väliaikaisesti lankaan pujotetut 7101 10 00 Luonnonhelmet Ks. HS-selitykset, nimike 7101, neljä ensimmäistä kappaletta. 7101 21 00 ja 7101 22 00 Viljellyt helmet Ks. HS-selitykset, nimike 7101, viides kappale. 7101 21 00 Valmistamattomat Ks. HS-selitykset, nimike 7101, kuudes kappale. 7101 22 00 Valmistetut Ks. HS-selitykset, nimike 7101, kuudes kappale. 7102 Timantit, myös valmistetut, mutta eivät asennetut tai kiinnitetyt 7102 10 00 Lajittelemattomat 7102 21 00 ja 7102 29 00 Ks. HS-selitykset, alanimike 7102 10. Teollisuustimantit Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 7102 21 ja 7102 29. 7102 21 00 Valmistamattomat tai ainoastaan sahatut, halkaistut tai raakahiotut Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 7102 21 ja 7102 29. Raakahionta tarkoittaa menetelmää, jossa raakatimanttia hiotaan toista timanttia vasten niin, että raakatimantista saadaan halutun kokoinen. 7102 31 00 ja 7102 39 00 Muut kuin teollisuustimantit Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 7102 31 ja 7102 39. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 305 7102 31 00 Valmistamattomat tai ainoastaan sahatut, halkaistut tai raakahiotut Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 7102 21 ja 7102 29. Raakahionta tarkoittaa menetelmää, jossa raakatimanttia hiotaan toista timanttia vasten niin, että raakatimantista saadaan halutun kokoinen. 7103 Jalokivet (muut kuin timantit) ja puolijalokivet, myös valmistetut tai lajitellut, mutta eivät asennetut, kiinnitetyt tai lankaan pujotetut; lajittelemattomat jalokivet (muut kuin timantit) ja puolijalokivet, kuljetuksen helpottamiseksi väliaikaisesti lankaan pujotetut 7103 10 00 Valmistamattomat tai ainoastaan sahatut tai karkeasti muotoillut Ks. HS-selitykset, alanimike 7103 10. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu dupleteiksi tai tripleteiksi valmistetut kivet (alanimike 7103 91 00 tai 7103 99 00). 7103 91 00 ja 7103 99 00 Muulla tavalla valmistetut Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 7103 91 ja 7103 99. Dupleteiksi tai tripleteiksi valmistetuilla kivillä tarkoitetaan kiviä, jotka on valmistettu istuttamalla päällekkäin yksi jalo- tai puolijalokivi (dupletin tai tripletin yläpuoli) ja joko yksi tai kaksi muuta jalo- tai puolijalokiveä (tavallisesti halvempaa laatua) tai muuta ainetta (esim. rekonstruoitua kiveä tai lasia). Ks. HS-selitykset, nimikkeen 7103 kolmas ja viides kappale kivistä, joita ei pidetä näihin alanimikkeisiin luokiteltavina, muulla tavalla valmistettuina kivinä, sekä myös kivistä, jotka luokitellaan 90 tai 91 ryhmään, vaikka ne olisivat kiinnittämättömiä tai asentamatto- mia. Raakakivet (”blanks”) luokitellaan alanimikkeeseen 7103 10 00. 7103 91 00 Rubiinit, safiirit ja smaragdit Rubiini on korundi, jonka punainen väri on peräisin kromisuolajäämistä. Safiiri on myös korundi, jonka tummansininen väri on peräisin sen sisältämistä koboltti- suolajäämistä. Smaragdi on berylli, joka esiintyy tavallisesti prismamaisena ja jonka vihreä väri on peräisin kromioksidijäämistä. Smaragdi on hieman kovempaa ainetta kuin kvartsi, mutta ei niin kovaa kuin korundi ja timantti. Smaragdin suuri arvo perustuu sen väriin ja läpinäkyvyyteen. Se hiotaan useimmiten suorakaiteen tai neliön muotoiseksi. 7104 Synteettiset tai rekonstruoidut jalo- ja puolijalokivet, myös valmistetut tai lajitel- lut, mutta eivät asennetut, kiinnitetyt tai lankaan pujotetut; lajittelemattomat synteettiset tai rekonstruoidut jalo- ja puolijalokivet, kuljetuksen helpottamiseksi väliaikaisesti lankaan pujotetut 7104 10 00 Pietsosähköinen kvartsi Ks. HS-selitykset, alanimike 7104 10. 306 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) pietsosähköiset kiteet, jotka on valmistettu kemiallisista yhdisteistä kuten seignettisuo- lasta eli Rochellen suolasta (kaliumnatriumtetrahydraatin kaksoistartraatti), bariumtita- naatista, ammoniumortomonofosfaatista tai rubidiumortomonofosfaatista (alanimike 3824 90 95), b) pietsosähköiset kiteet, jotka on valmistettu luonnonkivestä (esim. kvartsi, turmaliini) (nimike 7103), c) pietsosähköiset kiteet, jotka on valmistettu muista synteettisistä kivistä kuin synteettisestä kvartsista (alanimike 7104 20 00 tai 7104 90 00), d) asennetut pietsosähköiset kiteet (alanimike 8541 60 00). 7104 20 00 Muut, valmistamattomat tai ainoastaan sahatut tai karkeasti muotoillut Alanimikkeen 7103 10 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 7104 90 00 Muut HS-selitysten alanimikkeiden 7102 31 ja 7102 39 kolmas kappale koskee soveltuvin osin tätä alanimikettä. 7105 Luonnon- tai synteettisistä jalo- ja puolijalokivistä saatu pöly ja jauhe 7105 10 00 Timanteista saatu Ks. HS-selitykset, nimike 7105, kolmas ja neljäs kappale. 7105 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jalokivigranaateista saatu pöly ja jauhe. II. JALOMETALLIT JA JALOMETALLILLA PLETEROIDUT METALLIT 7106 Hopea (myös kullattu tai platinoitu hopea), muokkaamattomana, puolivalmis- teena tai jauheena 7106 10 00 Jauhe Ilmaisun ”jauhe” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. Jauhemaisia tuotteita, jotka eivät vastaa tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa määrättyä jyväkokoa, pidetään alanimikkeen 7106 91 10 tai 7106 91 90 rakeina. Jauheena ei pidetä hopean ja hopeaseosten työstämisessä syntyneitä jätteitä, kuten esim. viilajauhe, lakaisut, pöly, jotka soveltuvat ainoastaan metallien talteenottamiseen tai käytettäväksi kemikaalien valmistuksessa. Nämä jätteet luokitellaan nimikkeeseen 7112. Viilajauhe, joka on eroteltu muusta aineesta ja josta on tehty (esim. seulomalla) jyväkool- taan homogeeninen, pidetään kuitenkin tämän alanimikkeen jauheena, jos se täyttää edellä mainitut vaatimukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 307 7106 91 10 ja 7106 91 90 Muokkaamaton Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä, nimikkeen 7106 kohdassa II kuvail- lut tuotteet. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös harkot, joissa on kaupallista tarkoitusta varten sileä pinta ja tarkastusleima. Hopea ja hopeaseokset jyvinä luokitellaan näihin alanimikkeisiin, jos ne eivät täytä tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksen vaatimuksia. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu vetämällä tai valssaamalla valmistetut tangot (alanimike 7106 92 91 tai 7106 92 99). 7106 92 10 Kantillit ja paljetit Ks. HS-selitykset, nimike 7106, VI kohta. 7108 Kulta jauheena (myös platinoitu kulta), muokkaamattomana, puolivalmisteena tai 7108 11 00 Jauhe Alanimikkeen 7106 10 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 7108 12 00 Muu muokkaamaton Alanimikkeiden 7106 91 10 ja 7106 91 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 7108 20 00 Monetaarinen Ks. HS-selitykset, alanimike 7108 20. 7110 Platina, muokkaamattomana, puolivalmisteena tai jauheena Seosten luokittelusta tämän nimikkeen alanimikkeisiin, ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuo- mautus. 7110 11 00 — 7110 19 90 Platina Ilmaisun ”platina” määrittelystä näiden alanimikkeiden yhteydessä, ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus. 7110 11 00 Muokkaamaton ja jauhe Alanimikkeiden 7106 10 00 ja 7106 91 10 ja 7106 91 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 7110 21 00 Muokkaamaton ja jauhe Alanimikkeiden 7106 10 00 ja 7106 91 10 ja 7106 91 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 7110 31 00 Muokkaamaton ja jauhe Alanimikkeiden 7106 10 00 ja 7106 91 10 ja 7106 91 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 308 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 7110 41 00 Muokkaamaton ja jauhe Alanimikkeiden 7106 10 00 ja 7106 91 10 ja 7106 91 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 7112 Jalometallien tai jalometallilla pleteroitujen metallien jätteet ja romu; muu jäte ja romu, jossa on jalometallia tai jalometalliyhdisteitä, pääasiassa jalometallien talteenottoon tarkoitettu Jalometallien tai jalometallilla pleteroitujen metallien jätteet ja romu, jotka on sulatettu ja valettu harkkojen, laattojen tai niiden kaltaiseen muotoon, eivät kuulu tähän nimikkeeseen, vaan ne luokitellaan muokkaamattomana metallina. III. KORUT SEKÄ KULTA- JA HOPEASEPÄNTEOKSET JA MUUT TAVARAT 7113 Korut ja niiden osat, jalometallia tai jalometallilla pleteroitua metallia Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen a alakohta ja 9 huomautus. 7114 7116 Kulta- ja hopeasepänteokset ja niiden osat, jalometallia tai jalometallilla pleteroi- tua metallia Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen a alakohta ja 10 huomautus. Tavarat, jotka on valmistettu luonnonhelmistä tai viljellyistä helmistä tai luon- non-, synteettisistä tai rekonstruoiduista jalo- tai puolijalokivistä Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen b alakohta. 7117 Epäaidot korut Ks. tämän ryhmän 11 huomautus. 7117 11 00 — 7117 19 99 Epäjaloa metallia, myös hopeoidut, kullatut tai platinoidut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. Epäjaloa metallia olevat ketjut, jotka on leikattu määräpituisiksi ja joista jokaisesta voi viimeistellä yhden epäaidon korun tai pukukorun esim. liittämällä niihin kiinnikkeet. Tällaisten ketjujen määräpituus on yleensä enintään 2 metriä. 2. Epäjaloa metallia olevat koristeaiheet, jotka määritellään HS-selityksissä nimikkeen 7117 kohdassa b. Alla on esimerkkejä näistä koristeaiheista: 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 309 7118 7118 10 10 ja 7118 10 90 Metallirahat Metallirahat (muut kuin kultarahat), jotka eivät ole laillisia maksuvälineitä Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. Metallirahat, jotka ovat olleet laillisia maksuvälineitä, mutta jotka on poistettu käytöstä. 2. Metallirahat, jotka lyödään rahaksi yhdessä maassa ja lasketaan liikkeelle viran- omaisten valvonnassa toisessa maassa; rajan ylittämishetkellä tällaiset metallirahat eivät ole laillisia maksuvälineitä. 310 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 EPÄJALOT METALLIT JA EPÄJALOSTA METALLISTA VALMISTETUT TAVARAT XV JAKSO Yleisohjeita Muista kuin rautametalleista peräisin olevat jätteet ja romu, jotka on sulatettu ja valettu valanteiksi, harkoiksi, möhkäleiksi tai niiden kaltaiseen muotoon, luokitellaan muokkaamattomana metallina eikä jätteenä tai romuna. Näin ollen ne luokitellaan esim. nimikkeeseen 7601 (alumiini), 7801 (lyijy), 7901 (sinkki) tai alanimikkeeseen 8104 11 00 tai 8104 19 00 (magnesium). Ilmaisulla ”metalli” tarkoitetaan myös metallia, joka on rakenteeltaan amorfinen (kiteetön), kuten metallurgiset lasit ja jauhemetallurgiatuotteet. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 311 72 RYHMÄ RAUTA JA TERÄS Yleisohjeita A. Taotut tuotteet ja valssatut tuotteet voidaan erottaa toisistaan usealla tavalla, jos tällainen erottelu on tehtävä (nimikkeet 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 ja 7228). Jos koko kappale on nähtävillä, siitä on ensin tutkittava, miten sen poikkileikkaus vaihtelee: — jos vaihtelut eivät toistu säännöllisesti, tuote on taottu, — toisaalta jos vaihtelut toistuvat säännöllisesti tai jos poikkileikkaus on tasainen, tuote voi olla taottu tai valssattu. Tässä tapauksessa kaikki seuraavat asiat on tutkittava kappaleesta: 1. Poikkileikkauksen läpimitat Jos läpimitat ovat suuria (poikkileikkaus, jonka pinta-ala on suurempi kuin 150 000 mm2), tuote on luultavasti taottu. Jos läpimitat ovat pieniä (vähimmäisläpimitta on pienempi kuin 15 mm), tuote on luultavasti valssattu. 2. Poikkileikkauksen muoto Jos poikkileikkauksen muoto on yksinkertainen (esim. neliö, suorakaide, pyöreä, kuusikulmainen jne. ), tuote voi olla joko valssattu tai taottu, kun taas tuotteet, joiden muoto on monimutkaisempi, on lähes aina valssattu. 3. Pituus Jos tuote on pitempi kuin 5 m, se on lähes varmasti valssattu. Jos tuote on lyhyempi, se voi olla joko valssattu tai taottu. 4. Mittatoleranssit Poikkileikkauksen mittatoleranssit ovat paljon pienemmät valssatuissa tuotteissa kuin taotuissa tuot- teissa. 5. Metallografinen rakenne Koska valssattujen tuotteiden muokkausaste on tavallisesti huomattavasti suurempi kuin taottujen tuotteiden, tuotteet voidaan lähes aina erottaa toisistaan mikroskooppitutkimuksen avulla. Pääasiallisia tutkittavia tekijöitä ovat sulkeumat ja rakenne: a) Valssatuissa tuotteissa sulkeumat ovat hyvin ohuiksi venyneitä ja ne ovat lähes täysin yhdensuuntai- set valssaussuunnan kanssa. Sen sijaan taotuissa tuotteissa sulkeumat ovat lyhyempiä (muodoltaan lähes elliptisiä) ja ne eivät ole täysin yhdensuuntaisia valssaussuunnan kanssa. b) Hehkutuksen jälkeen valssatuissa tuotteissa, jos ne on karkaistu ja päästetty, on lähes täysin suoraviivaisia suotaumia, jotka ovat yhdensuuntaiset valssaussuunnan kanssa. Taotuissa tuotteissa taas tällaiset merkit ovat paljon harvinaisempia tai puuttuvat kokonaan. 6. Määrä Taottuja tuotteita toimitetaan tavallisesti pienissä erissä. 312 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Valssaaminen voidaan suorittaa kuuma- tai kylmävalssauksena. Valssattavan kappaleen muodosta sekä valssien muodosta ja keskinäisestä järjestyksestä riippuen, menetelmää voidaan käyttää levyvalmisteiden kuten levyjen tai nauhojen valmistamiseen, poikkileikkaukseltaan pyöreiden tai monikulmion muotoisten tankojen samoin kuin poikkileikkaukseltaan eri muotoisten profiilien sekä putkien valmistamiseen. B. Litteitä tuotteita, jotka täyttävät yhden seuraavista ehdoista, pidetään levyvalmisteina eikä välituotteina: — paksuus pienempi kuin 100 mm, — alla olevan piirroksen kaltainen valssausreuna, — muokkausaste suurempi kuin 1,5, — leveys, joka ylittää alkuperäisen aihion leveyden yli 50 millimetrillä. C. Eräiden plastisten muokkausmenetelmien (esim. valssaus, taonta, muottitaonta) määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan A ja B kohdat. D. Kuumavalssattujen ja -vedettyjen tuotteiden ja kylmänä muokattujen tai viimeisteltyjen tuotteiden erosta, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan B kohdan viimeinen kappale. Jotkin edellä mainituista kuuma- ja kylmävalssattujen tuotteiden välisistä eroista voivat pienentyä tai hävitä, jos kylmävalssattuja tuotteita hehkutetaan. Vastaavasti kuumavalssatut tuotteet voidaan kevyesti viimeistellä kylmänä, jolloin kuumavalssattujen ja kylmävalssattujen tuotteiden väliset erot rajoittuvat pinnan kovuuteen ja ulkonäköön. Kuumavalssatut tai -vedetyt tangot ja profiilit voidaan viimeistellä kylmänä vetämällä tai muilla menetelmillä — erityisesti oikaisemalla tai kalibroimalla — mitkä antavat tuotteelle paremman laadun ja ulkonäön. Tällä tavoin valmistetut tuotteet luokitellaan ”kylmänä muokattuina tai kylmänä viimeisteltyinä”. Yksinkertaista kylmäoikaisua ja karkeaa hehkutushilseen poistoa ei kuitenkaan pidetä oikaisu- tai kalibrointi- menetelminä ja näin ollen ne eivät muuta tankojen ja profiilien, joita ei ole enempää valmistettu kuin kuumavalssattu tai pursotettu, luokittelua. Vastaavasti tällaisia tankoja, jotka on kierretty, ei pidetä ”kylmänä viimeisteltyinä”. E. Pleteroinnin määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2(e) alakohta. Jalometallilla pleteroidut epäjalot metallit luokitellaan 71 ryhmään pleteroinnin paksuudesta riippumatta (ks. HS-selitykset, 71 ryhmä). F. Pintakäsittelyä koskevista selittävistä huomautuksista, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2(d) alakohta. G. Viimeistelemättömät taokset, joissa ei ole enää nimikkeiden 7207, 7218 ja 7224 takomalla karkeasti muovattujen kappaleiden ulkonäköä, luokitellaan samoihin nimikkeisiin kuin viimeistellyt tavarat (tavallisesti 82, 84, 85 ja 87 ryhmien nimikkeet). Näin ollen kampiakselien valmistukseen käytettävät rauta- ja terästaokset luokitellaan nimikkeeseen 8483. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 313 I. RAAKA-AINEET, RAKEINA TAI JAUHEENA OLEVAT TUOTTEET 7201 Harkkorauta ja peilirauta, harkkoina, möhkäleinä tai muussa alkumuodossa Harkkorauta ja peilirauta on määritelty tämän ryhmän 1 huomautuksen a ja b alakoh- dassa. Tämän ryhmän 1 huomautuksen a alakohdan määritelmän mukainen harkkorauta, jossa on enemmän kuin 6, mutta enintään 30 painoprosenttia mangaania, luokitellaan kuten peilirauta (alanimike 7201 50 90). Seos, jossa on tällainen mangaanipitoisuus, on luokitel- tava ferroseoksena, jos siinä on muuta ainetta suhteessa enemmän kuin mitä 1 huomautuk- sen a alakohdassa on lueteltu, esim. jos seoksen piipitoisuus on suurempi kuin 8 painopro- senttia, se luokitellaan alanimikkeisiin 7202 21 10—7202 29 90 (ferropii). (Jos esimerkki- seoksessa on enemmän kuin 30 painoprosenttia mangaania ja enemmän kuin 8 painopro- senttia piitä, sitä on pidettävä ferropiimangaanina, joka luokitellaan alanimikkeeseen 7202 30 00. Jos ko. seoksessa on lisäksi muuta seosainetta siinä suhteessa kuin 1 huomau- tuksen c alakohdassa on määrätty, se on luokiteltava alanimikkeeseen 7202 99 80. ) Tämän ryhmän 1 huomautuksen a alakohdan määritelmän mukaisessa harkkoraudassa, joka ei ole peilirautaa ja joka siten on luokiteltava alanimikkeisiin 7201 10 11— 7201 50 90, on enintään 6 painoprosenttia mangaania. Tämän tyyppinen harkkorauta luokitellaan edelleen seosainepitoisuudesta riippuen joko seostamattomaksi harkkorau- daksi (alanimikkeet 7201 10 11—7201 20 00) tai seostetuksi harkkoraudaksi (alanimike 7201 50 10 tai 7201 50 90). Seostettu harkkorauta on määritelty tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksen a alakoh- dassa. Seostamattomassa harkkoraudassa voi olla painosta enemmän kuin (erikseen tai yhdessä mitattuna): — 0,2 prosenttia kromia, — 0,3 prosenttia kuparia, — 0,3 prosenttia nikkeliä, — 0,1 prosenttia seuraavia aineita: alumiini, molybdeeni, titaani, volframi, vanadiini. 7201 50 10 Seostettu harkkorauta, jossa on vähintään 0,3 painoprosenttia, mutta enintään 1 painopro- sentti titaania ja vähintään 0,5 painoprosenttia, mutta enintään 1 painoprosentti vanadiinia (EHTY) Tämän alanimikkeen tuotteita käytetään pääasiallisesti valmistettaessa komponentteja, joiden on oltava erityisesti kulutusta kestäviä, kuten kampiakselit, jarrurummut, pumppu- jen männät, valssauksessa käytettävät sylinterimäiset valssit, muottitaonnassa käytettävät muotit, putkien kulmakappaleet, harkkomuotit. 7201 50 90 Muut (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavan tyyppiset harkkoraudat: 1. Harkkoraudat, joissa on nikkeliä (0,5—3,5 painoprosenttia) ja joista valmistetaan tavaroita, joilla on suuri rasituslujuus. 2. Ni-Hard -rauta (jossa on 3,3—5 painoprosenttia nikkeliä ja 1,4—2,6 painoprosenttia kromia), josta valmistetaan tavaroita, joilla on suuri kulutuskestävyys. 3. Harkkoraudat, joiden nikkeli-, kromi-, pii- tai kuparipitoisuus on suuri ja joista valmistetaan tavaroita, joiden on oltava korroosionkestäviä. 314 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 4. Myös nikkeliä tai kromia sisältävät harkkoraudat, joista valmistetaan kuumuutta kestäviä tavaroita. 5. Kuparia sisältävät harkkoraudat. 7202 Ferroseokset Ilmaisu ”ferroseokset” on määritelty tämän ryhmän 1 huomautuksen c alakohdassa, jossa määritellään erityisesti alkuaineraudan ja muiden kuin rautapohjaisten seos-aineiden pitoi- suusrajat. Ferroseosten luokittelusta nimikkeen 7202 alanimikkeisiin, ks. tämän ryhmän 2 alanimike- huomautus. Näin ollen esim. ferroseos, jossa on enemmän kuin 30 painoprosenttia mangaania ja enintään 8 painoprosenttia piitä, luokitellaan alanimikkeisiin 7202 11 20—7202 19 00. Jos tässä seoksessa on kuitenkin enemmän kuin 30 painoprosenttia mangaania ja enemmän kuin 8 painoprosenttia piitä, se luokitellaan alanimikkeeseen 7202 30 00. Vastaavasti ferropiimangaanialumiiniseoksessa on oltava enemmän kuin 8 painoprosenttia piitä, enem- män kuin 30 painoprosenttia mangaania ja enemmän kuin 10 painoprosenttia alumiinia, jotta se luokiteltaisiin alanimikkeeseen 7202 99 80. Jos binaariselle, ternaariselle tai kvarternaariselle ferroseokselle ei ole erikseen omaa alanimikettä, se luokitellaan alanimikkeeseen 7202 99 80. Rauta- ja terästeollisuuden jätetuotteet, jotka on sulatettu ja valettu uudelleen karkeiksi valanteiksi tai harkoiksi (harkoiksi valettu jäte) ja joilla on ferroseoksen koostumus sekä joita käytetään lisäaineina erikoisterästen valmistuksessa, luokitellaan nimikkeen 7202 alanimikkeisiin niiden olennaisen aineosan mukaan. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu jäännökset, jotka ovat syntyneet muiden kuin rautametal- lien sulatuksen yhteydessä ja joita ei niiden sisältämän rikin, fosforin tai muiden epäpuh- tauksien vuoksi voida käyttää ferroseoksina (tavallisesti nimike 2620). Ferromangaani Ferromangaani esiintyy karkeina kappaleina, joilla on valkoinen hohtava murtopinta. Se on haurasta ja hyvin kovaa ainetta. Sitä käytetään teräksen pelkistämiseen, rikinpoistoon ja uudelleen hiiletykseen sekä, mangaanipitoisuutta lisäämällä, myös teräksen seosaineena. Jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. ferromangaanit, joiden hiilipitoisuus on korkea (korkeahiilinen ferromangaani). Yleisimmin käytetyssä laadussa on 6—7 painoprosenttia hiiltä. Mangaania on oltava enemmän kuin 30 painoprosenttia, mutta tavallisesti sitä on 70—80 painoprosenttia. 7202 11 20 — 7202 19 00 7202 11 20 ja 7202 11 80 7202 19 00 Muu Tähän alanimikkeeseen kuuluvat keski- (1,25—1,5 painoprosenttia) ja matalahiiliset (vä- hemmän kuin 0,75 painoprosenttia) ferromangaanit. Näiden ferromangaanien mangaanipi- toisuus on 80—90 painoprosenttia. Tällaisia tuotteita käytetään valmistettaessa alhaisen hiilipitoisuuden vaativia mangaanite- räksiä. 7202 21 10 — 7202 29 90 Ferropii Ferropiillä on kiiltävänharmaa murtopinta ja se on haurasta. Markkinoilla on saatavilla laatuja, joiden piipitoisuus vaihtelee 10 painoprosentista lähes 96 painoprosenttiin ja joiden hiilipitoisuus on matala (0,1—0,2 painoprosenttia). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 315 Ferropiitä käytetään joko teräksen mellotukseen tai piipitoisten terästen (erityisesti ”sähkö- teknisten teräslevyjen”) valmistukseen tai (kalliimman piin sijasta) pelkistysaineena (silicon- thermal -menetelmä, jossa piitä käytetään lämmön tuojana) muissa metallurgisissa menetel- missä, esim. magnesiummetallurgiassa. 7202 30 00 Ferropiimangaani Ferropiimangaania, josta käytetään myös yksinkertaisempaa nimeä piimangaani, käytetään eri muodoissa, joissa on enemmän kuin 8, mutta enintään 35 painoprosenttia piitä ja enemmän kuin 30, mutta enintään 75 painoprosenttia mangaania sekä enintään 3 painoprosenttia hiiltä. Ferropiimangaania käytetään ferropiin tavoin, mutta piin ja mangaanin yhteisvaikutus minimoi epämetallisten sulkeumien syntymistä ja vähentää seoksen happipitoisuutta. 7202 41 10 — 7202 49 90 Ferrokromi Ferrokromi on hyvin kovaa kiteistä massaa, jossa kiteet ovat joskus erittäin kehittyneitä. Ferrokromissa on tavallisesti 60—75 painoprosenttia kromia. Tavallisessa ferrokromissa on 4—10 painoprosenttia hiiltä, mutta hiilipitoisuus voi olla niinkin matala kuin 0,01 painoprosenttia, mikä vastaavasti vähentää ferrokromin haurautta. Ferrokromia käytetään kromiterästen valmistukseen. 7202 50 00 Ferropiikromi Ferropiikromissa on tavallisesti 30 painoprosenttia piitä ja 50 painoprosenttia kromia. Hiilipitoisuus voi olla, kuten ferrokromissakin, korkea tai hyvin matala. Ferropiikromia käytetään samaan tarkoitukseen kuin ferrokromia. Ferropiikromin sisäl- tämä pii helpottaa teräksen pelkistämistä. 7202 60 00 Ferronikkeli Tämän alanimikkeen ferronikkelissä on vähemmän kuin 0,5 painoprosenttia rikkiä ja sitä käytetään tavallisesti seosaineena nikkeliteräksen valmistuksessa. Ferronikkeliä, jossa on 0,5 painoprosenttia tai enemmän rikkiä, ei voida käyttää sellaise- naan nikkeliterästen valmistukseen. Tällaista ferronikkeliä pidetään nikkelimetallurgian välituotteena ja näin ollen se luokitellaan nimikkeeseen 7501. Tähän alanimikkeeseen luokitellaan kuitenkin määrätyt seokset, joista käytetään markki- noilla nimeä valunikkeli ja joita käytetään erityisesti korroosionkestävien tai korkeita lämpötiloja kestävien tavaroiden valamiseen. Tällaisia seoksia ovat esim. tietyn tyyppiset austeniittiset valuraudat, joilla on useita rekisteröityjä kauppanimiä ja joissa on enintään 36 painoprosenttia nikkeliä, enintään 6 painoprosenttia kromia, enintään 6 painoprosent- tia piitä ja enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä sekä joskus pieniä määriä muita aineita (alumiinia, mangaania, kuparia jne. ). Luokittelun kannalta näitä tuotteita ei voida pitää harkkorautana, koska niiden nikkelipitoisuus on suurempi kuin 10 painoprosenttia eikä myöskään teräksenä, koska niiden hiilipitoisuus on suurempi kuin 2 painoprosenttia. 7202 99 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ferropiikalsium, ferromangaanititaani, ferro-piinik- keli, ferropiialumiinikalsium, ferroalumiini, ferropiialumiini ja ferropii-mangaanialumiini. Ferroalumiinissa on tavallisesti 12—30 painoprosenttia alumiinia. Tiettyjä ferroalumiineja käytetään joskus sellaisenaan erikoisosien valamiseen sen vuoksi, että niillä on suuri korroosionkestävyys korkeissakin lämpötiloissa sekä niiden magneettis- ten ominaisuuksien ja lämpöominaisuuksien vuoksi. 316 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Ferropiialumiinia käytetään erilaisissa seoksissa, joissa on esim. : — 45 painoprosenttia piitä ja 20—25 painoprosenttia alumiinia, — 65—75 painoprosenttia piitä ja enemmän kuin 10, mutta enintään 15 painoprosenttia alumiinia sekä 3—4 painoprosenttia titaania, — 20—25 painoprosenttia piitä ja 20—25 painoprosenttia mangaania sekä enemmän kuin 10, mutta enintään 12 painoprosenttia alumiinia. Ferropiimangaanialumiinissa on tavallisesti 20 painoprosenttia piitä, 35 painoprosenttia mangaania ja 10—12 painoprosenttia alumiinia. 7203 Rautamalmista suoraan pelkistämällä saadut rautapohjaiset tuotteet sekä muut huokoiset rautapohjaiset tuotteet, säännöttöminä kappaleina, pelletteinä tai niiden kaltaisessa muodossa; rauta, jonka puhtaus on vähintään 99,94 painoprosenttia, säännöttöminä kappaleina, pelletteinä tai niiden kaltaisessa muodossa 7203 90 00 Muut (EHTY) Nimikkeen 7203 nimiketekstin toisessa osassa mainittujen ja HS-selityksissä, nimikkeen 7203 toiseksi viimeisessä kappaleessa kuvattujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. huokoiset rautapohjaiset tuotteet, jotka valmistetaan muulla menetelmällä kuin rautamalmista suoraan pelkistämällä, ts. tuotteet, jotka valmistetaan sulasta harkko- raudasta sumutustekniikkaa käyttäen. 7204 Rautapohjaiset jätteet ja romu; romusta sulatetut harkot, rautaa tai terästä HS-selityksissä, nimikkeen 7204 kohdassa A kuvattujen jätteiden ja romun lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös mm. käytetyt, alle 1,5 metrin pituisiksi palasiksi leikatut kiskot (ks. alanimikkeen 7302 10 90 selittävät huomautukset). 7204 41 10 Sorvaus- ja muut lastut, kaavinta- ja kuorimisjätteet, hiomajätteet, sahausjätteet ja viila- jauho (EHTY) Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu hiomajätteet ja viilajauho, jotka on erotettu vieraasta esineestä (esim. magneettimenetelmällä) ja jotka on tehty raekooltaan homogeenisiksi (esim. seulomalla). Raekoosta (ks. tämän jakson 8 huomautuksen b alakohta ja tämän ryhmän 1 huomautuksen h alakohta) riippuen nämä tuotteet luokitellaan alanimikkeisiin 7205 10 00, 7205 21 00 tai 7205 29 00. 7204 49 10 Paloiteltuna (EHTY) Paloitellut jätteet ja romu ovat tuotteita, joiden painosta 95 prosenttia on läpimitaltaan enintään 200 millimetrin pituisia kappaleita. 7204 49 91 Lajittelematon ja luokittelematon (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat jätteet ja romu irtotavarana, joka on esimerkiksi valurau- dan, valkopellin ja erilaisten terästen seosta eri muodoissa. 7204 49 99 Muut (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluu irtojätteet ja -romu, joka on lajiteltu tai luokiteltu. 7204 50 10 ja 7204 50 90 Romusta sulatetut harkot Romusta sulatetut harkot, joilla on ferroseoksen kemiallinen koostumus ja joita käytetään lisäaineina erikoisteräksen valmistuksessa, luokitellaan nimikkeen 7202 ao. alanimikkei- siin. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 317 7205 Rakeet ja jauheet, harkkorautaa, peilirautaa, rautaa tai terästä 7205 21 00 ja 7205 29 00 Jauheet Näiden alanimikkeiden tuotteita voidaan sekoittaa joko seosaineiden kanssa määrättyjä HS-selityksissä, nimikkeen 7205 kohdassa B mainittuja tarkoituksia varten tai suojaavien aineiden (esim. sinkin) kanssa estämään raudan itsestään tapahtuvaa hapettumista. II. RAUTA JA SEOSTAMATON TERÄS 7207 Välituotteet, rautaa tai seostamatonta terästä 7207 19 14 Jatkuvavaletut (EHTY) Jatkuvavalettujen välituotteiden ulkopinnalla on nähtävissä enemmän tai vähemmän sään- nöllisin välein eri värisiä poikittaisia renkaita ja niiden poikkileikkauksessa on nopean jäähdytyksen aiheuttama kiteiden muodostama säteittäinen kuvio. Niitä käytetään pää- asiallisesti aihioina saumattomien putkien valmistuksessa. 7208 Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat Tämän nimikkeen alanimikkeissä ilmaisu ”uudelleenvalssaus” on rajoitettu tarkoittamaan menetelmää, jossa metalli kulkee kahden vastakkaisiin suuntiin pyörivien valssien välistä niin, että se ohenee. Tämä menetelmä saattaa myös vaikuttaa niin, että se parantaa metallin pintaa tai mekaanisia ominaisuuksia. Ilmaisulla ”uudelleenvalssaus” ei kuitenkaan tarkoiteta viimeistelyvalssausta (”skin pass”), joka pienentää hiukan metallin paksuutta, eikä myöskään muita menetelmiä, joiden avulla metallia muotoillaan, mutta jotka eivät pienennä metallin paksuutta. 7208 90 10 Ei enempää valmistetut kuin pintakäsitellyt tai muuhun kuin suorakaiteen tai neliön muotoon leikatut (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat levyvalmisteet, jotka on pintakäsitelty yhden tai useam- man kerran HS-selityksissä, nimikkeen 7208 kohdissa 3—5 mainituilla menetelmillä ja/tai jotka on leikattu muuhun kuin neliön tai suorakaiteen muotoon, mutta joita ei ole enempää valmistettu. 7208 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat levyvalmisteet, joita on valssauksen jälkeen työstetty, esim. aallotettu, lävistetty, viistetty tai pyöristetty reunoista. Tuotteita, joiden kohokuviot ovat syntyneet suoraan valssauksessa, ei kuitenkaan pidetä tämän alanimikkeen työstettyinä levyvalmisteina. 7209 Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kylmävalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat 7209 90 10 Ei enempää valmistetut kuin pintakäsitellyt tai muuhun kuin suorakaiteen tai neliön muotoon leikatut (EHTY) Alanimikkeen 7208 90 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 7209 90 90 Muut Alanimikkeen 7208 90 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 318 7210 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, pleteroidut tai muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoitetut Tässä nimikkeessä pleteroiduilla tuotteilla tarkoitetaan tuotteita, jotka on pleteroitu HS-selityksissä, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2(e) alakohdassa määritel- lyllä tavalla sekä pinnoitettuja tuotteita, jotka on käsitelty jollakin HS-selityksissä, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2(d) alakohdan 4 alakohdassa mainitulla menetelmällä. 7210 12 11 Läkkipelti (EHTY) Tähän alanimikkeeseen ei kuulu lakattu läkkipelti (alanimike 7210 70 31). 7210 20 10 ja 7210 20 90 7210 30 10 ja 7210 30 90 7210 41 10 ja 7210 41 90 7210 61 10 ja 7210 61 90 Lyijyllä pinnoitetut, myös lyijy-tinapinnoitetut (ternelevyt) (ei pleteroidut) Näissä alanimikkeissä ilmaisulla ”ternelevyt” tarkoitetaan levyvalmisteita, joiden paksuus on pienempi kuin 0,5 mm ja jotka on pinnoitettu (ei pleteroitu) lyijy-tinaseoskerroksella elektrolyysin avulla tai sulametallikylpyyn kastamalla. Ternelevyn molempien puolien lyijypinnoitteen yhteismassa saa olla enintään 120 g/m2. Sähkösinkityt Ks. HS-selitykset, alanimikkeet 7210 30, 7210 41 ja 7210 49. Aallotetut Ks. HS-selitykset, nimike 7208, kuudes kappale. Alumiini-sinkkiseoksella pinnoitetut (ei pleteroidut) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. levyvalmisteet, jotka on pinnoitettu (ei pleteroitu) seoksilla, joissa alumiinia on painosta enemmän kuin sinkkiä. Muut seosaineet ovat sallittuja. 7210 90 10 Hopeoidut, kullatut, platinoidut tai emaloidut 7211 7212 Emaloitujen levyjen lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hopeoidut, kullatut tai platinoidut levyt, ts. levyt, jotka on pinnoitettu jalometallilla yhdeltä tai molemmilta puolilta muulla menetelmällä kuin pleteroimalla. Pääasiallisesti käytettäviä pinnoitusmene- telmiä ovat elektrolyyttinen pinnoitus, ruiskutus ja höyrystäminen tyhjiössä (ks. HS- selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2(d) alakohdan 4 alakohta). Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys pienempi kuin 600 mm, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamatto- mat Tähän nimikkeeseen eivät kuulu levyvalmisteet, jotka ovat muun kuin neliön tai suorakai- teen muotoisia, vaikka niiden leveys olisi pienempi kuin 600 mm (nimike 7208). Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys pienempi kuin 600 mm, pleteroidut tai muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoitetut Nimikkeen 7210 ja sen alanimikkeiden selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 319 7212 50 93 Alumiini-sinkkiseoksella pinnoitetut (ei pleteroidut) Alanimikkeen 7210 61 10 ja 7210 61 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 7214 Muut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, kuitenkin myös tangot, joita on valssauksen jälkeen kierretty 7214 10 00 Taotut Taottujen ja valssattujen tuotteiden eroista, ks. tämän ryhmän yleisohjeiden A kohta. 7215 Muut tangot rautaa tai seostamatonta terästä 7215 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt ja kylmänä muo- katut tai viimeistellyt tangot, 1. joita on pintakäsitelty enemmän kuin HS-selityksissä, nimikkeen 7214 neljännen kappaleen kohdissa 1—3 mainituilla menetelmillä, esim. kiillotettu, hiottu, keinotekoi- sesti hapetettu, fosfatoitu, käsitelty oksaalihapolla, pinnoitettu ja (kuumavalssattuja tai kuumavedettyjä tankoja lukuun ottamatta) pleteroitu tai 2. joita on työstetty mekaanisesti, esim. lävistetty tai kalibroitu. 7216 Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä Tähän nimikkeeseen eivät kuulu rei’itetyt kulmateräkset eivätkä ”Halfen”-profiilit, jotka luokitellaan nimikkeeseen 7308 ja jotka on kuvattu ko. nimikkeen selittävissä huomautuk- sissa. 7216 31 11 Joissa on yhdensuuntaiset laippojen sivut (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainostaan profiilit, joissa on yhdensuuntaiset laippojen sisä- ja ulkosivut. Näiden profiilien muoto on seuraavanlainen: 7216 31 91 Joissa on yhdensuuntaiset laippojen sivut (EHTY) Ks. alanimikkeen 7216 31 11 selittävät huomautukset. 7216 32 11 Joissa on yhdensuuntaiset laippojen sivut (EHTY) Alanimikkeen 7216 31 11 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 320 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Näiden profiilien muoto on seuraavanlainen: 7216 32 91 Joissa on yhdensuuntaiset laippojen sivut (EHTY) Ks. alanimikkeen 7216 32 11 selittävät huomautukset. 7216 50 91 Palkoprofiilit (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, joissa on koko pituudelta samanlainen, täyteinen poikkileikkaus kuten alla olevassa piirroksessa ja joiden leveys on tavallisesti pienempi kuin 430 mm. Palkoprofiilin korkeus ”a” on tavallisesti yksi seitsemäsosa profiilin leveydestä ”b”. 7216 69 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat profiilit, jotka on kylmänä muovattu tai kylmänä vetämällä viimeistelty niin, että niiden paksuus pienenee. 7216 91 10 — 7216 91 90 Kylmänä muokatut tai kylmänä viimeistellyt levyvalmisteista Alanimikkeen 7215 90 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik- keitä. 7216 91 10 Profiloidut levyt Profiloituja levyjä käytetään pääasiallisesti julkisivupäällysteinä. Näiden profiilien tyypillinen muoto on seuraavanlainen: Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu profiloidut levyt, joissa on kiinnityselimet (alanimike 7308 90 59). 7216 99 90 Muut Alanimikkeen 7215 90 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 321 III. RUOSTUMATON TERÄS 7219 Levyvalmisteet, ruostumatonta terästä, leveys vähintään 600 mm 7219 90 10 Ei enempää valmistetut kuin pintakäsitellyt, myös pleteroidut tai muuhun kuin suorakai- teen tai neliön muotoon leikatut (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kuumavalssatut tai kylmävalssatut levyvalmisteet, 1. jotka on pintakäsitelty yhdellä tai useammalla HS-selityksissä, tämän ryhmän yleis- ohjeiden IV osan C kohdan 2 (d) ja 2 (e) alakohdissa mainitulla menetelmällä tai 2. jotka ovat muun kuin neliön tai suorakaiteen muotoisia. 7219 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kuumavalssatut tai kylmävalssatut levyvalmisteet, jotka on valssauksen jälkeen työstetty, esim. lävistetty, viistetty tai reunoista pyöristetty. 7220 Levyvalmisteet ruostumatonta terästä, leveys pienempi kuin 600 mm Tähän nimikkeeseen eivät kuulu levyvalmisteet, jotka ovat muun kuin neliön tai suorakai- teen muotoisia, vaikka niiden leveys olisi pienempi kuin 600 mm (nimike 7219). IV. MUU SEOSTERÄS, ONTOT PORATANGOT SEOSTERÄSTÄ TAI SEOSTAMATONTA TERÄSTÄ 7225 Levyvalmisteet, muuta seosterästä, leveys vähintään 600 mm 7225 11 00 Raesuunnatut (EHTY) Raesuunnatut levyvalmisteet ovat tuotteita, joiden magnetoitavuus on huomattavasti parempi valssaussuuntaan kuin kohtisuorassa valssausuuntaan nähden (”Goss-tekstuuri”). Tällaiset tuotteet on yleensä pinnoitettu eristävällä kerroksella, tavallisesti lasimaisella kalvolla (pääasiallisesti magnesiumsilikaatteja). 7226 Levyvalmisteet muuta seosterästä, leveys pienempi kuin 600 mm 7226 11 10 ja 7226 11 90 Raesuunnatut Ks. alanimikkeen 7225 11 00 selittävät huomautukset. 7227 Tangot, kuumavalssatut, säännöttömästi kiepitetyt, muuta seosterästä 7227 90 95 Muut (EHTY) Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. hitsauslanka, muu kuin nimikkeeseen 8311 luokitel- tava. 322 7228 7228 40 10 ja 7228 40 90 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Muut tangot, muuta seosterästä; profiilit, muuta seosterästä; ontot poratangot, seosterästä tai seostamatonta terästä Muut tangot, ei enempää valmistetut kuin taotut Taottujen ja valssattujen tuotteiden eroista, ks. tämän ryhmän yleisohjeiden A kohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 323 73 RYHMÄ RAUTA- JA TERÄSTAVARAT 7301 Ponttirauta ja -teräs, myös porattu, rei’itetty tai osista koottu; hitsatut rauta- tai teräsprofiilit Tähän nimikkeeseen kuuluvat ponttirauta ja -teräs ja hitsatut profiilit, jotka on työstetty, esim. porattu, kierretty jne. , jos tällainen työstäminen ei muuta niiden luonnetta niin, että ne luokiteltaisiin muihin nimikkeisiin. 7301 20 00 Profiilit Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu rei’itetyt profiilit eivätkä ”Halfen”-profiilit (nimike 7308). 7302 Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosat, rautaa tai terästä, kuten kiskot, johto- kiskot, hammaskiskot, vaihteenkielet, risteyskappaleet, vaihdetangot ja muut rai- deristeyksien tai -vaihteiden osat, ratapölkyt, sidekiskot, kiskontuolit ja niiden kiilat, aluslaatat, puristuslaatat, liukulaatat, sideraudat ja muut kiskojen asentami- seen, liittämiseen tai kiinnittämiseen käytettävät erityistavarat 7302 10 10 Virtaa johtavat, joissa on muuta metallia kuin rautametallia olevia osia Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan virtaa johtavat kiskot — lukuun ottamatta ajokiskoja — joiden kosketuspinta on muuta metallia (alumiinia, kuparia) kuin rautametal- lia tai jotka on varustettu muusta kuin rautametallista tehdyillä liitoskappaleilla. Tämän alanimikkeen virtakiskoilla on samanlainen poikkileikkaus kuin ajokiskolla tai kaksipääkiskolla tai niiden poikkileikkaus on suorakaiteen, puolisuunnikkaan jne. muotoi- nen. Virtakiskot on valmistettu teräksestä, joka on tavallisesti pehmeämpää kuin ajokiskon valmistuksessa käytetty teräs, koska virtakiskojen sähköiset ominaisuudet asetetaan mekaa- nisten ominaisuuksien edelle: ominaissähkövastus, joka ajokiskon valmistuksessa käyte- tyssä teräksessä on noin 0,19 × 10-6 ohm·m, on ainoastaan 0,11 ohm·m teräksessä, jonka hiilipitoisuus (noin 0,08 painoprosenttia) ja mangaanipitoisuus (0,20 painoprosenttia) ovat matalat ja jopa 0,10 ohm·m Armco-raudassa (käytännössä puhdasta rautaa: 99,9 paino- prosenttia). Virtakiskoissa kontaktipinta voi olla päällä, sivulla tai alla ja ne on usein suojattu hartsipinnoitteella, lukuun ottamatta sitä sivua, jolla luisti kulkee. 7302 10 90 Käytetyt (EHTY) Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. käytetyt kiskot, joita pidetään nimikkeen 7204 romuna, esim. vääntyneet kiskot ja leikatut kiskonkappaleet, joiden pituus on pienempi kuin 1,5 m. 7303 00 Putket ja profiiliputket, valurautaa 7303 00 10 Putket, jollaisia käytetään painejärjestelmissä Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. valurautaputket, joita yleisesti käytetään kaasun ja veden (usein maanalaisina) syöttöjohtoina ja jotka kestävät vähintään 10,13 baarin 324 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 painetta. Tällaiset putket valmistetaan lähes yksinomaan erittäin lujasta muovattavasta valuraudasta (vetomurtolujuus vähintään 420 MPa) ja niillä on oltava hyvät mekaaniset ominaisuudet (erityisesti plastinen muodonmuutoskyky), niin etteivät ne murtuisi maan ajoittaisen siirtymisen vuoksi. Putkien myötöraja on näin ollen vähintään 300 MPa. 7304 Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä Tämän nimikkeen tavarat, joiden pituus on enintään kaksi kertaa poikkileikkauksen suurin ulkoläpimitta, ei pidetä putkina. Näitä tavaroita pidetään joko putkien liitos- ja muina osina (nimike 7307) tai aluslaattoina (nimike 7318). 7304 31 91 Tarkkuusputket Tämän alanimikkeen tuotteille on luonteenomaista sileät, kiiltävät tai kiillotetut sisä- tai ulkopinnat sekä pienemmät toleranssit kuin kuumaviimeistellyille putkille. Putkia, jotka täyttävät standardin ISO 3304 ja vastaavien kansallisten standardien vaati- mukset, käytetään sellaisissa sovelluksissa kuin esim. hydrauli- ja paineilmapiireissä, iskunvaimentimissa, hydraulisissa tai pneumaattisissa ruuveissa sekä yleensä moottoriajo- neuvojen, moottoreiden tai koneiden osien valmistamisessa. Putkia, jotka vastaavat standardien ISO 2604 ja ISO 6759 sekä vastaavien kansallisten standardien määräyksiä, käytetään putkijohtoina paineastioissa kuten höyrykattiloissa, tulistimissa, lämmönsiirtimissä ja voimalaitosten syöttöveden lämmittimissä, jos niiltä vaaditaan tarkkuusputkille määrätyt toleranssit. 7304 39 10 Valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän paksuus 7304 39 51 ja 7304 39 59 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. saumattomat teräsputket, jotka yleensä valmistetaan lävistämällä ja kuumavalssaamalla tai lävistämällä ja kuumavetämällä. Niitä nimitetään tavallisesti ”aihioiksi” tai ”emäputkiksi”. Ne on tarkoitettu muutettavaksi putkiksi, joilla on erilainen muoto ja eri seinämäpaksuus sekä pienemmät mittatoleranssit. Nämä putket esitetään tullattaviksi päät katkaistuina ja purseet poistettuina mutta muuten viimeistelemättöminä. Niillä on karkeat ulko- ja sisäpinnat, joista ei ole poistettu hehkutus- hilsettä. Putkia ei ole öljytty, sinkitty eikä maalattu. Kierteitetyt tai kierteitettävät putket (kaasuputket) Nämä putket valmistetaan kuumavalssaamalla ja kalibroimalla. Niiden ulkoläpimitta on 13,5 mm — 165,1 mm ja ne toimitetaan päät sileinä tai päät kierteitettynä ja muhveilla varustettuina. Niissä on joko viimeistelemättömät pinnat tai ne on pinnoitettu sinkillä tai muilla suojaavilla tuotteilla, esim. muovilla tai bitumilla. Kuumaviimeistely antaa näille putkille mekaaniset ominaisuudet, jotka mahdollistavat niiden katkaisemisen tarvittavan pituisiksi, taivuttamisen ja tarvittaessa kierteittämisen rakennuspaikalla. Näitä putkia käytetään pääasiallisesti höyryn, veden tai kaasun jakeluun rakennuksiin. Ne täyttävät standardin ISO 65 ja vastaavien kansallisten standardien vaatimukset. 7304 49 10 Valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän paksuus Ks. alanimikkeen 7304 39 10 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 325 7304 51 91 Tarkkuusputket Ks. alanimikkeen 7304 31 91 selittävät huomautukset. 7304 59 10 Valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän paksuus 7305 7306 7306 30 21 ja 7306 30 29 Ks. alanimikkeen 7304 39 10 selittävät huomautukset. Muut putket (esim. hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), joiden poikkileikkaus on ympyrän muotoinen ja ulkoläpimitta suurempi kuin 406,4 mm, rautaa tai terästä Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. Tarkkuusputket, seinämän paksuus Näihin alanimikkeisiin kuuluvat sekä tarkkuusputket, jotka on kalibroitu, mutta ei enempää valmistettu, että hitsatut ja kylmävedetyt tarkkuusputket. 1. Putket, kalibroidut mutta ei enempää valmistetut Nämä putket valmistetaan tavallisesti jatkuvalla hitsauksella ilman lisäainetta — joko vastushitsauksella tai induktiohitsauksella — kelatuista kuuma- tai kylmävalssatuista levyvalmisteista, jotka kylmämuokataan pituussuuntaan. Näiden putkien pinnat ovat suurimmaksi osaksi hilseettömiä ja ne on öljytty muovauk- sen, hitsauksen ja kalibroinnin yhteydessä. Niissä ei ole ulkonevaa hitsisaumaa (”hit- siarpea”), koska se on hiottu välittömästi hitsauksen jälkeen. Joissakin tapauksissa hitsisauma on myös poistettu tuotteen sisäpinnalta. Hitsausta seuranneiden kylmämuokkauksen ja kalibroinnin jälkeen, nämä tuotteet toimitetaan kylmäkarkaistussa tilassa, ellei rakenteen regeneroimiseen tarvita lämpökä- sittelyä. Näitä putkia käytetään pääasiallisesti moottoriajoneuvojen osien, koneiden ja laitteiden osien, metallihuonekalujen, polkupyörien runkojen, lastenvaunujen, porttien ja kaitei- den valmistamiseen. Ne täyttävät standardin ISO 3306 ja vastaavien kansallisten standardien vaatimukset. 2. Vedetyt hitsatut putket Nämä putket eroavat hitsatuista putkista, jotka on kalibroitu mutta ei enempää valmistettu, siinä, että niissä ei näy hitsaussaumaa ulko- eikä sisäpinnalla sekä siinä, että niiden mittatoleranssit ovat pienemmät. Näitä putkia käytetään samoihin tarkoituksiin kuin alanimikkeiden 7304 31 91 ja 7304 51 91 putkia. Nämä putket täyttävät standardin ISO 3305 tai standardien ISO 2604 ja ISO 6758 vaatimukset, jos niitä käytetään painesäiliöissä. 326 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 7306 30 51 ja 7306 30 59 Kierteitetyt tai kierteitettävät putket (kaasuputket) Nämä putket on valmistettu kuumamuokkauksen jälkeen ahjohitsausmenetelmällä. Näiden putkien muista ominaisuuksista ja käyttötarkoituksista, ks. alanimikkeiden 7304 39 51 ja 7304 39 59 selittävät huomautukset. 7306 50 91 Tarkkuusputket Ks. alanimikkeiden 7306 30 21 ja 7306 30 29 selittävät huomautukset. 7307 7307 11 10 ja 7307 11 90 Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä Muokattavaksi soveltumatonta valurautaa Ilmaisulla ”muokattavaksi soveltumatonta” tarkoitetaan mm. suomugrafiittivalurautaa. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat valuraudasta tehdyt liitos- ja muut osat, kuten esim. kulmakappaleet, taipeet, muhvit, laipat, kaulukset ja T-kappaleet. Ne on liitetty valurauta- tai teräsputkiin ruuvaamalla, työntämällä tai mekaanisesti kokoamalla. 7307 19 10 Muokattavaksi soveltuvaa valurautaa Muokattavaksi soveltuva valurauta sijoittuu ominaisuuksiltaan suomugrafiittivaluraudan (harmaan valuraudan) ja valuteräksen väliin. Sitä voidaan helposti valaa ja siitä tulee sopivan lämpökäsittelyn jälkeen sitkeää ja muokattavaksi soveltuvaa. Lämpökäsittelyn aikana hiili häviää osittain tai muuttaa olomuotoaan ja lopulta saostuu noduuleiksi, jotka eivät heikennä metallikoheesiota siinä määrin, kuin grafiittisuomut harmaassa valurau- dassa. Jos tuotteissa on enintään 2 painoprosenttia hiiltä, niitä pidetään valuteräksenä ja ne luokitellaan nimikkeeseen 7307 19 90 (ks. tämän ryhmän 1 huomautus). Ilmaisulla ”muokattavaksi soveltuvaa” tarkoitetaan myös pallografiittivalurautaa. Ks. myös alanimikkeiden 7307 11 10 ja 7307 11 90 selittävät huomautukset, toinen kappale. 7307 23 10 Kulmakappaleet ja taipeet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kulmakappaleet ja taipeet, jotka ovat koko pituudel- taan tasapaksuisia, kuten standardissa ISO 3419—1981 ja vastaavissa kansallisissa stan- dardeissa on kuvattu. Kulmakappaleiden ja taipeiden päät on katkaistu kohtisuoraan ja paksumpiseinämäisten tuotteiden päät on myös viistottu, jotta tuotteet voidaan liittää putkiin hitsaamalla. Liitososat esitetään tullattavaksi 45 °:n tai 90 °:n kulmaan taivutettuina (kulmakappaleet) tai 180 °:n kulmaan taivutettuina (taipeet). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kulmakappaleet ja taipeet, jotka eivät ole tasapak- suisia. 7307 23 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pääasiallisesti T-kappaleet ja ristit, muhvit, tulpat ja supistusliittimet, jotka on kuvattu standardissa ISO 3419—1981 ja vastaavissa kansallisissa standardeissa. Päiden viimeistelystä, ks. alanimikkeen 7307 23 10 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 327 7307 93 11 Kulmakappaleet ja taipeet Ks. alanimikkeen 7307 23 10 selittävät huomautukset. 7307 93 19 Muut Ks. alanimikkeen 7307 23 90 selittävät huomautukset. 7307 93 91 Kulmakappaleet ja taipeet Ks. alanimikkeen 7307 23 10 selittävät huomautukset. 7307 93 99 Muut Ks. alanimikkeen 7307 23 90 selittävät huomautukset. 7308 Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmis- tetut, rautaa tai terästä HS-selityksissä, nimikkeessä 7308 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuulu- vat mm. : 1. Rei’itetyt profiilit (”handy”-profiilit ja ”Dexion slotted” -profiilit), jotka on valmistettu käytettäviksi metallirakenteiden kuten telineiden, hyllysarjojen, huonekalujen, portai- den, rakennustelineiden ja kattopalkistojen osina ja jotka esitetään tullattavaksi yksitel- len tai sarjoina. 2. Poikkileikkaukseltaan lähes omeganmuotoiset ”Halfen”-profiilit, joiden ulkopinnalla on epäsäännöllisin välein hieman kohollaan olevia liitoshaarukoita vanneraudan kiin- nittämistä varten ja jotka on tarkoitettu upotettaviksi betonilattioihin, -sisäkattoihin tai -seiniin ja tukemaan erikoispulttien avulla erilaisia varusteita (koneet, rautatie-, kulje- tin- ja yksiraiteisten rautateiden kiskot, liikkuvat nosturit, putkijohdot jne. ). 7308 90 59 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paneelit, joissa on kaksi nimikkeen 7216 91 10 profiloidusta levystä ja profiloimattomasta levystä valmistettua sivua, joiden välissä on eristävä sisus. 7311 00 Säiliöt tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja varten, rautaa tai terästä Tähän nimikkeeseen eivät kuulu kannettavat, renkaiden täyttöön tarkoitetut ilmapumput, joissa on paineilmasäiliön lisäksi painemittari, täyttöletku, liitossuutin, ilmantuloventtiili ja ilmanpoistoventtiili ja joissa painemittaria käytetään mittaamaan renkaiden painetta eikä painetta säiliön sisällä (alanimikkeet 9026 20 51—9026 20 90). Säkeislanka, köysi, kaapeli, punottu nauha, silmukat ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä, ilman sähköeristystä Säkeislanka Säkeislanka koostuu poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisista langoista, jotka on kier- retty ytimen ympärille yhdeksi tai useammaksi kerrokseksi. Säkeislanka voi olla poikkileik- kauksesta riippuen pyörö-, latta- tai kolmiopunosta. 7312 7312 10 71 — 7312 10 79 328 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 7312 10 82 — 7312 10 99 Köysi ja kaapeli (myös lukitut köydet) Köydet koostuvat useista säkeislangoista, jotka on kierretty ytimen ympärille yhdeksi tai useammaksi kerrokseksi. Lukittujen köysien yksi tai useampi ulompi kerros koostuu kokonaan tai osittain lukitus- langoista, mikä tekee köyden pinnasta vedenpitävän tai vieraita aineita läpäisemättömän. Lukitut köydet ovat poikkileikkaukseltaan aina ympyrän muotoisia. 7318 Pultit, mutterit, ruuvit, myös kansiruuvit ja koukkuruuvit, niitit, sokat ja sokka- naulat, aluslaatat (myös jousilaatat) ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä 7318 14 91 Levyruuvit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat karkaistut ruuvit, joissa on kanta ja kiinnityskierre (kolmiokierre/terävä kierre) metallilevyyn ruuvamista varten. Kierre, joka ei ole metrinen, ulottuu varren päästä kantaan asti. Varren pää on teräväkärkinen tai tappimainen. Levyruuvit ovat yleensä ulkonäöltään seuraavanlaisia: 7318 15 10 Ruuvit, poikkileikkaukseltaan täyteisestä materiaalista sorvatut, varren paksuus enintään 6 mm Ruuvikoneella valmistettuina tavaroina pidetään sellaisia, jotka on sorvattu tangoista, profiileista tai langasta ruuvikoneella koko pinnaltaan. Näitä tavaroita ei välttämättä ole kierteitetty koko pituudeltaan. Sorvauksen lisäksi näitä tavaroita on voitu työstää muillakin metallia poistavilla menetel- millä, esim. jyrsimällä, poraamalla tai höyläämällä. Tavaroissa voi myös olla hahloja tai uria. Pinnan käsittely, joka ei muuta tavaroiden muotoa ja joka suoritetaan sorvauksen jälkeen, voidaan myös hyväksyä, jos tavarat ovat käsittelyn jälkeen yhä tunnistettavissa sorvaamalla saaduiksi tavaroiksi. 7318 15 20 Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosien kiinnittämiseen tarkoitetut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Hakapultit, joissa on tavallisesti neliökanta tai puolisuunnikaskanta, myös neliölukko- varrella, ja joita käytetään metallisissa ratapölkyissä. 2. Sidelaattaruuvit, joissa on tavallisesti neliö- tai kupukanta ja soikea varsi ja joiden avulla kiskot liitetään toisiinsa. 3. Muut rautatie- tai raitiotieradan rakennusosien kiinnittämiseen tarkoitetut pultit ja ruuvit, jotka on tavallisesti varustettu niihin liitetyillä muttereilla ja joiden varsien paksuus on vähintään 18 mm. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 329 7318 15 30 — 7318 15 49 Kannattomat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tavarat, jotka ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraa- vanlaisia: 7318 15 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ruuvit ja pultit, joissa on neliökolokanta, neliökanta, kahdeksio kantatai kolmiokanta. Erilaiset koho- ja kupukantaruuvit, esim. 7318 16 10 Poikkileikkaukseltaan täyteisestä materiaalista sorvatut, reiän läpimitta enintään 6 mm Ks. alanimikkeen 7318 15 10 selittävät huomautukset. 330 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 7318 16 91 ja 7318 16 99 Muut, sisäläpimitta Sisäläpimitta on mitattava ruuvikierteen juuresta. Toisaalta pulttien läpimitta on mitattava ruuvikierteen harjasta. 7320 Jouset ja jousenlehdet, rautaa tai terästä 7320 10 11 Paraabelijouset ja niiden lehdet Paraabelijouset ovat kuumamuokattuja lehtijousia, joiden poikkileikkaus kapenee keski- kohdasta kärkeen päin. 7320 20 81 Puristusjouset Puristusjouset on suunniteltu reagoimaan paineeseen ja tämän vuoksi ne on kelattu siten, että lepotilassa kierrokset ovat toisistaan erillään. 7320 20 85 Vetojouset Vetojouset on suunniteltu reagoimaan vetojännitykseen ja tämän vuoksi ne on kelattu siten, että lepotilassa kierrokset ovat toisissaan kiinni. 7320 20 89 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. vääntökierrejouset ja kartiomaiset kierrejouset. Vääntökierrejouset ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia: Kartiomaiset kierrejouset ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia: 7320 90 30 Lautasjouset Lautasjouset ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia: Pinottu lautasjousi (leikkauskuva) Yksittäinen lautasjousi 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 331 7324 Saniteettitavarat ja niiden osat, rautaa tai terästä 7324 10 10 ja 7324 10 90 Astianpesualtaat ja -pöydät sekä pesualtaat, ruostumatonta terästä Ruostumaton teräs on määritelty 72 ryhmän 1 huomatuksen e alakohdassa. Näiden alanimikkeiden tavarat on tavallisesti valmistettu austeniittisesta ruostumattomasta teräk- sestä, jossa on noin 18 prosenttia kromia ja 8 prosenttia nikkeliä. Nämä tuotteet valmistetaan joko syvävetämällä ruostumatonta teräslevyä, josta muodostuu yksiosainen pesuallas tai -pöytä tai liittämällä yhteen yksi tai useampi altaan tai pöydän osa ja yksi tai kaksi sileää tai uurrettua valutusalustaa. 7326 Muut tavarat, rautaa tai terästä 7326 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, joissa on yksi tai useampi teräslanka kahden paperi- tai muovikaistaleen välissä ja jotka eivät ole määräpituiseksi leikattuja. Nämä tavarat ovat tavallisesti rullina, joita käytetään automaattisissa pussinsulkijako- neissa. Kun nämä tuotteet on leikattu lyhyiksi (pusseihin jne. sopiviksi) paloiksi, ne luokitellaan nimikkeeseen 8309 (ks. HS-selitykset, nimike 8309, 9 kohta). 332 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 74 RYHMÄ KUPARI JA KUPARITAVARAT 7401 Kuparikivi; sementoitu kupari (saostettu kupari) 7401 20 00 Sementoitu kupari (saostettu kupari) Sementoitu kupari on hienojakoinen, epäpuhdas kuparin ja kuparioksidin seos. Kuparin osuus kuiva-aineen painosta vaihtelee olennaisesti, tavallisesti se on noin 50—85 painopro- senttia. 7406 Kuparijauheet ja -suomut 7406 20 00 Suomumaiset jauheet; suomut Suomumaiset jauheet voidaan erottaa mikroskoopilla. Ne ovat erittäin hienojyväisiä, yleensä kiiltäviä ja vähän öljymäisiä ja niitä käytetään tavallisesti maalien pigmenttiai- neina. Suomut voidaan erottaa paljain silmin tai suurennuslasin avulla. Ne esiintyvät pieninä, hienoina ja epäsäännöllisen muotoisina suomuina ja niitä käytetään tavallisesti pinnoiteai- neina. 7407 Kuparitangot ja -profiilit Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. suljetut profiilit (ontot profiilit), jotka eivät vastaa putkien määritelmää. 7411 Kupariputket Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 333 75 RYHMÄ NIKKELI JA NIKKELITAVARAT 7507 7507 11 00 ja 7507 12 00 Putket sekä putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), nikkeliä Putket Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 334 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 76 RYHMÄ ALUMIINI JA ALUMIINITAVARAT 7601 Muokkaamaton alumiini Tähän nimikkeeseen kuuluu HS-selityksissä nimikkeessä 7601 kuvatuissa muodoissa oleva alumiini sekä myös kappaleet, jotka on saatu näistä tuotteista leikkaamalla tai näitä tuotteita rikkomalla. 7601 20 91 ja 7601 20 99 Sekundaarit Sekundaarinen alumiini valmistetaan alumiinijätettä tai -romua sulattamalla. 7602 00 Alumiinijätteet ja -romu Tähän nimikkeeseen eivät kuulu muokkaamattomat jätteet ja romu, jotka on sulatettu (nimike 7601). 7602 00 11 Sorvaus- ja muut lastut, kaavinta- ja kuorimisjätteet, hiomajätteet, sahausjätteet ja viila- jauho; värjätyistä, pinnoitetuista tai yhteenliimatuista levyistä ja foliosta peräisin olevat jätteet, paksuus (tukiainetta huomioon ottamatta) enintään 0,2 mm Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sorvaus- ja muut lastut, kaavinta- ja kuorimisjätteet, sahausjätteet, hiomajätteet ja viilajauho, jotka ovat peräisin tuotteista, jotka on työstetty sorvilla, jyrsinkoneella, höylällä, poralla, sahalla, hiomakoneella tai viilalla. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös värjätyistä, pinnoitetuista tai yhteenliimatuista levyistä ja foliosta peräisin olevat jätteet, joiden paksuus (tukiainetta huomioon ottamatta) on enintään 0,2 mm. Ennen kuin metalli voidaan ottaa talteen näistä jätteistä, ne on erikoiskäsiteltävä vieraiden aineiden (rasva, öljy, pinnoitukset, paperi jne. ) poistamiseksi. 7602 00 19 Muut (myös tehtaiden hylkytavarat) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki muut alumiinijätteet, jotka eivät kuulu alanimik- keeseen 7602 00 11. Ilmaisulla ”tehtaiden hylkytavarat” tarkoitetaan uusia, viimeisteltyjä tai viimeistelemättö- miä tavaroita, joita valmistusvirheen (metallin rakennevian tai käsittelyvirheen) vuoksi voidaan käyttää ainoastaan metallin talteenottamiseksi. 7602 00 90 Romu Ilmaisulla ”alumiiniromu” tarkoitetaan vanhoja alumiinitavaroita, jotka rikkinäisinä, lei- kattuina tai kuluneina eivät enää sovellu alkuperäiseen käyttöönsä, sekä näistä tavaroista peräisin olevaa romua. 7603 Alumiinijauheet ja -suomut 7603 20 00 Suomumaiset jauheet; suomut Ks. alanimikkeen 7406 20 00 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 335 7608 Alumiiniputket Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä. 7612 Alumiiniset altaat, astiat, tynnyrit, tölkit, laatikot, rasiat ja niiden kaltaiset säilytyspäällykset (myös pursot ja muut putkilot), kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysva- rusteita 7612 90 10 Jäykät putkilot Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jäykät putkilot, joiden suurin ulkoläpimitta on tavallisesti enintään 40 mm, mutta pienempi kuin puolet putkilon (ilman suljinta) pituudes- ta. Tällaisia jäykkiä putkiloita käytetään erityisesti farmaseuttisten tuotteiden (tablettien) säilytyspäällyksinä. 336 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 78 RYHMÄ LYIJY JA LYIJYTAVARAT 7801 Muokkaamaton lyijy 7801 91 00 Jossa on painosta mitattuna antimonia pääasiallisena muuna aineena Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lyijy-antimoniseokset, joita käytetään pääasiallisesti valmistettaessa akkulevyjä (Pb 92—94 painoprosenttia, Sb 6—8 painoprosenttia) sekä kolmoisseoksia (lyijy-antimoni-tinaseokset), joissa antimonia on painosta enemmän kuin tinaa ja joita käytetään kirjasinmetallina (Pb 55—88 painoprosenttia, Sb 10—30 painopro- senttia, Sn 2—25 painoprosenttia). Antimoni tekee lyijystä kovempaa ja hauraampaa. 7801 99 91 Lyijyseokset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Lyijy-tina-antimoniseokset, joissa on enintään 20 painoprosenttia tinaa ja 10 painopro- senttia antimonia ja joita käytetään laakerimetallina. 2. Lyijy-tinaseokset, joita käytetään juotosaineina. 3. Lyijy-arseeniseokset (arseeni kovettaa lyijyä ja helpottaa pallomaisten lyijyhaulien valmistusta). 7806 00 Muut lyijytavarat 7806 00 10 Säiliöt, joissa on säteilyä estävä lyijypäällyste, radioaktiivisten aineiden kuljetukseen ja varastointiin tarkoitetut (Euratom) Lukuun ottamatta alanimikkeessä 8609 00 10 mainittuja kuljetuskontteja, tähän alanimik- keeseen kuuluvat kaikenlaiset lyijystä valmistetut tai lyijyllä vuoratut säiliöt, jotka on tarkoitettu radioaktiivisten aineiden kuljetukseen ja varastointiin niin, että näistä aineista lähtevä säteily ei voi vahingoittaa niiden välittömässä läheisyydessä sijaitsevia esineitä tai ihmisiä. Näiden säiliöiden muoto vaihtelee yksinkertaisista lieriömäisistä kannellisista tynnyreistä tai yksinkertaisista pienistä kannellisista laatikoista, jotka on kokonaan valmis- tettu lyijystä, isoihin säiliöihin, myös sisäpuolelta ruostumattomalla teräksellä päällystettyi- hin tai ulkopuolelta teräsnauhoilla vahvistettuihin ja kannattimilla, tuilla, kaksoisseinä- millä, laipoilla, erikoisventtiileillä, jäähdytysveden kierrättimillä, alustoilla(myös käänty- villä) jne. varustettuihin. Joissakin tapauksissa näiden säiliöiden seinämät voivat koostua kahdesta tai useammasta erillisestä sisäkkäisestä kuorikerroksesta tai säiliöissä voi olla useita erillisiä osia. Nämä säiliöt on suunniteltu lämmön- ja iskunkestäviksi ja vedenpitäviksi sekä niin, että ne kestävät sisältönsä aiheuttamaa korroosiota ja ennen kaikkea niin, että niiden pintojen sisä- ja ulkopuolelta on helppo poistaa radioaktiivisuus. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu pienet lieriömäiset lyijysäiliöt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi radioaktiivisten aineiden pulssilaskimissa (alanimike 7806 00 90). 7806 00 90 Muut HS-selityksissä, nimikkeessä 7806 mainittujen tavaroiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Lyijytiilet ja -levyt (jotka eivät ole nimikkeen 7804 tavaroita), jotka on työstetty niin, että niistä voidaan rakentaa toisiinsa liittämällä ulkoseiniä ja -kattoja, jotka suojaavat säteilyltä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 337 2. Pienet lieriömäiset lyijysäiliöt — myös useiksi erillisiksi osiksi irrotettavat — joita käytetään radioaktiivisten aineiden pulssilaskimissa. Niissä on aukko Geiger-laskimen, tuikelaskimen jne. asennusta varten ja ne on usein varustettu aukoilla näytteiden asettamista varten. 3. Lyijykehykset, jotka on tarkoitettu pitämään paikallaan erityisistä paksuista lasilevyistä tehtyjä ikkunoita kuumakammioissa, ts. suljetuissa tiloissa, joissa erittäin radioaktiivisia aineita käsitellään. 4. Säteilyn kollimaattorit. 338 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 MUUT EPÄJALOT METALLIT; KERMETIT; NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT 81 RYHMÄ 8101 Volframi ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu 8101 10 00 Jauheet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat volframijauheet, jotka on valmistettu vedyllä pelkistä- mällä volframitrioksidia (tai volframianhydridia). 8101 91 10 Muokkaamaton volframi, myös ainoastaan sintratut tangot; Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. tavallisesti prisman muotoiset ja jauheesta sintratut harkot ja tangot, joita ei ole vielä taottu, valssattu tai vedetty, 2. ainoastaan annostusta tai kuljetusta varten tablettien, rombien jne. muotoon puristettu volframijauhe. 8102 Molybdeeni ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu 8102 10 00 Jauheet Tähän alanimikkeeseen kuuluu puhtaasta molybdeenioksidista tai ammoniummolybdaa- tista pelkistetty molybdeenijauhe. 8102 91 10 Muokkaamaton molybdeeni, myös ainoastaan sintratut tangot; Alanimikkeen 8101 91 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8103 Tantaali ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu 8103 10 10 Muokkaamaton tantaali, myös ainoastaan sintratut tangot; jauheet Alanimikkeen 8101 91 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin muokkaama- tonta tantaalia. Tantaalijauhe valmistetaan tantaalioksidia pelkistämällä tai sulasta tantaalikaliumfluori- dista elektrolyysin avulla. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 339 82 RYHMÄ TYÖKALUT JA -VÄLINEET SEKÄ VEITSET, LUSIKAT JA HAARUKAT, EPÄJALOA METALLIA; NIIDEN EPÄJALOA METALLIA OLEVAT OSAT 8202 Käsisahat; kaikenlaisten sahojen terät (myös rako- ja urasahanterät sekä hammas- tamattomat sahanterät) 8202 20 00 Vannesahanterät Tähän alanimikkeeseen kuuluvat käyttövalmiit terät (päättömät sahat) ja vanteiden muo- dossa olevat terät metritavarana (jos ne on selvästi tarkoitettu käytettäviksi vannesahante- rinä). Vannesahanterät metallintyöstöä varten ovat hienohampaisia sahanteriä, joissa on säännöl- linen hammastus. Muiden aineiden kuin metallin työstöön tarkoitetut vannesahanterät ovat suhteellisen karkeahampaisia sahanteriä, joissa on ”haritushammastus” (ts. yksittäiset hampaat ovat hieman taipuneina vuoroin oikealle ja vuoroin vasemmalle puolelle terää pitkittäissuun- nasta katsottuna). Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu hampaattomat terät, joilla leikkaaminen tapahtuu terään kiinnitettyjen hioma-aineiden (esim. timanttijauhe, keinotekoinen korundi) avulla (nimike 6804). 8202 31 00 Joissa työtä suorittava osa on terästä 8207 8207 13 00 — 8207 19 90 Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) hampaattomat pyörösahanterät (alanimike 8202 99 11), b) hampaattomat katkaisukiekot, joilla leikkaaminen tapahtuu pintaan kiinnitettyjen hioma-aineiden (esim. timanttijauhe, keinotekoinen korundi) avulla (nimike 6804). Vaihdettavat työkalut käsityökaluja (myös mekaanisia) tai työstökoneita varten (esim. puristusta, meistausta, kierteittämistä, porausta, avartamista, aventamista, jyrsimistä, sorvaamista tai ruuvinkiertämistä varten), myös metallinvetolevyt, metallinpuristussuulakkeet sekä työkalut kallionporausta tai maankairausta var- ten Työkalut kallionporausta tai maankairausta varten Näiden alanimikkeiden työkaluissa työtä suorittava osa on tavallisesti nimikkeen 8209 00 laatta, kärki jne. Alanimikkeeseen 8207 19 10 luokitellaan kuitenkin työkalut, joissa työtä suorittava osa on asentamaton laatta, sauva, kärki jne. , jossa on synteettinen timanttikerros kiinnitettynä kermettiä olevaan alustaan. 8207 40 10 Työkalut sisäkierteiden tekoa varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla työkaluilla tehdään sisäkierteitä. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös mm. työkalut, joilla kierteet tehdään materiaalia irrottamatta. 8207 40 30 Työkalut ulkokierteiden tekoa varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla työkaluilla tehdään ulkokierteitä. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös työkalut, joilla kierteet tehdään materiaalia irrotta- matta. 340 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8207 70 31 Varsijyrsimet Varsijyrsimissä on lieriömäinen tai kartiomainen varsi, jonka avulla ne voidaan kiinnittää teränpitimeen. Varsijyrsimet ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia: 8212 Partaveitset ja partakoneet sekä niiden terät (myös partakoneenterien teelmät nauhoina) 8212 20 00 Partakoneenterät, myös partakoneenterien teelmät nauhoina Nauhoina olevien teelmien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. viimeistelemättömät terät, ts. teroittamattomat terät, myös rei’itetyt, 2. nauhoina olevat terät, jotka on teroitettu ainoastaan yhdeltä puolelta ja jotka ovat rei’ittämättömiä ja jotka asetetaan rullina partakoneeseen. 8215 Lusikat, haarukat, liemikauhat, reikäkauhat, kakkulapiot, kalaveitset, voiveitset, sokeripihdit ja niiden kaltaiset keittiö- ja ruokailuvälineet 8215 10 20 Jotka sisältävät ainoastaan hopeoituja, kullattuja tai platinoituja esineitä Tähän alanimikkeesen eivät kuulu tavarat, joissa on vähäisiä jalometallikoristeita (esim. ruokailuvälineen kädensijaan jäljennetty terälehtikuvio). 8215 10 30 Ruostumatonta terästä Ruostumaton teräs on määritelty 72 ryhmän 1 huomautuksen e alakohdassa. 8215 10 80 Muut Alanimikkeen 8215 10 20 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 341 8215 20 10 Ruostumatonta terästä Ruostumaton teräs on määritelty 72 ryhmän 1 huomautuksen e alakohdassa. 8215 91 00 Hopeoidut, kullatut tai platinoidut Alanimikkeen 8215 10 20 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä 8215 99 10 Ruostumatonta terästä Ruostumaton teräs on määritelty 72 ryhmän 1 huomautuksen e alakohdassa. 342 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 83 RYHMÄ ERINÄISET EPÄJALOSTA METALLISTA VALMISTETUT TAVARAT 8302 8302 20 10 ja 8302 20 90 Helat, varusteet ja niiden kaltaiset tavarat, jotka soveltuvat huonekaluihin, oviin, portaisiin, ikkunoihin, kaihtimiin, vaununkoreihin, valjasteoksiin, matka-arkkui- hin, kirstuihin, lippaisiin ja niiden kaltaisiin tavaroihin, epäjaloa metallia; vaate- naulakot ja -naulat, konsolit sekä niiden kaltaiset kiinteät kalusteet, epäjaloa metallia; kääntöpyörät ja niiden kaltaiset pyörät ja rullat (castors), joiden kiinni- tysrunko on epäjaloa metallia; itsetoimivat ovensulkimet, epäjaloa metallia Kääntöpyörät ja niiden kaltaiset pyörät ja rullat (castors) Kääntöpyöriä ja niiden kaltaisia pyöriä ja rullia (castors) käytetään moniin tarkoituksiin: huonekalujen, pianojen, sairaalavuoteiden, siirrettävien pöytien jne. varusteina sekä ostos- kärryjen, invalidivaunujen jne. pyörinä. Kääntöpyörät ja niiden kaltaiset pyörät ja rullat (castors), jotka eivät vastaa tämän ryhmän 2 huomautuksen edellytyksiä, luokitellaan tavallisesti alanimikkeeseen 8716 90 90. 8309 Tulpat, korkit ja kannet (myös kruunukorkit, kierrekorkit ja -kannet ja kaatotul- pat), pullonkapselit, kierretulpat, tulpansuojukset, sinetit ja muut pakkaustarvik- keet, epäjaloa metallia 8309 90 90 Muut 8311 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vetorenkaalla varustetut kannet, jotka on valmistettu epäjalosta metallista ja joita käytetään esim. juoma- tai säilyketölkeissä. Lanka, puikot, putket, levyt, elektrodit ja niiden kaltaiset tavarat, epäjaloa metallia tai metallikarbidia, juotos- tai hitsausainepäällyksin tai -täyttein, jollaisia käytetään metallin tai metallikarbidien juottamiseen tai hitsaamiseen; lanka ja puikot, yhteenpuristettua epäjaloa metallijauhetta, metallin ruiskuttamiseen käy- tettävät 8311 10 10 Hitsauselektrodit, joissa on rauta- tai terästäyte ja tulenkestävää ainetta oleva päällyste Alanimikkeen ilmaisu ”tulenkestävää” tarkoittaa, että elektrodin päällysteenä käytettävä aine on metallinsulatusuuneissa käytettävien juotos- tai hitsausaineiden kaltaista ja käyttäy- tyy kuin se olisi tulenkestävää ainetta. Päällyste suuntaa valokaaren hitsattavaan kohtaan ja muodostaa kuonaa, joka suojaa hitsattavaa kappaletta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 343 XVI JAKSO KONEET JA MEKAANISET LAITTEET; SÄHKÖLAITTEET; NIIDEN OSAT; ÄÄNEN TALLENNUS- TAI TOISTOLAITTEET, TELEVISIOKUVAN TAI -ÄÄNEN TALLENNUS- TAI TOISTOLAITTEET SEKÄ TÄLLAISTEN TAVAROIDEN OSAT JA TARVIKKEET 1 lisähuomautus A. Koneiden kokoamiseen tai huoltoon tarvittavat työkalut Jotta koneiden kokoamiseen tai huoltoon tarvittavat työkalut luokiteltaisiin samaan nimikkeeseen kuin asianomaiset koneet, niiden on täytettävä seuraavat kolme edelly- tystä, jotka koskevat niiden luonnetta, käyttötarkoitusta ja tullille esittämistä: 1. Niiden on oltava työkaluja, ts. nimikkeen 4417 00 tai 8205 käsityökaluja tai esim. alanimikkeen 8203 20 10, 8203 20 90, 8203 30 00, 8203 40 00, 8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 90, 9603 30 90, 9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 tai 9603 90 99 työkaluja. Tähän eivät kuulu 90 ryhmän mittaus- ja tarkistuskojeet. 2. Niiden on oltava tarkoitettu asianomaisten koneiden kokoamiseen tai huoltoon. Jos työkalut ovat samanlaisia, ainoastaan ne työkalut, joita on käytettävä samanai- kaisesti, luokitellaan samaan nimikkeeseen kuin asianomaiset koneet. Jos työkalut ovat erilaisia, ainoastaan yksi kappale kutakin työkalua voidaan luokitella samaan nimikkeeseen kuin kone. 3. Ne on esitettävä tullille samanaikaisesti kuin asianomaiset koneet. B. Vaihdettavat työkalut Jotta vaihdettavat työkalut luokiteltaisiin samaan nimikkeeseen kuin asianomaiset koneet, niiden on täytettävä seuraavat kolme edellytystä: 1. Niiden täytyy olla työkaluja, ts. nimikkeen 8207 työkaluja tai esim. nimikkeiden 4016, 4204 00, 5911 ja 6909 työkaluja tai alanimikkeen 6804 10 00, 6804 21 00, 6804 22 12, 6804 22 18, 6804 22 30, 6804 22 50, 6804 22 90, 6804 23 00 tai 9603 50 00 työkaluja. Muotteja (nimike 8480) ja (esimerkiksi nimikkeen 8466) tarvikkeita — mukaan lukien apukojeet ja -laitteet — ei pidetä työkaluina ja näin ollen ne eivät täytä tämän lisähuomautuksen edellytyksiä. 2. Niiden täytyy kuulua asianomaisten koneiden tavanomaiseen varustukseen: Koneen tavanomaiseen varustukseen kuuluvat: a) mikä tahansa lukumäärä samanlaisia työkaluja, jotka voidaan asentaa konee- seen samanaikaisesti; b) yksi kappale kutakin työkalua, jos ne ovat erilaisia. 3. Ne on esitettävä tullille ja tavallisesti myös myytävä yhdessä asianomaisen koneen kanssa. 3 lisähuomautus Osiinsa purettu tai kokoamaton kone voidaan tuoda maahan useina tavaralähetyksinä tietyn ajanjakson aikana, jos tämä on kaupallisten tai kuljetusteknisten syiden vuoksi tarpeellista. Jotta koneen eri osat voidaan luokitella samaan nimikkeeseen tai alanimikkeeseen kuin koottu kone, tuojan on laadittava kirjallinen hakemus tullitoimipaikalle viimeistään ensimmäisen tavaralähetyksen yhteydessä ja liitettävä hakemukseen: a) yksi tai tarvittaessa useampi koneen kaaviokuva, josta ilmenee tärkeimpien osien sarjanumerot, 344 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 b) osalähetyksien tavarat kattava yleinen luettelo, jossa ilmoitetaan eri osien ominaisuudet ja likimääräiset painot sekä edellä mainittujen tärkeimpien osien sarjanumerot. Hakemus voidaan hyväksyä ainoastaan, jos se liittyy koneen hankintasopimuksen toteutta- miseen ja ao. kone voidaan nimikkeistön mukaan katsoa yhdeksi täydelliseksi koneeksi. Kaikki osalähetykset on tuotava saman tullitoimipaikan kautta sovittuna ajanjaksona. Poikkeustapauksissa toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin sallia tuonnin usean tullitoimipaikan kautta. Sovittua ajanjaksoa ei voida pidentää ellei toimivaltaisille viran- omaisille toimiteta perusteltua hakemusta pidennyksestä. Jokaisen osalähetyksen yhteydessä on esitettävä luettelo, jossa luetellaan lähetykseen kuuluvat tavarat ja jossa on viitataan edellä mainittuun yleiseen tavaraluetteloon. Jokaises- ta tavaralähetyksestä laaditussa tulli-ilmoituksessa on oltava kuvaukset sekä ko. osalähe- tyksen tavaroista että täydellisestä koneesta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 345 YDINREAKTORIT, HÖYRYKATTILAT, KONEET JA MEKAANISET LAITTEET; NIIDEN OSAT 84 RYHMÄ Yleisohjeita Alanimikkeissä 8407 33 10, 8407 34 10, 8407 90 50 ja 8408 20 10 ilmaisulla ”tarkoitettu asennettaviksi teollises- ti” tarkoitetaan ainoastaan uusien moottoriajoneuvojen sarjatuotantoa tehtaissa, jotka valmistavat tai kokoavat moottoriajoneuvoja (myös alihankkijat). Näitä alanimikkeitä voidaan soveltaa ainoastaan moottoreihin, joita käytetään näissä alanimikkeissä mainittujen uusien ajoneuvojen tuotannossa. Näin ollen näihin alanimikkeisiin eivät kuulu samankaltaiset moottorit, joita käytetään varaosina. 8402 Höyrykattilat ja muut höyrynkehittimet (muut kuin keskuslämmityskattilat, joilla voidaan kehittää myös matalapaineista höyryä); kuumavesikattilat 8402 19 90 Muut 8405 8405 10 00 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hybridityyppiset tuliputki-vesiputki-kattilat sekä myös erilaiset säiliökattilat, esim. sähkölämmitteiset höyrykattilat, joissa on tulipesän sijasta sähkövastus. Generaattorikaasu- tai vesikaasugeneraattorit, myös puhdistimineen; asetyleeni- kaasugeneraattorit ja niiden kaltaiset vesimenetelmällä toimivat kaasugeneraatto- rit, myös puhdistimineen Generaattorikaasu- tai vesikaasugeneraattorit, myös puhdistimineen; asetyleenikaasugene- raattorit ja niiden kaltaiset vesimenetelmällä toimivat kaasugeneraattorit, myös puhdistimi- neen Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) valokaasugeneraattorit (koksausuunit), joita käytetään kaasulaitoksissa (nimike 8417), b) elektrolyysikaasugeneraattorit (jotka käytetystä elektrolyytistä riippuen tuottavat esim. typpidioksidia, vetysulfidia tai sinihappoa), jotka luokitellaan nimikkeeseen 8543. 8407 Kipinäsytytteiset iskumäntä- tai kiertomäntämoottorit 8407 21 10 — 8407 29 80 Moottorit alusten kuljettamiseen Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu moottorit, joita käytetään aluksissa muihin tarkoituk- siin kuin kuljettamiseen. 8408 Puristussytytteiset mäntämoottorit (diesel- tai puolidieselmoottorit) 8408 10 11 — 8408 10 99 Moottorit alusten kuljettamiseen Ks. alanimikkeiden 8407 21 10—8407 29 80 selittävät huomautukset. 346 8409 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeen 8407 tai 8408 moottoreissa HS-selityksissä nimikkeessä 8409 mainittujen nimikkeeseen kuulumattomien tavaroiden lisäksi tähän nimikkeeseen eivät kuulu: a) vulkanoidusta kumista (ei kuitenkaan kovakumista) valmistetut putket ja letkut (nimike 4009), b) epäjalosta metallista valmistetut taipuisat putket ja letkut (nimike 8307), c) tiivisteet (jotka tavallisesti luokitellaan valmistusaineensa mukaan tai nimikkeeseen 8484). 8409 99 00 Muut Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. pakokaasuturboahtimet, joita käytetään purista- maan palamiseen tarvittavaa ilmaa mäntämoottorin tehon lisäämiseksi. Nämä laitteet luokitellaan turbiinikäyttöisinä ilmakompressoreina nimikkeeseen 8414. 8411 Suihkuturbiinimoottorit, potkuriturbiinimoottorit ja muut kaasuturbiinit 8411 11 10 — 8411 12 90 Suihkuturbiinimoottorit Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu ns. jälkipolttoon kuuluvat apulaitteet, jotka esitetään tullille erikseen (alanimike 8411 91 10 tai 8411 91 90). 8412 Muut voimakoneet ja moottorit 8412 21 10 — 8412 29 99 8412 21 10 — 8412 21 99 Hydrauliset voimakoneet ja moottorit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. hydraulisessa voimansiirrossa käytettävät moottorit. Lineaarisesti toimivat (sylinterit) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat hydrauliset asetus- ja lukituslaitteet, joita käytetään ilma-aluksen miehistön istuimien asennon säätämiseen. 8413 Nestepumput, myös mittauslaittein; neste-elevaattorit 8413 50 30 Hydrauliset yksiköt Ks. HS-selitykset, nimike 8412, B kohdan 6 alakohta. 8413 60 30 Hydrauliset yksiköt 8413 70 61 — 8413 70 80 8413 70 91 ja 8413 70 99 Ks. HS-selitykset, nimike 8412, B kohdan 6 alakohta. Radiaalipumput Radiaalipumpuissa nestettä liikutetaan kohtisuorassa juoksupyörän akseliin nähden. Muut keskipakopumput Näihin alanimikkeisiin kuuluvat erityisesti aksiaalipumput, joissa nestettä liikutetaan juoksupyörän akselin suuntaisesti. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. yhdistetyt radiaali- ja aksiaalipumput (esim. säteen suuntainen nesteen imu ja akselin suuntainen nesteen poisto tai akselin suuntainen nesteen imu ja säteen suuntainen nesteen poisto). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 347 8413 81 10 — 8413 82 00 Muut pumput; neste-elevaattorit Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu: a) Lääkintäkäyttöön tarkoitetut imupumput, joilla poistetaan eritteitä ja joissa on pum- pun lisäksi imulaite ja joita käytetään leikkaussaleissa tai ambulansseissa (liikkuvat leikkaussalit) (nimike 9018). b) Lääkintäkäyttöön tarkoitetut pumput, jotka ovat mukana pidettäviä, kannettavia tai kehoon istutettavia ja joissa on syöttösäiliö. Nämä pumput toimivat lääkeannosteli- joina. Pumppu ja energianlähde, joka pitää pumpun toiminnassa, on asennettu yhtei- seen ulkokuoreen (nimike 9021). 8414 Ilma- tai tyhjiöpumput, ilma- ja muut kaasukompressorit sekä tuulettimet; tuule- tus- tai ilmankiertokuvut sisäänrakennetuin tuulettimin, myös jos niissä on suo- dattimet Tähän nimikkeeseen pumppuina ja kompressoreina luokitellaan myös mm. moottoripum- put, turbopumput, sähkömoottoriin kytketyt kompressorit ja turbokompressorit. 8414 10 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. nesterengastyhjiöpumput ja kalvotyhjiöpumput. 8414 20 10 — 8414 20 99 8414 51 10 — 8414 59 90 Käsi- tai jalkakäyttöiset ilmapumput Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan HS-selityksissä, nimikkeen 8414 kohdassa A kuvaillut käsi- tai jalkakäyttöiset pumput, ts. pumput, jotka toimivat lihasvoimalla. Niiden on oltava suunniteltu erityisesti pneumaattisten renkaiden (esim. pyörien ja moottoriajo- neuvojen renkaiden) ja niiden kaltaisten tavaroiden, kuten esim. ilmapatjojen, ilmatyynyjen ja kumiveneiden, pumppaamiseen. Tuulettimet Näiden alanimikkeiden tuulettimina pidetään ainoastaan tuulettimia, joilla on HS-selityk- sissä nimikkeen 8414 kohdassa B kuvaillut ominaisuudet ja jotka täyttävät seuraavat edellytykset: 1. niiden ilman- tai kaasunpaine on enintään 0,2 MPa, 2. niissä on ainoastaan yksi pyörivä pinta (yksiportainen). Ilmakompressorit, jotka eivät täytä edellä mainittuja edellytyksiä, luokitellaan alanimikkei- siin 8414 80 10—8414 80 90. 8414 59 50 Keskipakotuulettimet Keskipakotuulettimissa ilma tai muu kaasu tulee sisään akselin suuntaisesti ja poistuu säteen suuntaisesti. 8414 80 21 ja 8414 80 29 Turbokompressorit Turbokompressoreissa ulkoinen moottori pyörittää siipipyöräakselia ja siipipyörä puoles- taan saa liikkeelle pumpattavan ilman tai kaasun. Turbokompressorit voivat olla yksijuok- supyöräisiä tai monijuoksupyöräisiä (yksiportaisia tai moniportaisia) aksiaali- tai radiaali- kompressoreita. Yksinkertaisia kaksiportaisia kompressoreita käytetään esim. pölynimu- reissa. 348 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8414 80 21 Yksijuoksupyöräiset (yksiportaiset) Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös mm. mäntämoottoreiden pakokaasuturboahtimet, joita käytetään puristamaan palamiseen tarvittavaa ilmaa moottorin tehon lisäämiseksi. Ne ovat yksijuoksupyöräisiä (yksiportaisia) ilmaturbokompressoreita (puhaltimia), joita käyte- tään synnyttämään suurempi kuin 0,2 MPa:n ylipaine ja joita pyöritetään ahdinkammion vieressä olevalla pakokaasuturbiinilla. Pakokaasuturbiini on asennettu mäntämoottoriin, joka syöttää turbiiniin pakokaasuja. 8414 90 10 ja 8414 90 90 Osat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. mäntämoottoreiden pakokaasuturboahtimien osat. Pakokaasuturboahtimien kanssa käytettävien pakokaasuturbiinien osat luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 8411 kaasuturbiinin osina ilman polttokammiota. 8418 Jääkaapit, pakastimet ja muut jäähdytys- tai jäädytyslaitteet ja -laitteistot, sähköllä toimivat ja muut; lämpöpumput, muut kuin nimikkeen 8415 ilmastointilaitteet 8418 69 99 Muut ja muissa kosteissa Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jäähdytyskuivaimet, joita käytetään kuivaamaan ilmaa uimahalleissa ensisijaisesti jäähdytyskoneesta ja moottorikäyttöisestä tuulettimesta. Tuuletin imaisee kosteaa ilmaa, joka johdetaan jäähdytyskoneen höyrystimeen, missä ilmassa oleva vesihöyry tiivistyy kylmille seinille. Tuloksena syntynyt lauhde johdetaan avoimeen säiliöön. Kuivattu ilma johdetaan uudelleenlämmittämistä varten jäähdytyskoneen kuumennetun lauhduttimen läpi ja syötetään takaisin huoneeseen. tiloissa. Ne koostuvat Kun kyseessä ovat tämän alanimikkeen sellaiset jäähdytyskuivaimet, joita käytetään kuivaamaan paineilmaa paineilmajärjestelmissä, kuivattu paineilma lämmitetään uudelleen tavallisesti lisäksi asennetulla ilma/ilma-lämmönsiirtimellä. Tämä lämmönsiirrin ohjaa läm- mön kosteasta paineilmasta, joka tulee sisään jäähdytyskuivaimen tulopuolelta, seinien kautta kuivattuun paineilmaan. Näitä laitteita ei ole varustettu ilman lämpötilaa säätävillä laitteilla. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu laitteet, joilla valmistetaan hiilihappojäätä suurpainehiilidioksidin painetta nopeasti laskemalla ja tätä seuranneella alijäähdytyksellä (nimike 8479). 8419 Koneet ja laitteet, myös sähköllä kuumennettavat, aineiden käsittelyä varten lämpötilan muutoksen käsittävällä menettelyllä, kuten kuumentamalla, keittä- mällä, paahtamalla, tislaamalla, rektifioimalla, steriloimalla, pastöroimalla, höyryt- tämällä, kuivaamalla, haihduttamalla, höyrystämällä, tiivistämällä tai jäähdyttä- mällä, muut kuin koneet ja laitteet, jollaisia käytetään taloustarkoituksiin; veden- kuumennuslaitteet ja kuumanvedenvaraajat, muut kuin sähköllä toimivat 8419 20 00 Sterilointilaitteet lääkinnälliseen, kirurgiseen tai laboratoriokäyttöön laitteet, Tämän alanimikkeen leikkaussalien, lääkärikeskusten jne. varusteiksi, ovat säiliöitä, joissa lääkinnälliseen ja kirurgiseen käyt- töön tarkoitettuja kojeita sekä puuvillavanua, hygroskooppista puuvillavanua ja muita kääreitä pidetään vähintään 100 °C:ssa, jotta niissä olevat mahdolliset mikro-organismit tuhoutuisivat. tarkoitettu klinikoiden, jotka on 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 349 Ne ovat yleensä suuntaissärmiön tai sylinterin muotoisia, jalustalle asennettuja laitteita, joissa on irrotettavat ristikot. Säiliöt ovat tavallisesti terästä tai alumiinia ja ne on vuorattu eristävällä aineella. Luukku voi olla varustettu lasilla, jotta sen läpi voi nähdä sisälle asetetut kojeet. Jotkut laitteet ovat lipaston tai muun huonekalun muotoisia. Tällöin varsinaisessa steriloimislaitteessa voi olla teline, jossa säilytetään steriloitavia kojeita ja muita steriloitavia tavaroita, mikä ei kuitenkaan muuta laitteen luokittelua tähän alanimik- keeseen. Nämä laitteet kuumennetaan alkoholilla, paloöljyllä, kaasulla tai sähköllä ja sterilointi tapahtuu laitteesta riippuen joko kiehuvalla vedellä (astiat), höyryllä paineen alaisena (autoklaavit) tai kuivalla kuumailmalla (uunit). 8419 50 10 ja 8419 50 90 Lämmönsiirtimet Lämmönsiirtimiä käytetään: 1. lämpötilan muutoksen aikaansaamiseksi nesteissä tai kaasuissa ilman, että niiden olomuoto muuttuu; joissakin tapauksissa tämä lämpötilan muutos riittää sterilointiin tai pastörointiin, 2. nesteiden höyrystämiseen tai tiivistämiseen. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. lauhduttimet typpeä tai muita kaasuja varten, 2. 3. 4. jäädytyslaitteet pääasiallisesti värjäyksessä ja kuivapesussa käytettyjen liuottimien jääh- dyttämistä ja tiivistämistä varten, jäähdytyslaitteet nesteitä, höyryä tai kaasua varten; näitä laitteita käytetään eri teolli- suuden aloilla (esim. meijereissä ja panimoissa), jatkuvakäyttöiset pastörointilaitteet, joita käytetään erityisesti meijereissä (levypastö- rointilaitteet). Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu: a) alanimikkeiden 8419 11 00 tai 8419 19 00 vedenkuumennuslaitteet tai kuumanveden- varaajat, b) laitteet, joissa — lämmönsiirtoa käytetään muuttamaan nestemäinen tai kaasumainen aine kiinteään olomuotoon (esim. suihkukuivaamalla), — kahden nesteen välinen lämmönsiirto ei tapahdu erottavan väliseinän läpi (esim. jäähdytystornit). Tällaiset laitteet luokitellaan tavallisesti alanimikkeeseen 8419 89 10 tai 8419 89 98. 8419 89 10 Jäähdytystornit ja vastaavat laitokset vesikierron avulla tapahtuvaa suoraa (ilman erottavaa väliseinää) jäähdytystä varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat jäähdytystornit, joissa jäähdytettävästä vedestä vapautuu lämpöä suoraan ilmaan haihtumalla. Kuumennettu vesi pumpataan jäähdytystornissa ylös, jonka jälkeen se valuu vapaasti alas tornin sisällä, jolloin nouseva ilma jäähdyttää veden (hormivaikutus). 350 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8419 89 98 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat raakojen makkaroiden savustuslaitteet, myös jos laite lämpökäsittelee makkaraa savustuksen aikana, jolloin makkara kypsyy osittain tai koko- naan. Laitteissa on suuri höyrykierukoilla lämmitettävä kammio, jonne ulkopuolella savua. Laitteet on varustettu sijaitseva kostutuslaitteistoilla ja jäähdyttävillä kierukoilla, joissa on kylmää vettä. Raa’at makkarat kuljetetaan kammioon liikkuviin kehyksiin ripustettuina. tuuletin puhaltaa kuumaa tai kylmää Tähän alanimikkeeseen ei luokitella ”astianjakelulaitteita”, joissa säilytetään astioita ja joista niitä jaetaan ruokailijoille ruokaloissa tai itsepalveluravintoloissa, vaikka laitteet olisi varustettu astioita lämmittävällä sähkölämmityslaitteella tai vesihaudelämmityksellä (ni- mike 9403). 8421 Lingot, myös kuivauslingot; nesteiden tai kaasujen suodatus- tai puhdistuskoneet ja -laitteet 8421 39 71 Katalyyttimenetelmällä toimivat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. moottoriajoneuvojen pakokaasujärjestelmiin tai teollisuuslaitosten savukaasuputkiin asennettavat katalyyttiset pakokaasunpuhdistimet, jotka poistavat typpioksidia ja mahdollisesti muita saastuttajia (esim. hiilimonoksidia eli häkää ja hiilivetyjä) pako- tai savukaasuista kemiallisen reaktion avulla ilmansaasteiden vähentämiseksi. Moottoriajoneuvoihin asennetuissa katalyyttisissä konverttereissa on keraaminen kennosto (monoliittinen tukirakenne), jonka kanavat on päällystetty aktivoi- dulla katalyyttisellä materiaalilla. Teollisuuslaitosten savukaasunpuhdistajissa on tukikehys, jossa on suuri määrä katalyyttisiä komponentteja. Monoliittiset tukirakenteet ja katalyytti- set komponentit, jotka esitetään tullille erikseen, luokitellaan kuitenkin katalyytteinä nimikkeeseen 3815. 8421 39 98 Muut 8422 Sähköstaattisella tai termodynaamisella prosessilla toimivien laitteiden lisäksi tähän alani- mikkeeseen kuuluvat mm. kaasunpuhdistuslaitteet, jotka erottavat kaasuseoksen yksittäiset aineosat toisistaan erottamista ylläpitävän prosessin avulla. Astianpesukoneet; koneet ja laitteet pullojen tai muiden pakkausastioiden puh- distamista tai kuivaamista varten; koneet ja laitteet pullojen, tölkkien, laatikoiden, pussien, säkkien tai muiden tavaranpäällysten täyttämistä, sulkemista tai nimila- pulla varustamista varten; koneet ja laitteet pullojen, ruukkujen, putkiloiden ja niiden kaltaisten tavaranpäällysten kapseloimista varten; muut pakkaus- tai kääri- miskoneet ja -laitteet (myös kutistepakkauskoneet ja -laitteet); juomien hiilihapot- tamiskoneet ja -laitteet 8422 90 10 Astianpesukoneiden Astianpesukoneiden ohjelmoidut aikakytkimet, jotka esitetään tullille erikseen, luokitellaan niiden ominaisuuksien perusteella (esim. nimike 9107 00 00). 8423 Punnituslaitteet (ei kuitenkaan vaa’at, joiden herkkyys on vähintään 0,05 g), myös painon perusteella toimivat lasku- tai tarkkailulaitteet; punnituslaitteiden kaiken- laiset punnukset 8423 20 00 Vaa’at kuljettimilla liikkuvan tavaran jatkuvaa punnitusta varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuljettimien sähkömekaaniset vaa’at. Tällaisten vaakojen rakenne ja toimintatapa vastaa alanimikkeiden 8423 81 10—8423 89 90 selittä- vissä huomautuksissa kuvattujen sähkömekaanisten vaakojen rakennetta ja toimintata- paa. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 351 8423 30 00 Vakiopainovaa’at ja vaa’at, jotka punnitsevat ennalta määrätyn määrän tavaraa säkkeihin tai säiliöihin, myös astiavaa’at 8423 81 10 — 8423 89 90 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. edellä kuvattujen tyyppiset sähkömekaaniset vaa’at. Näiden vaakojen rakenne ja toimintatapa vastaa alanimikkeiden 8423 81 10—8423 89 90 selittävissä huomautuksissa kuvattujen sähkömekaanisten vaakojen rakennetta ja toiminta- tapaa. Muut punnituslaitteet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. sähkömekaaniset vaa’at, joissa punnittavien kohtei- den paino muunnetaan sähköiseksi (sähkövirta-) signaaliksi vaa’assa olevan anturin avulla. Vaa’an sisään rakennettu mittauslaite mittaa puolestaan sähkövirran. Tällaisten vaakojen mittausantureissa on tavallisesti punnituskennoja tai -sauvoja, jotka on yhdistetty venymä- liuskoilla (ominaissähkövastukset) sähköisen sillan muodostamiseksi. Punnittavan massan aiheuttama kuormitus muuttaa punnituskennojen muotoa, mikä aiheuttaa venymäliuskojen pituuden muutoksen (kutistuminen tai venyminen) ja näin ollen sähkövastuksen muutok- sen, joka on suhteellinen punnittavaan massaan nähden ja joka muuttuneena sähkövirtana siirtyy vastusmittasillan kautta vaa’an mittauslaitteeseen. Tavallisesti yhden kotelon sisällä olevan mittauskojeen eli punnitusyksikön, vaakanäytön tai punnitusosoittimen lisäksi sähkömekaanisissa vaaoissa voi olla myös muita yksikköjä, jotka on yhdistetty toisiinsa kaapelilla (esim. näppäimistö, muistiyksikkö, tulostin, näyttö- pääte, ohjauslaite ja merkinlukija, joka valvoo vaa’an käyttöä). Tällaisissa punnitusjärjes- telmissä on useita vaakoja voitu yhdistää yhteiseen mittauskojeeseen (tällaisista käytetään myös nimitystä ”punnitusetäpäätteet”). Edellä mainitut vaa’at on voitu varustaa myös liitännällä, jonka avulla vaaka voidaan yhdistää automaattiseen tietojenkäsittely-yksikköön. Sähkömekaanisia vaakoja pidetään elektronisina vaakoina, jos vaa’an mittauskojeeseen on rakennettu mikroprosessorit, jolloin voidaan laskea esim. punnitun määrän hinta käyttä- mällä vaakaan syötettyä yksikköhintaa (esim. kilohintaa). 8424 Mekaaniset nesteen tai jauheen ruiskutus-, hajotus- tai sumutuslaitteet (myös käsikäyttöiset); tulensammuttimet, myös panostetut; ruiskupistoolit ja niiden kal- taiset laitteet; höyryn- tai hiekanpuhalluskoneet sekä niiden kaltaiset suihkutusko- neet 8424 30 10 Paineilmalla toimivat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hiekanpuhalluskoneet, joissa on ilmakompressori ja joita käytetään sytytystulppien puhdistamiseen tai monoliittisten sähkökondensaattoreiden trimmaukseen. Trimmauksella tarkoitetaan johtavan kondensaattoriaineen poistamista hiekkasuihkulla niin, että kondensaattorissa saadaan aikaan haluttu kapasitanssi. 8424 89 95 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ”pesukoneet”, joilla puhdistetaan moottoriajoneu- voja, metalliosia tai muita tavaroita vettä, bensiiniä tai muuta nestettä sumuttamalla. Koneissa on pumppu ja suuttimin varustetut letkut sekä tarpeen mukaan syöttölaite, lämmityslaite jne. täydellisen yksikön muodostamiseksi. 352 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu mm. suurpaineella toimivat, vesisuihkulla puhdistavat laitteet (alanimikkeet 8424 30 01—8424 30 09). 8426 Laivojen nostopuomit; nostokurjet, myös kaapelinosturit; liikkuvat portaalinos- turit, haaratrukit ja nosturitrukit 8426 41 00 ja 8426 49 00 Muut koneet, itseliikkuvat Ks. HS-selitykset, nimike 8426 (”omalla voimallaan kulkevat ja muut siirrettävät koneet”), b kohdan 2 alakohta. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat itseliikkuvat koneet eroavat nimikkeen 8705 erikoismoot- toriajoneuvoista siinä, että niillä on tavallisesti seuraavat ominaisuudet: 1. niitä liikuttaa moottori, joka muodostaa osan nostolaitteesta, 2. niiden enimmäisnopeus on 20 km tunnissa, 3. niissä on yksi hytti, joka muodostaa osan nostolaitteesta, 4. ne eivät tavallisesti liiku kuormattuina tai jos ne liikkuvat, liikkuminen on rajoitettua ja liittyy niiden nostotoimintoihin. 8428 Muut nosto-, käsittely-, lastaus- tai purkauskoneet ja -laitteet (esim. hissit, liukuportaat, kuljettimet ja ilmaköysiradat) 8428 90 30 Valssainkoneistot; rullapöydät tuotteiden syöttämistä ja poistamista varten; kallistus- ja käsittelylaitteet valanteita, harkkoja, tankoja ja laattateelmiä varten Tähän alanimikkeeseen kuuluu kaksi koneistoryhmää, joita käytetään apulaitteina valssai- missa tai valssaamoissa: 1. rullapöydät valssattujen kappaleiden (valanteiden, tankojen, laattateelmien, levyjen, nauhojen, lankojen, putkien jne. ) syöttämistä ja poistamista varten, 2. kallistus- ja käsittelylaitteet valanteita, harkkoja, tankoja ja laattateelmiä varten. Näitä koneita ovat mm. : 1. Rullapöydät tai rullakuljettimet, joiden rullat voivat myös olla moottorikäyttöisiä ja jotka on tarkoitettu syöttämään valssitavaraa valssaintuoliin ja poistamaan sen sieltä tai kuljettamaan valssitavaran yhdestä valssaintuolista toiseen. 2. Syöttörullat (”pinch rolls”), jotka toimivat vastaavalla tavalla kuin edellä mainitut koneet ja joissa on kaksi sarjaa rullia, joiden välistä valssitavara kulkee. 3. Jäähdytystasot, jotka ovat valssauslinjojen päissä sijaitsevia rullapöytiä, joille valssita- vara (esim. tangot tai lanka) kuljetetaan hitaasti, jotta se jäähtyisi ympäröivän ilman vaikutuksesta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 353 4. Nosto- ja kallistustasot valssaimiin, joissa on useita päällekkäisiä valssisarjoja (kolmi- valssaimet ja kaksoisparivalssaimet). Tällaiset laitteet koostuvat pöydästä, joka kallis- tuu akselin varassa valssauslinjan ääripäässä. Pöydässä on moottorikäyttöiset rullat. Kun valssitavara on kulkenut yhden valssisarjan läpi, se saapuu pöydälle, joka kallistuu ja asettuu samalle korkeudelle kuin seuraava valssisarja, jonka väliin pöydän moottori- käyttöiset rullat työntävät valssitavaran. 5. Siirtolaitteet, joita käytetään valssauslinjoilla, joissa on rinnakkaiset valssituolit, siirtä- mään esim. tankoja ensimmäisen valssituolin rullapöydältä toisen valssituolin rullapöy- dälle. 6. Kallistus- ja kääntölaitteet, jotka kallistavat tai kääntävät valmisteita. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu esim: a) Automaattiset valanteiden käsittelylaitteet ja -koneet (esim. nosturit ja traverssinostu- rit), joita käytetään syöttämään valssitavaraa valssaimiin, mutta jotka eivät suoraan osallistu valssaimien toimintaan (alanimikkeet 8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 tai 8426 99 90). b) Erittäin radioaktiivisten aineiden etäiskäsittelyyn suunnitellut koneet (alanimike 8428 90 98). 8428 90 98 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ns. porrashissit, ts. lastauslavalla varustetut nosto- laitteet, jotka on kiinnitetty porraskaiteisiin ja joita käytetään siirrettäessä rullatuoleja ja niissä istuvia potilaita tai invalideja ylös tai alas portaita. Porraskiipijät, joissa on telaketjun kaltainen alusta ja joita käytetään samaan tarkoitukseen kuin edellä mainittuja laitteita, eivät kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan ne luokitellaan pyörätuolien tarvikkeina nimikkeeseen 8714. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ns. potilashissit. Niissä on tukikehikko ja istuin ja niillä nostetaan tai lasketaan istuvia potilaita kylpyhuoneessa tai siirrettäessä heitä vuotee- seen. Irrotettava istuin on kiinnitetty tukikehikkoon köysillä tai ketjuilla. 8429 Itseliikkuvat puskutraktorit (bulldozerit ja angledozerit), tiehöylät, raappausko- neet, kaivinkoneet, kauhakuormaajat, maantiivistyskoneet ja tiejyrät 8429 30 00 Raappauskoneet Ks. HS-selitykset, nimike 8429, kohta C. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu yhdistelmäraappauskoneet, jotka koostuvat traktorista (myös yksiakselisesta traktorista) ja varsinaisesta raappauskoneesta. 87 ryhmän 2 huomau- tuksen mukaisesti molemmat osat on luokiteltava omiin nimikkeisiinsä (traktori nimikkee- seen 8701 ja raappauskone alanimikkeeseen 8430 62 00). 354 8432 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Maanviljelys-, puutarhanhoito- tai metsänhoitokoneet ja -laitteet maan muokkaa- mista tai viljelyä varten; nurmikko- tai urheilukenttäjyrät 8432 30 11 Keskusvetoiset tarkkuusrivikylvökoneet 8433 8433 11 10 — 8433 19 90 8438 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat koneet, jotka kylvävät yksittäiset siemenet tai jyvät maahan riveihin säännöllisin välein. Nämä koneet voivat kylvää useita siemenrivejä samanaikaisesti. Sadonkorjuu- tai puimakoneet ja -laitteet, myös olki- tai rehupaalaimet; ruohon- leikkuu- tai niittokoneet; munien, hedelmien tai muiden maataloustuotteiden puhdistus- tai lajittelukoneet, muut kuin nimikkeen 8437 koneet ja laitteet Ruohonleikkuukoneet Ks. HS-selitykset, nimike 8433, A kohdan toiseksi viimeisen kappaleen kuvaus istumaleik- kureista. Muualle tähän ryhmään kuulumattomat koneet ja laitteet elintarvikkeiden tai juomien teollista valmistusta varten, muut kuin koneet ja laitteet eläinrasvojen ja -öljyjen tai kasvirasvojen ja rasvaisten kasviöljyjen erottamista tai valmistusta varten 8438 80 10 Kahvin tai teen valmistusta varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. koneet erilaisten teelaatujen sekoittamista varten ja koneet kahvin jauhamista varten. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. koneet käyttövalmiin teen tai kahvin teollista valmistusta varten (alanimike 8419 81 91), koneet kahvin paahtamista varten (alanimike 8419 89 98) (alanimike 8419 39 90). (pikakahvin) valmistusta varten tai koneet kahvijauheen 8439 Koneet ja laitteet, joilla valmistetaan massaa kuituisesta selluloosa-aineesta tai valmistetaan tai jälkikäsitellään paperia, kartonkia tai pahvia 8439 30 00 Paperin-, kartongin- tai pahvinjälkikäsittelykoneet ja -laitteet HS-selityksissä, nimikkeen 8439 osassa III mainittujen koneiden lisäksi tähän alanimikkee- seen kuuluvat pergamentointikoneet. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: a) Koneet, joiden toiminnot vastaavat edellä mainittujen koneiden toimintoja, mutta joita ei käytetä paperi-, kartonki- tai pahviarkkien valmistuksessa tai jälkikäsittelyssä, vaan näistä aineista tehtyjen tuotteiden valmistuksessa tai jälkikäsittelyssä, esim. paperimu- kien tai -pakkausten jne. vahaamisessa upotusmenetelmällä (alanimike 8479 89 98). Koneet, joilla valmistetaan paperi-, kartonki- tai pahvituotteita kuten paperimukeja, -rasioita, -pakkauksia jne. , luokitellaan nimikkeeseen 8441. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 355 b) Koneet, joilla valmistetaan paperi-, kartonki- tai pahviarkeista tuotteita, joita ei nimikkeistön kannalta enää pidetä paperina, kartonkina tai pahvina. Tällaisia ovat esim. koneet, joilla kiinnitetään hioma-aineita paperille tai joilla pinnoitetaan paperia valoherkillä emulsioilla (alanimike 8479 89 98). 8441 Muut koneet ja laitteet paperimassan, paperin, kartongin tai pahvin edelleenkäsit- telyä varten, myös kaikenlaiset leikkauskoneet 8441 10 20 Muut pitkittäisleikkaus- ja katkaisukoneet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat koneet, jotka tuottavat määrätyn kokoisia arkkeja päättömästä paperirainasta ainoastaan katkaisemalla tai samanaikaisesti pitkittäisleikkaa- malla ja katkaisemalla. 8441 10 30 Giljotiinityyppiset leikkurit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat koneet, jotka leikkaavat paperipinoja yhdellä terällä; leikkauspöydän yläpuolelle asetettu palkki pitää paperia tukevasti paikallaan leikkauslinjan kohdalta. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös yksiteräiset koneet, joissa on kirjapinojen puhtaak- sileikkausta varten pyörivä leikkauspöytä, jonka avulla kirjapinoja käännetään 90 astetta ensimmäisen ja toisen leikkauksen jälkeen. 8441 10 40 Kolmiteräiset tasausleikkurit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. koneet, joissa kolme terää on asetettu 90 asteen kulmaan toisiinsa nähden ja joita käytetään kirjapinojen puhtaaksileikkaukseen. Kaksi terää leikkaa samanaikaisesti pinossa olevien kirjojen ylä- ja alareunat, minkä jälkeen kolmas terä leikkaa etureunat tai päinvastoin. 8441 10 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. käsi- tai jalkakäyttöiset koneet. 8442 Koneet ja laitteet (muut kuin nimikkeiden 8456—8465 työstökoneet) kirjakkeiden valamista tai latomista varten tai kuva- tai painolaattojen tai -sylinterien tai muiden painokomponenttien valmistusta varten; kirjakkeet, kuva- ja painolaatat ja -sylinterit sekä muut painokomponentit; laatat, levyt, sylinterit ja litografiakivet, painatusta varten valmistetut (esim. tasoitetut, karhennetut tai kiillotetut) 8442 10 00 Valolatomakoneet Ks. HS-selitykset, nimike 8442, B kohdan jälkeiset kappaleet. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu: a) Yleiskäyttöiset automaattiset tietojenkäsittelykoneet, joita käytetään esim. kirjanpito- ja palkanlaskentatoimintojen lisäksi valoladonnassa ja jotka sen vuoksi on yhdistetty kaapelilla (on-line-yhteys) valolatomakoneeseen, jotta sitä voidaan valvoa ja siihen voidaan syöttää latomista koskevaa tietoa (ks. nimike 8471 ja tämän ryhmän 5 huo- mautuksen A kohta). b) Erilliset sähkötyslaitteet viestien vastaanottamiseen ja lähettämiseen(ks. nimike 8517). 356 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8442 20 10 Valamista ja latomista varten (esim. linotyypit, monotyypit, intertyypit) Ks. HS-selitykset, nimike 8442, B kohdan 7—10 alakohdat. 8442 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 8442 B kohdan 1, 2, 5, 6, ja 11 alakohdissa kuvaillut koneet. 8442 30 00 Muut koneet ja laitteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 8442 B kohdan 3 ja 4 sekä 12—19 alakohdissa kuvaillut koneet ja laitteet kirjakkeiden valamista varten tai kuva- tai painolaattojen tai -sylinterien tai muiden painokomponenttien valmistusta varten. 8442 50 21 — 8442 50 80 Kirjakkeet, kuva- ja painolaatat ja sylinterit sekä muut painokomponentit; laatat, levyt, sylinterit ja litografiakivet, painatusta varten valmistetut (esim. tasoitetut, karhennetut tai kiillotetut) Luonnosta saatu litografiakivi on erittäin homogeenista, hienorakeista kalkkikiveä. Keino- tekoinen litografiakivi on tavallisesti valmistettu sementistä ja kalsiumkarbonaatista, jotka on jauhettu ja puristettu kokoon. Näiden alanimikkeiden litografiakivet on: — peitetty kuvilla, jotka on joko piirretty käsin tai siirretty valokuvausmenetelmää käyttäen, tai — tasoitettu tai karhennettu niin, että niihin voi ilman enempää käsittelyä piirtää tai kirjoittaa. Luonnontilassa oleva kalkkikivi (josta käytetään nimitystä ”litografiakivi”) ei kuulu näihin alanimikkeisiin, vaan se luokitellaan alanimikkeeseen 2530 90 95. 8443 Painokoneet ja -laitteet, myös mustesuihkupainokoneet ja -laitteet, muut kuin nimikkeeseen 8471 kuuluvat; painatuksen apulaitteet 8443 60 00 Painatuksen apulaitteet HS-selityksissä, nimikkeen 8443 osassa II lueteltujen koneiden lisäksi tähän alanimikkee- seen kuuluvat mm. : 1. automaattiset syöttölaitteet peltipainokoneita varten, 2. tavallisesti paineilmalla toimivat ratajännityksen valvontalaitteet, jotka pitävät rotaatio- painokoneen rullanpurkauslaitteesta lasketun paperin jännityksen vakiona, 3. pulveriruiskut, muut kuin suihkutuslaitteella toimivat. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 357 8445 Tekstiilikuitujen käsittelykoneet; kehruu-, kertaus- tai kiertämiskoneet sekä muut tekstiililankojen valmistuskoneet ja -laitteet; tekstiililankojen vyyhteämis-, kelaus- tai puolauskoneet (myös kuteenpuolaajat) sekä koneet tekstiililangan käsittelemi- seksi nimikkeiden 8446 ja 8447 koneita varten 8445 90 00 Muut HS-selityksissä nimikkeen 8445 kohdassa E kuvailtujen koneiden lisäksi tähän alanimik- keeseen kuuluvat koneet, jotka kiertävät loimilangat luomakoneen rummuista loimitukille, koneet, jotka kietovat ja syöttävät lankoja kudonnan aikana sekä koneet, jotka syöttävät lankaa koruompeleeseen. Kuitenkin käsikäyttöiset solmimislaitteet, jotka ovat pieniä, kädessä pidettäviä työkaluja, joilla solmitaan katkenneita lankoja, luokitellaan nimikkeeseen 8205. 8446 Kutomakoneet (myös kangaspuut) Tähän nimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeessä 8446 kuvaillut kutomakoneet, mukaan lukien ne, joilla valmistetaan Axminstermattoja, chenillelanka-, nukka-, frotee-, kreppi-, pellava- tai purjekangasta, käyttöhihnoja tai muita hihnoja. 8447 8447 20 10 — 8447 20 98 Neulekoneet, ommelkangaskoneet ja koneet kierrepäällystetyn langan, tyllin, pitsin, koruompeleiden, nauhojen, punosten tai verkon valmistusta varten sekä tuftauskoneet Tasoneulekoneet; ommelkangaskoneet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. virkkuuneulekoneet, jotka itse asiassa ovat loimineu- lekoneita, joita käytetään koristenauhojen, hapsujen, verhojen, verkkojen, pitsin, jne. valmistukseen (esim. virkkuuneulekoneet punosten, pitsin, verhojen tai reunanauhojen valmistukseen). 8447 90 00 Muut HS-selityksissä nimikkeen 8447 kohdassa C kuvattujen koneiden lisäksi tähän alanimikkee- seen kuuluvat mm. : 1. Käsinkirjontakoneet (koruompelukoneet, joissa on pantografisukkula), automaattiset, sukkulalliset koruompelukoneet, jotka on varustettu jacquardlaitteella tai sen kaltaisella mekanismilla, koruompelukoneet, joissa on useita neuloja, ja monipäiset automaattiset koruompelukoneet (joissa on useita ompelupäitä yhdellä ompelutasolla ja jotka on varustettu jacquardlaitteella tai sen kaltaisella mekanismilla). 2. Pitsinnypläyskoneet, joilla valmistetaan pitsiä yhdestä tai useasta langasta (nyplätty pitsi) puolia käyttäen. 3. Punoma- ja punostinkoneet, joissa puolilla varustetut langansyöttäjät (punostimet) kietovat lankoja keskenään ja joissa langat kulkevat ympyrän muotoista tai aaltomaista liikerataa tuottaen metritavaraa (esim. litteät tai pyöreät punokset) tai valmiita tava- roita vaatekappaleiden reunusnauhat) tai päällystäen langalla nappeja, puisia tavaroita, letkuja jne. (esim. pyöröpunoksia, ontelopunoksia tai pakkausnyörejä valmistavat koneet). (nyörit, punokset, kynttilänsydämet, ontelopunokset, Nimikkeeseen 8479 luokitellaan kuitenkin erikoispunomakoneet, jotka päällystävät kaapeleita tai muita sähkönjohtimia tai jotka punovat tai kiertävät taipuisia johdinlan- koja. 358 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8448 8448 11 00 ja 8448 19 00 8450 8450 11 11 — 8450 19 00 4. Koneet koristenauhojen valmistusta varten (muut kuin 3 kohdassa mainitut punomako- neet), esim. : a) koneet pompuloiden ja chenillen valmistusta varten, b) koneet pyöreän ja muun muotoisen chenillen valmistusta varten ja koneet joulukuu- senkoristeina käytettävien chenilleköynnösten valmistusta varten, c) koneet hapsujen kiertämistä ja leikkaamista varten. Kutomakoneet, joilla valmistetaan nauhoja tai koristenauhoja, luokitellaan nimikkee- seen 8446, ja virkkuuneulekoneet, joilla valmistetaan koristenauhoja, luokitellaan alanimikkeisiin 8447 20 10—8447 20 98. Nimikkeen 8444, 8445, 8446 tai 8447 koneiden apukoneet ja -laitteet (esim. varsi- ja jacquardlaitteet, automaattiset langanvartijalaitteet ja syöstävänvaihtolait- teet); osat ja tarvikkeet, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasialli- sesti tämän nimikkeen tai nimikkeen 8444, 8445, 8446 tai 8447 koneissa ja laitteissa (esim. värttinät ja siipivärttinät, karstakangas, kammat, puristussuulak- keet, syöstävät, niidet, niisikehykset ja neulekoneenneulat) Nimikkeen 8444, 8445, 8446 tai 8447 koneiden apukoneet ja -laitteet Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm. : a) koneet, joilla poistetaan langanjäänteet kutomakoneiden kudepuolista sekä kiskolyöjät (alanimike 8479 89 98), b) laitteet, joilla tarkistetaan langan tasalaatuisuus kiertämällä lankaa rummulle tai levylle (alanimike 9017 80 90), c) langanpuhdistimet, jotka toimivat elektronisella menetelmällä, esim. valokennoilla (alanimike 9031 80 34 tai 9031 80 39). Pyykinpesukoneet talouksia tai pesuloita varten, myös koneet, jotka sekä pesevät että kuivaavat Koneet, joiden pesuteho on enintään 10 kg kuivapyykkiä Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : allaspesukoneet, joissa on siivet, siipilaitteet, pulsaat- torit jne. tai joissa on suutinjärjestelmä; rumpupesukoneet mukaan lukien ne, joissa pesurumpu toimii myös kuivauslinkona; yhdistelmäpesukoneet, joissa on samassa ulkokuo- ressa rumpupesukone tai allaspesukone ja nimikkeen 8421 kuivauslinko. Näiden koneiden pesutehona pidetään enintään 10 kg kuivapyykkiä, jos rummun tai altaan täyttötilavuus on: 1. 120 litraa (120 dm3) tai vähemmän, jos kyseessä on rumpupesukoneet, 2. 150 litraa (150 dm3) tai vähemmän, jos kyseessä on allaspesukoneet, joissa on siipilaitteet tai siivet, 3. 200 litraa (200 dm3) tai vähemmän, jos kyseessä on allaspesukoneet, joissa on pulsaattorit, 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 359 4. 250 litraa (250 dm3) tai vähemmän, jos kyseessä on suutinjärjestelmällä varustetut allaspesukoneet. Tilavuuden määrittämisessä on huomattava, että: 1. rumpupesukoneen rummun pesukynnyksiä ja muita erityisiä muotoiltuja pullistumia ei oteta huomioon, 2. allaspesukoneissa määrityksen perustana ei ole altaan kokonaissyvyys (yläreunasta mitattuna), vaan syvyys, joka mitataan altaan täyttökorkeuden osoittavaan merkkiin asti tai jos tällainen merkki puuttuu, altaan kokonaissyvyys, josta vähennetään 10 cm. Koneet ja laitteet (muut kuin nimikkeen 8450 koneet) tekstiililankojen, -kankai- den tai valmiiden tekstiilitavaroiden pesemistä, muuta puhdistamista, vääntämistä, kuivaamista, silittämistä, prässäämistä (myös liimaliinaprässit), valkaisemista, vär- jäämistä, viimeistystä, päällystämistä tai kyllästämistä varten sekä koneet, joita käytetään lattianpäällysteiden, kuten linoleumin, valmistuksessa kangas- tai muun pohjan päällystämiseen massalla; koneet tekstiilikankaiden käärimistä, aukikääri- mistä, laskostusta, leikkaamista tai pykäreunan tekemistä varten 8451 8451 90 00 Osat Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : 8452 8452 10 11 ja 8452 10 19 a) värjäyskoneiden ja -laitteiden erikoiskoopit ja -puupinat (jotka luokitellaan niiden valmistuksessa käytetyn aineen mukaan, ks. tämän jakson 1 huomautuksen c ala- kohta), b) leikkauskoneiden terät ja leikkuuterät (nimike 8208), c) nukituskoneiden sähköstaattiset laitteet (nimike 8543). Ompelukoneet, muut kuin nimikkeen 8440 kirjannitomakoneet; erityisesti ompe- lukoneita varten suunnitellut huonekalut, alustat, kotelot ja suojukset; ompeluko- neenneulat Ompelukoneet (ainoastaan lukkotikkikoneet), joiden konevarren paino ilman moottoria on enintään 16 kg tai moottorin kanssa enintään 17 kg; ompelukoneiden konevarret (ainoas- taan lukkotikkikoneiden), paino enintään 16 kg ilman moottoria tai enintään 17 kg moottorin kanssa 1. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ompelukoneet ja ompelukoneiden konevarret, joilla molemmilla on seuraavat ominaisuudet: a) Ne tuottavat ainoastaan lukkotikkiä (suoraa ommelta, siksak-ommelta, koristeom- melta), ts. ne tekevät ompeleen kahdella langalla, joista ensimmäinen pujotetaan neulansilmään ja työnnetään ommeltavan materiaalin (kangas, paperi, yms. ) läpi ja toinen yhdistetään liikkuvan sukkulan avulla materiaalin alapuolella ensimmäiseen lankaan. b) Konevarren paino saa olla enintään 16 kg ilman moottoria tai 17 kg moottorin kanssa (jos kyseessä on epätäydellinen konevarsi, joka on yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 2 säännön a alakohdan mukaisesti luokiteltava täydelli- senä, ratkaisevaa on täydellisen konevarren paino). 2. Ompelukoneen konevarsi on koneen toiminnan suorittava yksikkö (mukaan luettuna, jos tarpeellista, konevarressa oleva tai siihen asennettu moottori) ja siinä on varsi, jossa 360 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 on neulaa liikuttava mekanismi ja alusta, jossa on sukkulamekanismi sekä mahdollisesti laite paininjalan nostamista varten. Kehys, pöytä, suojus ja muut huonekalut (mukaan lukien ompelukoneen jalkapainike) eivät ole konevarren osia. 3. On huomattava, että joissakin kannettavissa ompelukoneissa alusta on suunniteltu myös jalustaksi. Tällaista tavaraa pidetään ompelukoneena, eikä ompelukoneen kone- vartena. 8452 30 10 Joissa varren toinen puoli on litteä Näitä neuloja käytetään kotiompelukoneissa. Ne ovat ulkonäöltään seuraavanlaisia: 8456 Kaikkia aineita työstävät koneet, jotka irrottavat ainetta laser- tai muulla valo- tai fotonisäteellä, ultraäänellä, sähköpurkauksella, sähkökemiallisella prosessilla, elektronisuihkulla, ionisäteellä tai plasmakaarella 8456 10 90 Muut HS-selityksissä nimikkeen 8456 kohdassa A mainittujen koneiden lisäksi tähän alanimik- keeseen kuuluvat myös mm. koneet, jotka virittävät lasersäteellä painetuissa piireissä olevat sähkövastukset. Johtavaa ainetta, joka muodostaa vastukset painettujen piirien eristävälle alustalle, irrotetaan lasersäteellä kunnes saadaan haluttu resistanssi. 8456 30 11 Langalla työstävät Nämä koneet on varustettu elektrodilla, joka koostuu läpimitaltaan pienestä langasta, joka on kiedottu työkappaleen vastakkaisille sivuille asetettujen kahden puolan välille. 8456 91 00 Laitteet puolijohdeaineiden kuivaetsausta varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. plasmaetsauskoneet, joissa käytetään plasmakaarta etsaamaan piikiekkojen puolijohdeaineeseen piirirakenteita. Näissä automaattisissa, mikro- prosessoreilla ohjattavissa koneissa on kaasuuntumiskammio, jossa on anodi ja katodi, suurtaajuusgeneraattori, tyhjiöpumppuja, kaasunsyöttöjohto ja syöttölaite piikiekkojen kuljettamiseen. Piikiekot syötetään tyhjennettyyn kammioon, jossa suurtaajuusgeneraatto- rilla on synnytetty sähkövirta anodin ja katodin välille. Kaasulla täytetyssä kammiossa sähköpurkaus tuottaa positiivisesti varautuneita kaasuioneja, jotka törmäävät piikiekkoon (katodi) ja irrottavat siitä ainetta törmäysenergiansa avulla. Ks. HS-selitykset, alanimike 8456 91. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 361 8457 Työstökeskukset, yksikkörakenteiset koneet (yksiasemaiset työstöyksiköt) moniasemaiset transferkoneet, metallin työstöön ja 8457 10 10 Vaakasuuntaiset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat työstökeskukset, joissa yksinomaan vaakasuuntaiseen karaan kiinnitetyt työkalut työstävät työkappaletta sivusta. 8457 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. työstökeskukset, joissa työkoneet työstävät työkap- paletta ylhäältä päin (pystykaraiset työstökeskukset), työstökeskukset, joissa käytetään sekä pystysuuntaisia että vaakasuuntaisia karoja (yhdistelmätyöstökeskukset) tai työstökes- kukset, joissa on kääntyvä kara (yleistyöstökeskukset). 8458 Lastuavat sorvit (myös sorvauskeskukset) metallin työstöön Tähän nimikkeeseen kuuluvat lastuavat sorvit, jotka on erityisesti suunniteltu metallien työstöön ja jotka toimivat irrottamalla ainetta sorvaustyökalujen avulla. Työkappale pyörii tavallisesti oman akselinsa ympäri. Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös lastuavat sorvit, joissa itse työkalua tai työkalua ja työkappaletta pyöritetään. HS-selityksissä nimikkeen 8458 kolmannessa kappaleessa mainittujen sorvien lisäksi tähän nimikkeeseen kuuluvat takaleikkaussorvit, akselisorvit, pitkien akselien sorvauskoneet, kampisorvit ja monitoimisorvit. Monitoimisorvit muistuttavat kärkisorveja, mutta eroavat siinä, että niissä on erityismekanismi, jonka avulla niillä voi suorittaa sorvauksen lisäksi muita toimintoja kuten porata, jyrsiä ja leikata määräpituisia kappaleita. 8459 Lastuavat työstökoneet [myös koneet, joissa karapää liikkuu johteilla (way-type unit head machines)] metallin poraukseen, avarrukseen, jyrsintään tai kierteityk- seen, muut kuin nimikkeen 8458 sorvit (myös sorvauskeskukset) 8459 10 00 Koneet, joissa karapää liikkuu johteilla (way-type unit head machines) Ks. HS-selitykset, nimikkeen 8459 viimeinen kappale ennen otsaketta ”Osat ja tarvik- keet”. 8459 31 00 ja 8459 39 00 8460 8460 11 00 ja 8460 19 00 Muut avarrus-jyrsinkoneet Ks. HS-selitykset, nimike 8459, 2 kohta. Työstökoneet metallin tai kermettien purseenpoistoon, teroitukseen, hiontaan, laahintaan, hiertämiseen, kiillotukseen tai muuhun viimeistelyyn hiomakivien tai muiden hioma- tai kiillotusaineiden avulla, muut kuin nimikkeen 8461 hammas- pyörien leikkuu-, hioma- tai viimeistelykoneet Tasohiomakoneet, joissa yhden akselin asemointitarkkuus on vähintään 0,01 mm Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 8460 kolmannen kappa- leen kohdassa 3 mainitut tasohiomakoneet. 362 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Nämä koneet on varustettu mittaus- tai asetuslaitteilla. Näitä laitteita ovat mm. : 1. Lineaarinen mittauslaite, joka perustuu suoraan mittaustapaan esim. laskuviivaimet, työntömitat jne. , joissa kahden perättäisen astejaon väli vastaa koneenosan siirtymää, joka on enintään millimetrin sadasosa (0,01 mm). 2. Profiiliprojektorit, joilla tarkkaillaan työstämistä. Näissä projektoreissa on asteikolla varustettu himmeä lasi, johon työkappaleen ja työkalun voimakkaasti suurennettu kuva heijastetaan niin, että työkappaleen tai työkalun kaikkia syöttöliikkeitä sekä työmene- telmän edistymistä voidaan arvioida lasilla näkyvän asteikon avulla. Työ voidaan tarkistaa myös asettamalla lasille läpinäkyvä, asteikolla varustettu kalvo, johon on jäljennetty valmistettavasta kappaleesta piirros, joka vastaa profiiliprojektorin optista suurennosta. Tällöin koneenkäyttäjän tehtävänä on huolehtia siitä, että kappaleen kuva vastaa kalvolla olevaa piirrosta. 3. Laitteet, jotka rajoittavat työkalupitimen tai työkappaleen pitimen syöttöliikettä sää- dettävillä rajoittimilla, joiden paikoitus tarkistetaan mittapaloilla. 4. Hiomakoneiden sähköiset koestus- ja säätölaitteistot, joilla säädetään asteikkojaon avulla työkappaleen varsinaiset, lopulliset mitat ja joiden avulla voidaan hidastaa työkalun liikettä ja pysäyttää se, kun kappaleen mitat lähestyvät ennalta määritettyjä mittoja ja saavuttavat ne. 8460 21 11 — 8460 29 90 Muut hiomakoneet, joissa yhden akselin asemointitarkkuus on vähintään 0,01 mm Ks. alanimikkeiden 8460 11 00 ja 8460 19 00 selittävät huomautukset. 8460 21 11 Sisähiomakoneet Sisähiomakoneita käytetään hiomaan onttojen työkappaleiden sisäläpimittoja (esim. reikiä). Istukkaan kiinnitettyä työkappaletta työstetään hiomalaikalla, joka on tarpeeksi pieni, jotta se mahtuu työkappaleen onttoon osaan. 8460 21 15 Pyörtöhiomakoneet Pyörtöhiomakoneita eli keskiöttömiä hiomakoneita käytetään hiomaan työkappaleiden ulkoläpimittoja. Pyörtöhionnassa työkappaletta ei ole kiinnitetty vaan se on pyörivän hiomalaikan ja säätölaikan (myös konekäyttöinen) väliin sijoitetun tukikiskon päällä. Haluttu työkappaleen läpimitta määritetään asettamalla hiomalaikka ja säätölaikka tietylle etäisyydelle toisistaan. 8460 21 19 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. yleishiomakoneet. Nämä ovat ulko- ja sisähiomako- neiden yhdistelmiä ja voivat näin ollen työstää samanaikaisesti työkappaleen ulko- ja sisäläpimittoja. 8460 29 11 Sisähiomakoneet Alanimikkeen 8460 21 11 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8460 29 19 Muut Alanimikkeiden 8460 21 15 ja 8460 21 19 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 363 8461 8461 30 10 ja 8461 30 90 8461 40 11 ja 8461 40 19 8461 40 31 ja 8461 40 39 8461 40 71 ja 8461 40 79 Työstökoneet höyläykseen, poikittaishöyläykseen, pistoon, avennukseen, sahauk- seen tai katkaisuun sekä muut lastuavat työstökoneet, myös hammaspyörien leikkuu-, hioma- tai viimeistelykoneet, metallia tai kermettejä varten, muualle kuulumattomat Avennuskoneet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat avennuskoneet (ks. HS-selitykset, nimike 8461, 4 kohta). Ne ovat työstökoneita, joissa on monihampainen leikkaava työkalu eli avennin, jota käytetään työstämään työkappaleen sisä- tai ulkopintoja. Näissä koneissa työkappale on kiinnitetty paikalleen ja pitimeen kiinnitettyä avenninta vedetään ja työnnetään työkappa- leen pintaa pitkin tasaisella suoraviivaisella leikkuuliikkeellä. Sisäavennukseen tarkoitettu avennin, joka viedään työkappaleen läpi, työstää ja kalibroi karkean tai esityöstetyn työkappaleen sisäpintoja. Ulkoavennukseen tarkoitettu avennin työstää sileitä tai kuvioituja pintoja. Lieriöhammaspyörien valmistukseen Näissä alanimikkeissä lieriöhammaspyörinä pidetään ainoastaan hammaspyöriä, jotka on valmistettu lieriömäisistä aihioista ja joilla on lieriömäinen muoto leikkauksen jälkeen. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. koneet suorahampaisten hammaspyörien, kierukka- pyörien, kierukoiden, lukituspyörien ja ketjupyörien valmistusta varten. Muiden hammaspyörien valmistukseen Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. koneet hammastankojen, kartiohammaspyörien ja muiden kuin lieriömäisten kierukoiden valmistusta varten. Varustettuna mikrometriasetusjärjestelmällä, jossa yhden akselin asemointitarkkuus on vähintään 0,01 mm Ks. alanimikkeiden 8460 11 00 ja 8460 19 00 selittävät huomautukset mittaus- ja säätö- laitteista. 8469 Kirjoituskoneet, muut kuin nimikkeen 8471 tulostimet; tekstinkäsittelykoneet 8469 11 00 ja 8469 12 00 Automaattiset kirjoituskoneet ja tekstinkäsittelykoneet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. pistematriisikirjoittimet, ketjukirjoittimet, kirjasin- vyökirjoittimet ja muut iskukirjoittimet, joissa — kuten kirjoituskoneissa, joissa on mitkä tahansa kirjasimet — mekaaniset osat (neulat, kirjasinketjut, kirjasinvyöt jne. ) iskevät värinauhaa vasten, jolloin halutut merkit tulostuvat paperille, edellyttäen, että nämä kirjoittimet eivät ole automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin liitettäviä tulostimia, jotka tämän ryhmän 5 huomatuksen D kohdan mukaisesti on luokiteltava nimikkeeseen 8471. Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu siirtokirjoittimet (nimike 8443, 8471 tai 8472). 364 8470 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Laskukoneet ja taskukokoiset tietojen tallennus-, toisto- ja näyttölaitteet, joissa on laskutoimintoja; kirjanpitokoneet, postituskoneet, matka- tai pääsylippukoneet sekä niiden kaltaiset koneet, jotka sisältävät laskulaitteen; rekisteröivät kassako- neet 8470 10 10 Elektroniset laskimet, jotka pystyvät toimimaan ilman ulkoista sähkövoimanlähdettä Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. elektroniset laskimet, joissa on aika- ja päiväys- näyttö sekä herätyslaite tai lisäksi esim. ajanottolaite, ajastin tai näppäimet, joista saadaan melodia soimaan. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: a) b) rannekellot ja taskukellot, joiden kuoressa on pieni elektroninen laskin (nimike 9101 tai 9102), tupakansytyttimet, joihin on sisäänrakennettu pieni elektroninen laskin sekä mahdolli- sesti myös elektroninen kello (nimike 9613). 8470 10 90 Taskukokoiset tietojen tallennus-, toisto- ja näyttölaitteet, joissa on laskutoimintoja Tähän alanimikkeeseen kuuluvat esim. : 1. Elektroniset paristokäyttöiset taskukokoiset koneet, jotka suorittavat laskutoimintoja ja joissa on lisäksi muisti tietojen, esim. puhelinluettelon, aikataulun, muistion, kalenterin, jne. tallentamista varten (näistä koneista käytetään nimitystä ”digital diaries” eli elektroniset muistiot). 2. Pienet taskukokoiset elektroniset laitteet, joita voidaan käyttää muodostamaan sanoja ja lauseita, jotka käännetään halutulle vieraalle kielelle ko. laitteissa käytetyistä muistimoduuleista riippuen (elektroniset sanakirjat); ne voivat myös suorittaa yksinker- taisia laskutoimituksia. Näissä laitteissa on aakkosnumeerinen näppäimistö ja neliön tai suorakaiteen muotoinen näyttö. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu samankaltaiset laitteet, joissa ei ole laskutoimintoja (nimike 8543). 8470 30 00 Muut laskukoneet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 8470 osassa A mainitut muut kuin elektroniset laskukoneet, joissa on mekaaniset laitteet laskemista varten (tavallisesti hammaspyöristä ja hammastangoista koostuvat laitteet), riippumatta siitä, ovatko ne käsi- tai moottorikäyttöisiä vai toimivatko ne sähkömagneettisella laitteella. 8470 40 00 Kirjanpitokoneet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 8470 osassa B luetellut kirjanpitokoneet, riippumatta siitä, miten ne toimivat (mekaaniset, sähkömekaaniset tai elektroniset kirjanpitokoneet) tai millainen tiedonsyöttölaite niissä on (käsikäyttöiset näp- päimistöt, vivut, kammet, reikäkorttien tai reikänauhojen lukulaitteet, jne. ). 8470 90 00 Muut HS-selityksissä nimikkeen 8470 osassa D lueteltujen koneiden lisäksi tähän alanimikkee- seen kuuluvat mm. koneet, jotka antavat hintalappuja, jotka osoittavat painosta ja yksikköhinnasta lasketun myyntihinnan ja koneet, jotka laskevat yhteen moottoritiemaksut ja antavat siitä kuitin. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 365 8471 Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat 8471 60 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. näyttölaitteet, joita voidaan käyttää ainoastaan automaattisen tietojenkäsittelykoneen tulostinyksikköinä. Nämä yksiköt eivät voi tuottaa kuvaa koodatusta signaalista (yhdistetystä videosignaalis- ta) 8471 70 51 Optiset, myös magneettioptiset Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus 8472 Muut toimistokoneet ja -laitteet (esim. hektografit ja vahamonistuskoneet, osoite- koneet, setelinantoautomaatit, rahanlajittelu-, rahanlaskemis- tai rahankäärimisko- neet, kynänteroituslaitteet, lävistys- tai nitomalaitteet) 8472 20 00 Osoitekoneet ja osoitelevyjen pakotuskoneet Tähän alanimikkeeseeen eivät kuulu kirjoituskoneet, joissa on erityislaite osoitelevyjen vahakselle kirjoittamista varten (nimike 8469). 8472 90 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Toimistokoneet, jotka lajittelevat ja kokoavat asiakirjat ja painotuotteet monistuksen jälkeen. 2. Koneet, jotka päällystävät molemmilta puolilta sopimuspapereita, tietolomakkeita, työpiirustuksia, henkilöllisyystodistuksia ja muita asiakirjoja läpinäkyvällä kalvolla, mikä suojaa näitä asiakirjoja kulumiselta, väärentämiseltä, likaantumiselta tai rypisty- miseltä. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu näiden koneiden kaltaiset koneet (nk. kuumasaumauspuristimet), joita ei käytetä toimistoissa ja jotka lämmön ja paineen avulla päällystävät kuvien, valokuvien, taidejäljennösten ja muiden painettujen tuottei- den etu- tai kääntöpuolet synteettisestä aineesta tehdyllä lämpömuovautuvalla, läpinä- kyvällä kalvolla. Nämä koneet luokitellaan nimikkeeseen 8477. 3. Sähkökaiverruskoneet, joita käytetään esim. piirustustoimistoissa. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös mm. toimistokäyttöön tarkoitetut siirtokirjoittimet, kuten: 1. Lämpökirjoittimet, joissa sähköisesti kuumennettu lämpökirjoittimen pää tuottaa halu- tut merkit lämpöherkälle paperille pistematriisin avulla. 366 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 2. Sähköstaattiset kirjoittimet, joissa kirjoituspään liikkuvat, staattisesti varautuneet pienet metalliset elementit tuottavat elektrograafiselle paperille näkymättömiä, pienistä sähkö- staattisesti varautuneista pisteistä koostuvia merkkejä. Nestemäinen väriaine värjää varautuneet pisteet, jolloin merkit tulevat näkyviin. Näitä kirjoittimia ohjaavat tavallisesti tietojentaltiointivälineet (esim. magneettinauhat) tai muut koneet. Nämä kirjoittimet luokitellaan alanimikkeeseen 8472 90 80, jos ne eivät ole automaattisten tietojenkäsittelykoneiden tulostimia, jotka tämän ryhmän 5 huomautuksen D kohdan mukaan luokitellaan nimikkeeseen 8471. Jälkimmäisessä tapauksessa kirjoitti- messa on liitäntä, jolla se voidaan yhdistää automaattisen tietojenkäsittelykoneen keskusyk- sikköön. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu a) pistematriisikirjoittimet, ketjukirjoittimet, kirjasinvyökirjoittimet ja muut iskukirjoitti- met, joissa — kuten kirjoituskoneissa, joissa on millaiset tahansa kirjasimet — mekaaniset osat (neulat, kirjasinketjut, kirjasinvyöt jne. ) iskevät värinauhaa vasten, jolloin halutut merkit tulostuvat paperille. Nämä iskukirjoittimet luokitellaan ”auto- maattisina kirjoituskoneina” nimikkeeseen 8469, jos ne eivät ole automaattisiin tieto- jenkäsittelykoneisiin liitettäviä tulostimia, jotka tämän ryhmän 5 huomatuksen D kohdan mukaisesti on luokiteltava nimikkeeseen 8471; b) mustesuihkukirjoittimet (alanimike 8443 51 00 tai 8471 60 40); c) elektroniset paristokäyttöiset taskukokoiset koneet, jotka suorittavat laskutoimintoja ja joissa on lisäksi muisti tietojen, esim. puhelinluettelon, aikataulun, muistion, kalenterin, jne. tallentamista varten (näistä koneista käytetään myös nimitystä ”digital diaries” eli elektroniset muistiot) (alanimike 8470 10 90). 8473 Osat ja tarvikkeet (muut kuin suojuspeitteet, kantolaukut ja niiden kaltaiset tavarat), jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8469—8472 koneissa HS-selityksissä nimikkeessä 8473 mainittujen osien, rakenneyhdistelmien ja tarvikkeiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. kirjasinketjut, neulapäät, kirjasinpäät ja kirjasinkiekot, 2. Winchester- tai ohutkalvotekniikalla valmistetut magneettipäät magneettilevyjen oheis- muistiyksiköitä varten, myös tukivarteen asennettuina tai koteloissa. 3. Tiedontallennusyksiköt [Head/Disc/Assembly (HDA)], jotka on suunniteltu asennetta- viksi pysyvästi levymuistiyksiköihin ja joissa on useita akselille asennettuja magneettile- vyjä, luku- ja kirjoituspäillä varustettuja varsia, komento-, saanti- ja asennointimekanis- meja; koko yksikkö on ilmatiiviisti suljetussa kotelossa. 4. Värinauhakasetit, jotka on selvästi valmistettu vaihdettaviksi tarvikkeiksi ja joissa on erityiskotelossa sekä väri- että korjausnauha. 8473 10 11 ja 8473 10 19 Elektroniset rakenneyhdistelmät Elektroniset rakenneyhdistelmät koostuvat yhdestä tai useammasta painetusta piiristä, joissa on elektroniset integroidut piirit tai mikrorakenneyhdistelmät. Niissä voi olla myös 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 367 erillisiä aktiivisia komponentteja, passiivisia komponentteja tai nimikkeen 8536 tavaroita tai muita sähkö- tai sähkömekaanisia laitteita. 8473 21 10 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8473 29 10 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8473 30 10 ja 8473 30 90 Nimikkeen 8471 koneiden osat ja tarvikkeet Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näppäimistöt, jotka ovat omassa kotelossaan (alanimike 8471 60 50). 8473 30 10 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8473 40 11 ja 8473 40 19 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8473 40 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat osoitekoneissa käytettävät osoitelevyt, joissa olevat kopioitavat osoitteet on valmistettu pistotusmenetelmällä, pakottamalla tai erityisellä kirjoituskoneella. Näin ollen nämä levyt voivat olla metallista tai synteettisestä aineesta valmistettuja levyjä tai ne voivat olla pahvista tai kartongista valmistettuja pieniä kehystet- tyjä levyjä (kortit, vahakset), jne. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös osoitelevyt, joihin osoitteita ei ole vielä kopioitu (pistotusmenetelmällä, pakottamalla tai kirjoituskoneella), jos ne ovat tunnistettavissa osoitekoneissa käytettäviksi osoitelevyiksi. Tällaiset tavarat, jotka on valmistettu paperista, pahvista tai kartongista, ts. pienet vahakset, jotka on asetettu pahvi- tai kartonkikehyksiin ja jotka voidaan syöttää osoitekoneisiin, luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 4816. 8473 50 10 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8477 Koneet ja laitteet kumin tai muovin työstöä varten tai kumi- tai muovitavaroiden valmistusta varten, muualle tähän ryhmään kuulumattomat HS-selityksissä nimikkeessä 8477 mainittujen koneiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuulu- vat mm. : 1. koneet kenkien kumisten ulkopohjien ja -korkojen irrottamista varten; näitä koneita käytetään kenkäteollisuudessa, mutta niitä ei ole kuitenkaan tarkoitettu nahan tai vuodan työstämiseen, 2. koneet, joilla leikataan laattoja vaahtomuovista, vaahtokumista, lateksivaahdosta ja niiden kaltaisista aineista; leikkaamista varten koneissa käytetään vanneterää tai sahanterää. 368 8479 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Koneet ja mekaaniset laitteet, joilla on itsenäinen tehtävä, muualle tähän ryhmään kuulumattomat 8479 40 00 Köyden- tai kaapelinvalmistuskoneet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Koneet ja laitteet, jotka valmistavat nuoraa, purjelankaa, köyttä tai kaapelia tekstiili- kuiduista, esim. : a) säikeidenkiertokoneet, jotka valmistavat köydensäikeitä kiertämällä yhteen kaksi tai useampia yksinkertaisia lankoja (kertokerrattu lanka), b) köydenkiertokoneet, jotka kiertävät yhteen kaksi tai useampia köydensäikeitä valmistaen läpimitaltaan paksua köyttä tai kaapelia, c) yhdistelmäkoneet, jotka kiertävät sekä säikeitä että köysiä ja jotka pääasiallisesti valmistavat painavampaa purjelankaa ja läpimitaltaan ohuempaa köyttä tai kaape- lia. 2. Koneet ja laitteet, jotka valmistavat teräsköyttä tai -kaapelia (muuta kuin sähkökaape- lia) samalla periaatteella kuin edellä kohdassa 1 kuvaillut koneet ja laitteet. 3. Koneet ja laitteet, jotka kiertävät tai punovat johdinkaapelia ja koneet, jotka valmista- vat koaksiaalikaapelia. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu koneet, jotka suorittavat säikeiden kiertämistä edeltä- vät työvaiheet, esim. kampauskoneet, venytys- ja kertausvaiheessa käytettävät koneet, perättäisen esikehruun suorittavat koneet ja kehruukoneet, eivätkä kertauskoneet, joita käytetään kehräämöissä. Näillä koneilla voidaan myös valmistaa hienoa purjelankaa kertaamalla kertokerrattua lankaa (nimike 8445). 8479 89 98 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. Tietyt koneet ja laitteet, jotka valmistavat piirilevyjä ja hybridimikropiirejä (työstämällä ja leikkaamalla laminoidusta paperista, lasikuitukankaasta, keraamisesta tai muusta eristävästä aineesta valmistettuja levyjä), esimerkiksi: a) harjauskoneet ja ultraäänipesukoneet eristävästä aineesta tehtyjen levyjen puhdista- miseen, b) valssauskoneet ja valukoneet, jotka päällystävät eristävästä aineesta tehdyt levyt fotoresistillä, sideaineella tai liimalla. 2. Tietyt koneet ja laitteet, jotka valmistavat integroituja monoliittipiirejä tai erillisiä puolijohdekomponentteja (tuottamalla, työstämällä ja leikkaamalla piikiekkoja). Monet koneet ja laitteet, jotka valmistavat piirilevyjä, hybridipiirejä tai integroituja monoliittipiirejä tai erillisiä puolijohdekomponentteja, luokitellaan kuitenkin täsmällisem- min muihin nimikkeisiin joten ne eivät kuulu näihin alanimikkeisiin. Tällaisia koneita ja laitteita ovat esimerkiksi: a) Vyöhykesulatusuunit piitankojen vyöhykesulattamista ja puhdistamista varten, hapetus- uunit, joissa piikiekon pinnalle saadaan oksidikerros ja diffuusiouunit, joissa piikiek- koihin lisätään epäpuhtausaineita (nimike 8417 tai 8514). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 369 b) Laitteet, jotka pinnoittavat (metalloivat) eristävän alustan (ohutkalvopiirien valmistusta varten) tai piikiekot höyrystämällä (nimike 8417, 8419 tai 8514) tai katodisputteroin- nilla (8543). c) Laitteet, joilla kuivataan painetut tai pestyt eristävät alustat, sekä piikiekkojen jatkuva- kestoiset kuivauskoneet ja -laitteet (nimike 8419 tai 8514). d) Lingot, jotka päällystävät eristävän alustan tai piikiekot fotoresistillä (nimike 8421). e) Ruiskuetsauskoneet, joilla eristävälle alustalle ruiskutetaan syövyttävää ainetta (nimike 8424). f) Silkkipainokoneet, joilla eristävälle alustalle painetaan kuvioita syövytyksen kestävällä värillä (nimike 8443). g) Plasmaetsauskoneet, jotka etsaavat kuvioita piikiekkojen puolijohdeaineeseen irrotta- malla ainetta plasmasuihkulla, lasersäteellä piirrottavat koneet, joilla piikiekko jaetaan (leikataan) siruiksi, ja lasersäteellä kaivertavat koneet, joilla kaiverretaan valmiiden, integroitujen monoliittipiirien ja erillisten puolijohdekomponenttien muoviset kotelot (8456). h) Työstökoneet, joilla porataan tai jyrsitään eristävää alustaa, työstökoneet, joilla piitanko sahataan piikiekoiksi (esim. piikiekkosaha), työstökoneet, joilla leikataan tai lävistetään piirilevyjä, ja työstökoneet, joilla hiotaan tai kiillotetaan alustoja tai piikiekkoja (nimike 8464 tai 8465). ij) Puristimet, joilla valmistetaan sirujen muovisia koteloita puristamalla muoviainetta sirun ympärille (nimike 8477). k) Laitteet, joilla juotetaan kultalangat integroitujen monoliittipiirien liitäntäalueisiin ultraääni- tai sähkökompressiohitsauksella (nimike 8515). l) Laitteet eristävien alustojen elektrolyyttistä metallilla pinnoittamista varten, sirujen galvanointikylvyt kytkentäpisteiden tinaamiseen ja hiukkaskiihdyttimet tietyn aineen (esim. boorin tai fosforin) ionien istutusta varten (nimike 8543). m) Laitteet, jotka valmistavat fotografisella menetelmällä valotusmaskeja painettuja piirejä varten (valopiirturit) tai jotka siirtävät piirikuvioita (piirirakenteita) piikiekoille (nimike 9006). n) Valotuslaitteet, jotka projisoivat johteet ja piirikuviot eristäville alustoille tai piikie- koille, jotka on painettu tai päällystetty fotoresistillä (nimike 9010). o) Sähkökoneet ja -laitteet, jotka koestavat valmiit painetut piirit, hybridipiirit, piikiekot tai sirut sähköisellä mittauksella ja jotka toteavat ja paikallistavat viat, mukaan lukien koneet ja laitteet, jotka on varustettu vikoja merkitsevällä laitteella tai lajittelulaitteella, joka lajittelee tarkastetut tuotteet eri säiliöihin (nimike 9030). Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kuitenkin mm. autotallinovien avausjärjestelmät, jotka ovat mekaanisia laitteita, jotka avaavat ja sulkevat automaattisesti autotallien nosto- tai kippiovet radiokauko-ohjauksella. Ne kiinnitetään autotallin kattoon ja ne koostuvat pääasiallisesti sähkömoottorista, jossa on käyttökara, voimansiirtolaitteella varustetusta liitosraiteesta ja ohjausvivusta, joka kiinnitetään autotallin oveen. Sähkömoottori on yhdistetty kaapelilla radiokauko-ohjausvastaanottimeen, joka kytkee sähkömoottorin virta- lähteen päälle, kun se vastaanottaa ohjaussignaaleja ajoneuvossa olevasta radiokauko- ohjauslähettimestä. 370 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Näiden järjestelmien kauko-ohjauksessa tarvittavat radiolähettimet ja -vastaanottimet eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen vaan ne luokitellaan nimikkeeseen 8526 ominai- suuksiensa mukaan. 8481 Hanat, venttiilit ja niiden kaltaiset laitteet putkijohtoja, höyrykattiloita, säiliöitä, astioita tai niiden kaltaisia tavaroita varten, myös paineenalennusventtiilit ja termostaatin ohjaamat venttiilit 8481 10 11 Yhdistetyin suodattimin tai voitelulaittein Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tavarat, joissa on erilaisia komponentteja, jotka suoritta- vat paineilmajärjestelmien säätämisessä tarvittavia toimintoja: ilmansuodatus (epäpuhtauk- sien, esim. veden, ruosteen, lian jne. poistamista varten), oikeaan työpaineeseen säätäminen ja voitelu (pneumaattisten komponenttien sujuvan toiminnan varmistamiseksi). Näillä tavaroilla on tavallisesti seuraavanlainen ulkonäkö: 8481 10 91 Yhdistetyin suodattimin tai voitelulaittein Ks. alanimikkeen 8481 10 11 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 371 85 RYHMÄ SÄHKÖKONEET JA -LAITTEET SEKÄ NIIDEN OSAT; ÄÄNEN TALLENNUS- TAI TOISTOLAITTEET, TELEVISIOKUVAN TAI -ÄÄNEN TALLENNUS- TAI TOISTOLAITTEET SEKÄ TÄLLAISTEN TAVAROIDEN OSAT JA TARVIKKEET 8501 Sähkömoottorit ja -generaattorit (ei kuitenkaan sähkögeneraattoriyhdistelmät) Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. pyörivät tuulilasinpyyhkimien sähkömoottorit ilman varsia tai pyyhkimien sulkia, mutta varustettuina voimansiirtomekanismeilla (hammasvaih- teella ja kiertotangolla), jotka muuttavat moottorin pyörivän liikkeen edestakaiseksi. 8502 Sähkögeneraattoriyhdistelmät ja pyörivät sähkömuuttajat HS-selityksissä nimikkeen 8502 osissa I ja II kuvattujen sähkökoneiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. kaskadimuuttajat, Ward-Leonard -järjestelmät ja pyörivät vaihesiirtäjät. 8502 39 91 Turbogeneraattorit Turbogeneraattoreja pyörittävät suoraan kaasu- tai höyryturbiinit. Niissä on kiinteä lieriömäinen roottori, jossa on pitkittäisiin uriin asennetut induktiokäämit. Roottori voi koostua yhtenäisestä kappaleesta tai useasta kiinteästä osasta. Turbogeneraattorit ovat tavallisesti ilmajäähdytteisiä, mutta suurtehoiset mallit ovat vety- jäähdytteisiä. 8503 00 Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeen 8501 tai 8502 koneissa Tähän nimikkeeseen eivät kuulu mm. sähkömoottoreiden kytkentälevyt (nimike 8536). 8504 Sähkömuuntajat, staattiset sähkömuuttajat (esim. tasasuuntaajat) ja induktorit HS-selityksissä nimikkeessä 8504 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuulu- vat mm: 1. aseteltavat muuntajat (esim. liukumuuntajat) ja säätömuuntajat; 2. hajakenttämuuntajat loisteputkia varten; 3. erityismuuntajat teletekniikkaa varten; 4. tasauskelat; 5. lähtökelat; 6. tasoituskuristimet; 7. kelat, joissa on säädettävä sydän induktanssin muuttamista varten; 372 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8. sähköpurkauslamppujen ja -putkien kuristimet; 9. pupiinakelat; 10. Godefroy-kelat; 11. stabiloidut virtalähteet (tasasuuntaaja, jossa on säätölaite) Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös mm. seleeni- tai kuparioksiditasasuuntaus-elementit, joko yksittäisinä (erityisesti seleenikiekot) tai yhdistelminä. 85 ryhmän 2 huomautuksen mukaisesti tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu asennetut germanium- tai piikidekomponentit, yksittäisinä tai yhdistelminä, myös jäähdy- tys- tai eristyslaitteilla varustetut jne. , jos niitä ei ole yhdistetty toiseen sähköiseen komponenttiin kuten muuntajaan tai vastukseen (nimike 8541). Tähän nimikkeeseen eivät myöskään kuulu: a) vaihtokytkimet moninapaisia muuntajia varten (nimike 8536); b) esim. tasasuuntauslamput ja -putket, esim. panotronit, tyratronit ja ignitronit sekä korkeajännitetasasuuntausputket röntgenlaitteita varten (alanimike 8540 89 90); c) nimikkeen 9032 jännitteensäätimet. 8504 90 05 Alanimikkeen 8504 50 30 tuotteiden elektroniset rakenneyhdistelmät Ilmaisun ”elektroniset rakenneyhdistelmät” määrittelystä ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8504 90 91 Alanimikkeiden 8504 40 30 ja 8504 40 35 tuotteiden elektroniset rakenneyhdistelmät Ilmaisun ”elektroniset rakenneyhdistelmät” määrittelystä ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8505 Sähkömagneetit; kestomagneetit ja tavarat, jotka magnetoinnin jälkeen on tarkoi- tettu käytettäviksi kestomagneetteina; sähkömagneetti- tai kestomagneetti-istukat ja niiden kaltaiset pitimet; sähkömagneettiset kytkimet ja jarrut; sähkömagneettiset nostopäät 8505 90 10 Sähkömagneetit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sähköiset käyttömagneetit, jotka on asennettu yksityisautojen oviin ja jotka ovat osa autonovien keskuslukitusjärjestelmää. Tällaiset järjestelmät on yhdistetty ajoneuvon virranlähteeseen ja ne aktivoituvat järjestelmän sähköisen ohjauslaitteen lähettämistä signaaleista. Jos yksi ajoneuvon ovista avataan tai suljetaan käsivoimin, samanaikaisesti muut ovet menevät lukkoon tai niiden lukot avautu- vat sähkömagneettisesti. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu sähkömagneettisesti toimivat ruiskutusvent- tiilit, joita käytetään kipinäsytytteisissä tai puristussytytteisissä mäntämoottoreissa ja joiden venttiilien rungot on varustettu magneettikäämityksellä ja neulat vastaavasti magneettipi- dättimellä (alanimike 8409 91 00 tai 8409 99 00). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 373 8506 Galvaaniset parit ja paristot 8506 10 11 Lieriöparit Lieriöpareilla on ympyrän muotoinen poikkileikkaus. Positiiviset ja negatiiviset navat sijaitsevat vastakkaisissa päissä. Lieriöparien pituus on suurempi kuin niiden läpimitta: 8506 10 15 Nappiparit Nappiparien korkeus on pienempi tai yhtä suuri kuin niiden läpimitta. 8506 10 91 Lieriöparit Ks. alanimikkeen 8506 10 11 selittävät huomautukset. 8506 10 95 Nappiparit Ks. alanimikkeen 8506 10 15 selittävät huomautukset. 8506 30 10 Lieriöparit Ks. alanimikkeen 8506 10 11 selittävät huomautukset. 8506 30 30 Nappiparit Ks. alanimikkeen 8506 10 15 selittävät huomautukset. 8506 40 10 Lieriöparit Ks. alanimikkeen 8506 10 11 selittävät huomautukset. 8506 40 30 Nappiparit Ks. alanimikkeen 8506 10 15 selittävät huomautukset. 8506 50 10 Lieriöparit Ks. alanimikkeen 8506 10 11 selittävät huomautukset. 374 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8506 50 30 Nappiparit Ks. alanimikkeen 8506 10 15 selittävät huomautukset. 8506 60 10 Lieriöparit Ks. alanimikkeen 8506 10 11 selittävät huomautukset. 8506 60 30 Nappiparit Ks. alanimikkeen 8506 10 15 selittävät huomautukset. 8506 80 11 Lieriöparit Ks. alanimikkeen 8506 10 11 selittävät huomautukset. 8506 80 15 Nappiparit Ks. alanimikkeen 8506 10 15 selittävät huomautukset. 8507 8507 20 10 — 8507 20 89 8507 30 10 — 8507 30 98 8507 80 10 — 8507 80 99 8507 90 10 — 8507 90 98 Sähköakut sekä niihin kuuluvat erottimet, myös suorakaiteen tai neliön muotoi- set Muut lyijyakut Lukuun ottamatta akkuja, jollaisia käytetään mäntämoottoreiden käynnistämiseen (ks. alanimikkeet 8507 10 10—8507 10 89), näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 8507 kolmannen kappaleen kohdassa 1 mainitut sähkölyijyakut. Näitä akkuja käytetään esimerkiksi sähköajoneuvoissa ja syöttämään virtaa teleliikennelait- teistoihin. Nikkeli-kadmiumakut Näiden alanimikkeiden akkuja käytetään erityisesti kaivostyöntekijöiden turvalampuissa ja usein kuivapattereiden sijasta kannettavissa radioissa, televisiovastaanottimissa, sähköllä toimivissa partakoneissa ja muissa sähköllä toimivissa laitteissa. Muut akut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. nikkelihydridi-, hopeasinkki- ja hopeakadmium- akut. Osat Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm. akun kennojen liitososat (alanimike 8536 90 85). 8509 Sähkömekaaniset talouskoneet ja -laitteet yhteenrakennetuin sähkömoottorein 8509 80 00 Muut koneet ja laitteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sähköllä toimivat manikyyri- ja pedikyyrilaitteet yhteenrakennetuin sähkömoottorein ja yhdistettynä kaapelilla laitteeseen kuuluvaan virta- lähdeyksikköön. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 375 8510 Partakoneet, hiusten- tai karvanleikkuukoneet, sekä ihokarvojen poistolaitteet yhteenrakennetuin sähkömoottorein 8510 10 00 Partakoneet 8511 8511 40 10 ja 8511 40 90 Partakoneet, joissa on hiusten- tai karvanleikkuukone, luokitellaan tähän alanimikkee- seen. Sähkösytytys- tai -käynnistyslaitteet, jollaisia käytetään kipinäsytytys- tai puristus- sytytysmoottoreissa (esim. sytytysmagneetot, laturimagneetot, sytytyskelat, sytytys- ja hehkutulpat sekä käynnistinmoottorit); generaattorit (esim. tasavirta- tai vaihtovirtageneraattorit) sekä lataus- ja takavirtareleet, jollaisia käytetään poltto- moottoreiden yhteydessä Käynnistinmoottorit, myös jos ne toimivat generaattorina Näiden alanimikkeiden laitteet toimivat tavallisesti 6, 12 tai 24 V:n jännitteellä ja niissä on erityislaitteita moottoreihin kiinnittämistä varten. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. käynnistinmoottorit, joissa on liukuva ankkuri, käynnistinmoottorit, joissa on liukuva syöttölaite, käynnistinmoottorit, joissa on kierukka ja käynnistinmoottorit, joissa on liukuva hammaspyörä ja kierukka; 2. käynnistinmoottorista ja generaattorista yhdeksi yksiköksi muodostettu laite. 8512 Sähköllä toimivat valaistus- tai merkinantolaitteet (muut kuin nimikkeen 8539 tavarat), sähköllä toimivat tuulilasinpyyhkimet sekä sähköllä toimivat jään- tai huurunpoistolaitteet, jollaisia käytetään polkupyörissä tai moottoriajoneuvoissa 8512 90 00 Osat 8516 8516 10 11 — 8516 10 99 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. auton etulyhtyjen kehykset ja heijastimet sekä sähköllä toimivien tuulilasinpyyhkimien varret, myös ne, joissa on pyyhkimien sulat. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu lampunpitimet (alanimike 8536 61 10 tai 8536 61 90). Vedenkuumennuslaitteet ja kuumanvedenvaraajat sekä uppokuumentimet, säh- köllä toimivat; huoneiden tai vastaavien tilojen sähkölämmityslaitteet sekä maan sähkölämmityslaitteet; sähkölämpölaitteet hiustenkäsittelyä varten (esim. hiusten- kuivaajat, kihartimet ja kiharruspihtien kuumentimet) tai käsien kuivaamista varten; sähkösilitysraudat; muut sähkölämpölaitteet, jollaisia käytetään taloudessa; sähkökuumennusvastukset, muut kuin nimikkeeseen 8545 kuuluvat Vedenkuumennuslaitteet ja kuumanvedenvaraajat sekä uppokuumentimet, sähköllä toimi- vat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. vedenkuumentimet, jotka toimivat sekä vedenkuumennuslaitteina että kuumanvedenva- raajina; 2. sähköllä toimivat kattilat, jotka tuottavat ainoastaan kuumaa vettä tai kuumaa vettä ja matalapaineista höyryä samanaikaisesti. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu sähköllä lämmitettävät höyrykattilat, kuumavesikattilat (nimike 8402) eivätkä keskuslämmitykseen tarkoitetut sähkölämmityskattilat (nimike 8403). 376 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8516 21 00 — 8516 29 99 Huoneiden tai vastaavien tilojen sähkölämmityslaitteet sekä maan sähkölämmityslaitteet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. saunojen sähkökiukaat; 2. paristokäyttöiset kuumentimet moottoriajoneuvojen jäätyneiden ovenlukkojen lämmit- tämistä ja sulattamista varten lukkoon asennettavan kuumennuselementin avulla. Näissä pienissä kannettavissa laitteissa voi olla nimikkeeseen 8513 luokiteltava lamppu, joka valaisee käsiteltävää aluetta. 8516 60 10 Liedet (joissa on ainakin uuni ja lämpölevyt) Liesissä on ainakin yksi lämpölevy ja uuni (jossa voi olla myös mikroaaltoyksikkö tai grilli). 8516 79 80 Muut HS-selityksissä nimikkeen 8516 kohdan E alakohdissa 5—7 ja 9—18 kuvattujen laitteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. kotisaunalaitteet, joissa on infrapunasäteilijät (yksittäiset kaapit); 2. jalanlämmityslevyt; 3. sähköisesti kuumennettavat kenkätelineet; 4. piilolinssien lämpödesifiointilaitteet, joissa on kaksi pientä sähköllä kuumennettavaa ja kierrettävillä kansilla varustettua lokeroa, joihin piilolinssit asetetaan ja jotka kuumen- tavat puhdistusnesteen. 8516 80 91 ja 8516 80 99 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. langat, kaapelit, nauhat ja niiden kaltaiset tavarat, jotka on eristetty ja joilla lämmitetään sisäkattoja, seiniä, putkia, säiliöitä jne. Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu lämmitysvastukset, jotka on yhdistetty laitteiden osiin, esim. silitysrautojen pohjiin ja sähköliesien keittolevyihin (alanimike 8516 90 00). 8517 Sähkölaitteet langallista puhelua tai langallista sähkötystä varten, myös langalliset puhelimet, joissa on langaton luuripuhelin, ja kantoaaltojärjestelmissä tai digitaali- järjestelmissä käytettävät teleliikennelaitteet; kuvapuhelimet 8517 19 90 Muut HS-selityksissä nimikkeen 8517 osan I kohdassa A kuvattujen puhelimien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. näppäinpuhelimet, joissa on magneettinen kortinlukija, näyttö, mikroprosessorilla varustettu elektroninen piirilevy, useita muisteja, kello ja modu- laattori-demodulaattori (modeemi). Näitä laitteita ei käytetä ainoastaan puhelimina, vaan myös (esim. tavarataloissa) päätteinä, esim. tarkistettaessa magneettiluottokorttien tai sekkien kelpoisuutta tai siirrettäessä myyntitietoa puhelinverkon kautta automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin. 8517 21 00 Telekopiolaitteet (telefaxlaitteet) HS-selityksissä, nimikkeen 8517 kohdan II alakohdassa E kuvailluissa telekopiolaitteissa voi olla muisti- ja tallennustoiminto valittavia numeroita varten. Niissä voi olla myös lisätoimintoja kuten kopiointitoiminto. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 377 8517 50 10 Kantoaaltojärjestelmissä käytettävät Tämän alanimikkeen laitteita voidaan käyttää suuren viestimäärän samanaikaiseen lähettä- miseen saman puhelin- tai lennätinlinjan (esim. koaksaalikaapelin) välityksellä. Näitä laitteita voidaan käyttää myös viestien lähettämiseen sähköverkon välityksellä (esim. sähkölaitosten yhdistämiseksi sähköasemiin). Näiden laitteiden toimintaperiaate perustuu kantoaallon tuottamiseen, minkä jälkeen sanaa, viestiä tai mitä tahansa muuta välitettävää tietoa edustavat sähköimpulssit moduloi- vat kantoaallon. 8517 80 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. sääkarttapiirturi. Näihin kuuluvat vastaanottavat telepäätelaitteet, joissa moduloidut, kaapelin välityksellä tulevat signaalit muunnetaan sähköimpulsseiksi, joilla ohjataan rekisteröintielektrodeja. Näiden impulssien ohjaamina elektrodit polttavat pisterivejä metalloituun paperiin ja tuottavat näin sääkartan. 8517 90 11 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8517 90 82 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8518 Mikrofonit ja niiden jalustat; kaiuttimet, myös koteloidut; kuulokkeet, myös kuuloke-mikrofoniyhdistelmät; sähköllä toimivat äänitaajuusvahvistimet; sähköllä toimivat äänenvahvistinyhdistelmät 8518 40 91 Joissa on ainoastaan yksi kanava Tämän alanimikkeen vahvistimet voivat käsitellä ainoastaan yhden tulosignaalin, jonka ne vahvistuksen jälkeen välittävät yhden tai useamman ulosmenokanavan (esim. kaiuttimien) kautta. 8519 Levysoittimet (joko sähkövahvistimella varustettuina tai ilman), kasettisoittimet ja muut äänen toistolaitteet, joissa ei ole äänen tallennuslaitetta 8519 92 00 Taskukokoiset kasettisoittimet Tällaisten laitteiden mittojen määrittämisessä sovelletaan tämän ryhmän 1 alanimikehuo- mautusta ja otetaan huomioon ainoastaan kotelon mitat. Laitteessa olevia ulkonemia, kuten esim. säätönappuloita ja sulkemis- ja kiinnityslaitteita, ei oteta tällöin huomioon. 8520 Magneettinauhurit ja muut äänen tallennuslaitteet, myös jos niissä on äänen toistolaite 8520 32 30 Taskukokoiset nauhurit Alanimikkeen 8519 92 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8520 33 30 Taskukokoiset nauhurit Alanimikkeen 8519 92 00 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä 378 8522 8522 90 51 ja 8522 90 59 8523 8523 11 00 — 8523 13 00 8525 8525 10 10 — 8525 10 80 8525 20 10 — 8525 20 99 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Osat ja tarvikkeet, jotka soveltuvat ainoastaan tai pääasiallisesti käytettäviksi nimikkeiden 8519—8521 laitteisiin Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. Valmistettu tallentamaton materiaali äänen tallennukseen tai muiden ilmiöiden vastaavalla tavalla tapahtuvaan tallennukseen, ei kuitenkaan 37 ryhmän tuotteet Magneettinauhat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös nauhat, jotka on leikattava määräkokoisiksi ennen käyttöä. Radiopuhelin-, radiolennätin-, yleisradio- tai televisiolähettimet, myös yhteenra- kennetuin vastaanottimin tai äänen tallennus- tai toistolaittein; televisiokamerat; yksittäisiä kuvia ottavat videokamerat ja muut videokameranauhurit Lähettimet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. lähettimet induktiivisia henkilöhakulaitteita varten. Lähettimet, yhteenrakennetuin vastaanottimin Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. laitteet, joissa on kaikki lähettämiseen ja vastaanot- tamiseen tarvittavat osat samassa kotelossa tai kuoressa. Tällaisia laitteita ovat esimerkiksi ”walkie-talkie” -mallia olevat kannettavat radiopuhelimet, joissa on paristot tai akku tai joissa on lähetin-vastaanotinlaitteet, joiden virtalähdeyksikkö on erillinen ja kytketty laitteeseen ainoastaan kaapelin välityksellä. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös yksiköt, joissa lähetin- ja vastaanotinosat sijaitsevat eri kaapeissa tai koteloissa, jos ne muodostavat toiminnallisen yksikön. Jotta lähetin- ja vastaanotinosat katsottaisiin yhdeksi toiminnalliseksi yksiköksi, ne on asennettava lähelle toisiaan (esim. samoihin tiloihin tai samaan ajoneuvoon) ja niillä on oltava tiettyjä yhteisiä osia, kuten esim. antenni. 8525 20 91 Soluverkkoja varten (matkapuhelimet) Nämä puhelimet vastaanottavat ja lähettävät radioaaltoja, joita toisiinsa liitetyt radiopuhe- linasemat (tukiasemat) ottavat vastaan tai lähettävät edelleen. Kukin tukiasema kattaa yhden maantieteellisen alueen (solun). Jos käyttäjä siirtyy solusta toiseen puhelun aikana, puhelu siirtyy automaattisesti solusta toiseen keskeytyksettä. Nämä puhelimet ovat langattomia ja niissä on antenni. Toisin kuin alanimikkeen 8517 11 00 puhelimissa, näissä puhelimissa ei ole puhelinverkkoon kytkettyä perusyksik- köä. 8525 30 10 ja 8525 30 90 Televisiokamerat Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu vaikeasti näkövammaisille tarkoitetut elektroniset lukulaitteet, joissa televisiovastaanottimen viereen, samaan kuoreen sijoitettu televisioka- mera skannaa alkuperäisen tekstin (esim. sanomalehdestä tai kirjasta) ja toistaa sen vahvasti suurennetussa muodossa televisiovastaanottimen kuvaruudulle (nimike 8528). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 379 8525 40 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat laiteyhdistelmät, joissa on videokamera ja kuvan tallen- nus- tai toistolaite (ns. ”camcorderit” eli kameranauhurit) ja jotka eivät tallenna ainoas- taan kameralla otettuja kuvia vaan myös televisio-ohjelmia. Näin tallennetut kuvat voidaan toistaa erillisen televisiovastaanottimen kuvaruudulla. Kameranauhurit, joilla voidaan tallentaa ainoastaan videokameralla otettuja kuvia ja toistaa ne erillisen televisiovastaanottimen kuvaruudulla luokitellaan kuitenkin alanimik- keeseen 8525 40 91. 8527 Radiopuhelin-, radiolennätin- tai yleisradiovastaanottimet, myös samaan ulkokuo- reen yhdistetyin äänen tallennus- tai toistolaittein tai kelloin Lähettimistä, joissa on yhteenrakennettu vastaanotin, ks. alanimikkeiden 8525 20 10— 8525 20 99 selittävät huomautukset. 8527 12 10 ja 8527 12 90 8527 21 20 — 8527 29 00 8527 31 11 — 8527 39 99 8527 31 11 — 8527 31 98 8527 31 11 ja 8527 31 19 8527 31 91 — 8527 31 98 Taskukokoiset radiokasettisoittimet Ks. alanimikkeen 8519 92 00 selittävät huomautukset. Yleisradiovastaanottimet, jotka eivät pysty toimimaan ilman ulkoista voimanlähdettä ja jollaisia käytetään moottoriajoneuvoissa, mukaan lukien laitteet, jotka voivat toimia myös radiopuhelin- tai radiolennätinvastaanottimina Alanimikkeiden 8527 31 11—8527 39 99 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Muut yleisradiovastaanottimet, mukaan lukien laitteet, jotka voivat toimia myös radio- puhelin- tai radiolennätinvastaanottimina Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. yleisradiovastaanottimet, joissa on valintapiirit, joiden avulla vastaanotin viritetään tietylle kanavalle tai kantotaajuudelle, sekä demodulaa- tiopiirit. Nämä laitteet on tavallisesti suunniteltu toimimaan omalla antennilla tai yhteisan- tennijärjestelmässä (suurtaajuinen kaapeloitu jakelujärjestelmä). Joihin on yhdistetty äänen tallennus- tai toistolaitteet Vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakatut stereojärjestelmät (hifijärjestelmät), joihin kuuluu yleisradiovastaanotin ja jotka koostuvat omissa erillisissä ulkokuorissaan olevista yksiköis- tä ja joihin on yhdistetty esim. CD-soitin, kasettisoitin ja taajuuskorjaimella varustettu vahvistin, kuuluvat aina näihin alanimikkeisiin, koska yleisradiovastaanotin antaa niille niiden olennaisen luonteen. Joissa on samassa ulkokuoressa yksi tai useampi kaiutin Näihin alanimikkeisiin kuuluvat laitteet, joiden kaiuttimet eivät ole irroitettavissa. Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu laitteet, joissa on irrotettavat kaiuttimet, vaikka kaiuttimet voitaisiin kiinnittää laitteeseen kiinnittimillä (alanimike 8527 31 91, 8527 31 93 tai 8527 31 98). Muut Jos stereojärjestelmiin (hifijärjestelmiin) tarkoitetut kaiuttimet on erityisesti suunniteltu näitä yhdistelmiä varten ja pakattu yhdessä näiden yhdistelmien muiden osien kanssa, ne kuuluvat näihin alanimikkeisiin. 380 8528 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Televisiovastaanottimet, myös samaan ulkokuoreen yhdistetyin yleisradiovastaan- ottimin tai äänen tai videosignaalin tallennus- tai toistolaittein; videomonitorit ja videoprojektorit Tähän nimikkeeseen kuuluvissa ja erityisesti kotitalouksissa käytettävissä laitteissa on usein kamerasignaalia seuraavan äänen vastaanotin- ja vahvistinlaitteet. Näissä laitteissa voi olla myös kaiuttimet. Televisiovastaanottimet, jotka on liitetty tai yhdistetty muihin laitteisiin muodostaen niiden kanssa yksikön, luokitellaan tavallisesti siihen nimikkeeseen, johon yksikölle olennaisen luonteen antava osa luokitellaan. Tähän nimikkeeseen eivät näin ollen kuulu laitteet, joita käytetään lennätinviestien (morseaakkoset, Baudot, ISO, ASCII tai muut koodit) lähettämiseen ja vastaanottamiseen ja niiden näyttämiseen monitorilla (nimike 8517). 8528 12 14 — 8528 12 18 Televisioprojektorit 8528 12 52 — 8528 12 76 8528 12 81 ja 8528 12 89 8528 12 90 — 8528 12 95 Televisioprojektoreissa on yksi tai useampi sisäänrakennettu kuvaputki, joka heijastaa kuvan optisen järjestelmän kautta kuvapinnalle. Kuvapinta voi olla yhdistetty samaan ulkokuoreen televisiovastaanottimen kanssa tai se voi olla erillinen. Joissa on yhteenrakennettu kuvaputki Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. laitteet, joissa on yhdistetty viritin- ja näyttötoi- minnot samaan ulkokuoreen ja jotka mahdollistavat näiden tiettyjen osien samanaikaisen käytön. Kotitalouksissa käytettävät televisiovastaanottimet ovat tavallisesti tällaisia lait- teita. Kuvaruudun läpimitalla tarkoitetaan kuvaputken aktiivisen osan suoraa lävistäjää. Joissa on kuvaruutu Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. laitteet, joissa on nestekidenäyttö (LCD-näyttö). Videovirittimet Näissä laitteissa on valintapiirit, jotka tekevät mahdolliseksi virityksen tietylle kanavalle tai kantotaajuudelle, sekä demodulaatiopiirit. Ne on tavallisesti suunniteltu toimimaan omalla antennilla tai yhteisantennilla (suurtaajuinen kaapeloitu jakelujärjestelmä). Antosignaalia voidaan käyttää videomonitorien tai videosignaalien tallennus- tai toistolaitteiden ottosig- naalina. Antosignaali on alkuperäinen kamerasignaali (ts. sitä ei ole moduloitu lähettämistä varten). Nämä laitteet on toisinaan varustettu dekooderilla tai erotinpiireillä synkronointia varten. 8528 12 90 Automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen asennettaviksi tarkoitetut elektroniset raken- neyhdistelmät Ilmaisun ”elektroniset rakenneyhdistelmät” määrittelystä ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 381 8528 13 00 Mustavalkovastaanottimet tai muut yksivärivastaanottimet Alanimikkeiden 8528 12 90 ja 8528 12 95 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tämän alanimikkeen virittimiä. 8528 21 14 — 8528 21 90 Värimonitorit Ks. HS-selitykset, nimike 8528, toinen kappale, kohta 6 Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu videovalvontajärjestelmät, jotka muodostuvat kame- rasta, usealla kutsupainikkeella varustetusta paneelista, yhdestä tai useammasta liitintau- luun kytketystä videomonitorista sekä koaksaalikaapeleista, jotka liittävät yhteen järjestel- män eri elementit, jotka esitetään tullille vähittäismyyntimuotoon pakattuna sarjana (alanimike 8517 19 10). 8528 22 00 Mustavalkomonitorit tai muut yksivärimonitorit 8529 8529 90 10 — 8529 90 88 Alanimikkeiden 8528 21 14 ja 8528 21 90 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. Tämän alanimikkeen monitoreissa videosignaali ja synkronointisignaalit voivat olla erillisiä (erilliset sisäänmenot) tai ne on yhdistetty. Jälkimmäisessä tapauksessa monitorissa on oltava piiri, joka erottaa synkronointisignaalit ”yhdistetystä videosignaalista”. Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8525—8528 laitteissa Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. asteikot; 2. viritinyksiköt; 3. televisiokameroiden himmentimet; 4. ns. PAL-Secam-adapterit. Ne ovat dekooderikortteja (painopiirilevyjä, joille on asen- nettu sähköosia), jotka on tarkoitettu asennettaviksi PAL-signaaleja vastaanottamaan suunniteltuihin televisiovastaanottimiin niin, että ne voivat vastaanottaa myös Secam- signaaleja. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu aaltoputket (jotka luokitellaan valmistusaineensa mukaan) eivätkä televisiokameroiden kolmijalat, jotka ovat elokuvakameroissa käytettä- vien kolmijalkojen kaltaisia (nimike 9007). 8529 90 72 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8531 8531 10 20 — 8531 10 80 Akustiset tai visuaaliset sähkömerkinantolaitteet (esim. soittokellot, sireenit, ilmaisintaulut sekä murto- tai palohälyttimet), muut kuin nimikkeeseen 8512 tai 8530 kuuluvat Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. sähköiset murtohälytysjärjestelmät, joissa ilmaisimen sisään rakennettu radiolähetin lähettää signaalin järjestelmän keskusyksikköön, joka on varustettu radiovastaanottimella ja joka aktivoi hälytyslaitteet (esim. sireenin tai välkkyvät valot). 382 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8531 20 10 — 8531 20 80 Ilmaisintaulut, joissa on nestekiteitä (LCD) tai valodiodeja (LED) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. erilaiset elektroluminesenssinäytöt, joita käytetään pääasiallisesti esim. numeerisina ja/tai alfanumeerisina näyttöinä mainostauluissa ja jotka koostuvat yhdestä tai useammasta merkistä. Jokainen merkki sisältää tietyn määrän valodiodeja erillisten tai yhdelle mikrosirulle asennettujen komponenttien muodossa. Nämä laitteet on asennettu painetulle piirille, jossa on dekooderi/ohjain. Jokainen merkki tai merkkiryhmä on peitetty läpikuultavalla aineella, joka korostaa diodien tuottamia valopis- teitä niin, että sisäänmenosignaalin piiriin syöttämä impulssi tuottaa numeroita tai kirjai- mia. 8531 90 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tavaroihin kiinnitettävät varkaudenestolaput, jotka myymälän uloskäynnin kohdalle asennetun, alanimikkeen 8531 10 30 murtohälytysjärjes- telmän signaalikenttään vietyinä vaikuttavat järjestelmän vastaanottimeen ja laukaisevat hälytyksen. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu painettujen piirien muodossa olevat paperi- set laput (nimike 8534 00). 8534 00 Painetut piirit Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. painettujen piirien muodossa olevat paperiset laput, joita käytetään esim. kirjastojen kirjoissa varkauksien estämiseksi. 8536 Sähkölaitteet sähkövirtapiirin kytkemistä, katkaisemista tai suojaamista varten tai siihen liittämistä varten (esim. kytkimet, releet, varokkeet, syöksyaaltosuojat, pistotulpat, pistorasiat, lampunpitimet ja liitäntärasiat), enintään 1 000 voltin nimellisjännitettä varten HS-selityksissä, nimikkeen 8536 osissa I—III kuvattujen laitteiden lisäksi tähän nimikkee- seen kuuluvat mm: 1. puhelinvaihteiden jakelutelineet; 2. raitiotien ajojohtimien liitäntä- tai risteytyslevyt; 3. sähkömoottorien liitintaulut; 4. moninapaisten muuntajien vaihtokytkimet; 5. akun kennojen liitososat; 6. ns. induktiiviset lähestymiskytkimet, ts. elektroniset kytkimet, joissa on vapaasti säteilevä induktiokela kytkimen kosketuksetonta sulkemista varten silloin, kun metalli- esine tulee induktiokelan hajakentän piiriin. Tällaisia kytkimiä käytetään esim. työstö- koneissa, kuljettimissa ja vaa’oissa mekaanisesti toimivien rajakytkimien sijasta; 7. kaksiasentokytkimet, jotka ovat samassa kuoressa valonhimmentimen kanssa. Tämän laitteen avulla on mahdollista sekä kytkeä verkkoon liitetyt lamput päälle tai pois että säädellä valaistusta portaattomasti; 8. ns. kalvokytkimet sähkövirtapiirien kytkemiseen. Näissä kalvokytkimissä on kaksi päällekkäistä joustavaa muovikalvoa, joihin on upotettu säännöllisin välein suuri määrä silikonikumista valmistettuja, sähköä johtavia kytkentäpisteitä. Nämä kalvokytkimet on asennettu esim. puhelimien näppäimistöjen alle. Joka kerta kun näppäintä paine- taan, kahden kalvon ao. kytkentäpisteet koskettavat toisiaan ja sähköinen kytkentä syntyy; 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 383 9. elektroniset kytkimet, jotka toimivat kosketuksettomasti puolijohdekomponenttien (esim. transistorien, tyristorien tai integroitujen piirien) avulla. Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu: a) sähköjohtojen eristeet ja vaipat (tavallisesti nimike 7326), b) valvonta- ja ohjauslaitteet rautateitä ja muita liikenneväyliä varten (nimike 8530). 8536 50 11 Painokytkimet Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kosketuskytkimet (alanimike 8536 50 19). 8536 90 01 Asennusvalmiit elementit sähkövirtapiirejä varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. asennusvalmiit elementit sähkön siirtämistä varten. Tällaisten elementtien avulla on mahdollista sijoittelun suhteen joustava virransyöttö valaisimiin ja sähköllä toimiviin koneisiin ja laitteisiin. Virransyöttö tapahtuu kiristys- tai liukukoskettimien välityksellä. Tavalliset sovellukset on esitetty seuraavissa piirroksissa: 384 8537 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Taulut, paneelit, konsolit, pöydät, kaapit ja muut alustat, joissa on vähintään kaksi nimikkeen 8535 tai 8536 laitetta, sähköistä ohjausta tai sähkönjakelua varten, myös sellaiset, joissa on 90 ryhmän kojeita tai laitteita, sekä numeeriset ohjauslaitteet, muut kuin nimikkeen 8517 kytkentälaitteet Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. alustalla (esim. paneelilla tai laatikossa) olevat nimik- keen 8536 kaltaisten laitteiden yhdistelmät (esim. valokatkaisijat). 8537 10 91 Ohjelmoitavat logiikat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ohjauskaapit, joissa on ohjelmoitava muisti konei- den sähköistä ohjausta varten. Näissä kaapeissa on nimikkeen 8535 tai 8536 laitteiden (esim. releiden) lisäksi, esim. kytkinlaitteina toimivia nimikkeen 8541 transistoreita tai triakkeja sekä myös mikroprosessoreita (esim. sisäänmenon ja ulostulon loogista käsittelyä ja ohjausta varten), liitäntäpiirejä ja virtalähdeyksikkö. 8537 10 99 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. videonauhureiden kaapelikaukosäädinyksiköt. Nämä ovat sähköisiä kytkintauluja (joissa on painokytkimiä ja muita levylle asennettuja sähkö-komponentteja), joilla säädetään niihin liitettyjen videonauhureiden kaikkia toimintoja yhdyskaapelin välityk- sellä; 2. myyntiautomaattien sähköiset ohjauslaitteet. Nämä koostuvat kytkintaulusta, jossa on releiden ja sähkökytkimien lisäksi triakkeja ja integroituja piirejä. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) sähköiset ohjauslaitteet, jotka tunnetaan nimellä ”joystick” (nimike 8471); b) langattomat infrapunalaitteet televisiovastaanottimien, videonauhureiden ja muiden sähkölaitteiden kaukosäätöä varten (8543). 8538 Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeen 8535, 8536 tai 8537 laitteissa 8538 90 11 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8538 90 91 Elektroniset rakenneyhdistelmät Ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8539 Sähköhehkulamput tai sähköpurkauslamput ja -putket, myös umpiovalonheittimet (sealed-beam lamp units) sekä ultravioletti- tai infrapunalamput; kaarilamput Tiettyjä erityisellä tavalla varustettuja tai asennettuja kaarilamppuja lukuun ottamatta (ks. alanimikkeiden 8539 41 00—8539 49 30 selittävät huomautukset), tähän nimikkeeseen kuuluvat ainoastaan lamput ja putket sellaisenaan sekä niiden osat, jotka ovat tunnistetta- vissa tämän jakson 2 huomautuksen b alakohdan mukaisiksi osiksi. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 385 Laitteet, jotka on varustettu näillä lampuilla tai putkilla (ja joissa on esim. alustalla tai tuella varustettu yksinkertainen heijastin) luokitellaan tapauksesta riippuen valaistuslait- teeksi (nimike 9405), lämmityslaitteeksi (esim. nimike 7321) tai lääkintälaitteeksi (nimike 9018), jne. 8539 21 30 — 8539 29 98 Muut hehkulamput, ei kuitenkaan ultravioletti- tai infrapunalamput Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm. : a) vastuslamput, joissa on hiilihehkulanka ja vedellä täytetyt, säädettävät vastuslamput, joissa on rautahehkulanka (nimike 8533); b) määrätyn pituiset sähkövalaisinsarjat, jotka koostuvat tietystä määrästä koristeellisia lamppuja ja joita käytetään pääasiassa joulukuusien koristeina (nimike 9405). 8539 31 10 — 8539 39 00 Purkauslamput ja -putket, muut kuin ultraviolettilamput Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. ksenonputket; 2. spektrilamput; 3. hohtopurkauslamput; 4. numero- ja kirjainnäyttöputket. 8539 41 00 — 8539 49 30 Ultravioletti- tai infrapunalamput; kaarilamput Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm: 1. Ultraviolettiputket ja -lamput. HS-selityksissä nimikkeen 8539 kohdan D ensimmäi- sessä kappaleessa mainittujen käyttötarkoitusten lisäksi voidaan mainita seuraavat käyttötarkoitukset: a) aktino-kemiallinen tulostaminen; b) vitaminointi; c) sterilointi; d) valokemia; e) otsonin tuottaminen. 2. Infrapunalamput ja -putket. HS-selityksissä nimikkeen 8539 kohdan D toisessa kappa- leessa mainittujen käyttötarkoitusten lisäksi voidaan mainita seuraavat käyttötarkoituk- set: a) huoneiden tai vastaavien tilojen lämmitys; b) laitteet infrapunaemittereitä varten (esim. varkaudenestolaitteissa); c) tieteellinen tutkimus (esim. spektrianalyysi). 3. HS-selityksissä nimikkeen 8539 kohdassa E kuvaillut kaarilamput. Hiilielektrodikaarilamppuja asennetaan esim. nimikkeen 9007 elokuvaprojektorilaittei- siin tai niitä käytetään asiakirjojen kopiointilaitteissa. Alanimikkeeseen 8539 41 00 kuuluvat mm. sähkökaarilamput, jotka on varustettu erityi- sillä alustoilla, sekä kääntyvät valaistuslaitteet, joissa on liikkuvalle alustalle asennettu yksi tai useampi kaarilamppu ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi erityisesti valokuvaus- tai elokuvastudioissa. 386 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm. : a) luminesenssidiodit (nimike 8541), b) elektroluminesenssilaitteet, jotka tavallisesti ovat kaistaleiden, levyjen tai paneelien muodossa ja jotka perustuvat kahden johtavaa ainetta olevan kerroksen väliin asetet- tuihin sähköluminesenssiaineisiin (esim. sinkkisulfideihin) (nimike 8543). 8539 90 10 ja 8539 90 90 Osat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm: 1. hehku- ja sähköpurkauslamppujen kannat; 8540 8540 11 11 — 8540 11 99 2. kierretyt, määräpituisiksi leikatut ja asennusvalmiit volframilangat; 3. purkauslamppujen ja -putkien metallielektrodit; 4. lasiosat (lukuun ottamatta alanimikkeen 8547 90 00 eristäviä osia), jotka on tarkoi- tettu asennettaviksi lamppujen tai putkien sisälle; 5. hehkulankojen kannattimet. Elektroniputket (kuumakatodi-, kylmäkatodi- tai valokatodiputket), esim. tyhjiö- putket, höyry- tai kaasutäytteiset putket, elohopeatasasuuntausputket, katodisäde- putket ja televisiokameraputket Värivastaanottimien Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 8540 kohdassa 2 kuvaillut katodisädeputket, jotka täyttävät seuraavat edellytykset: 1. vastaanottimissa on rakolevy; 2. kahden samanvärisen juovan välinen aukko kuvaruudun keskellä on vähintään 0,4 mm. Kuvaruudun läpimitasta, ks. alanimikkeiden 8528 12 52—8528 12 76 selittävät huomau- tukset. 8540 60 00 Muut katodisädeputket 8540 71 00 — 8540 79 00 8540 81 00 — 8540 89 90 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 8540 kohdan 2 alakohdassa d kuvaillut katodisädeputket, muut kuin alanimikkeisiin 8540 11 ja 8540 12 luokiteltavat. Mikroaaltoputket (esim. magnetronit, klystronit, kulkuaaltoputket ja karsinotronit), ei kuitenkaan hilaohjatut putket Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 8540 kohdassa 4 kuvaillut putket. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu Geiger-Müller-laskinputket (alanimike 9030 90 10 tai 9030 90 80). Muut putket HS-selityksissä nimikkeen 8540 kohdassa 1 mainittujen tasasuuntauslamppujen ja -putkien lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. panotronit, tyratronit, ignitronit ja röntgenlait- teiden korkeajännitetasasuuntausputket. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 387 8541 Diodit, transistorit ja niiden kaltaiset puolijohdekomponentit; valolle herkät puolijohdekomponentit, mukaan lukien fotojännitekennot, myös jos ne on koottu moduuleiksi tai paneeleiksi; valodiodit; asennetut pietsosähköiset kiteet 8541 10 10 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tavallisesti piistä valmistetut kiekot, joiden halkaisija on noin 2,5 cm — 10 cm ja paksuus noin 0,05 cm ja jotka on tarkoitettu leikattaviksi puolijohdesiruiksi. Näiden kiekkojen toisella pinnalla on ristikkomainen kuvio, joka muodostuu useista suorakulmioista tai neliöistä, joista jokainen muodostaa diodin, transis- torin, integroidun piirin tai niiden kaltaisen puolijohdekomponentin. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kiekot, jotka on osittain leikattu puolijohdesiruiksi ja jotka saattavat näyttää esimerkiksi seuraavanlaisilta: Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) elektroniikassa sovelluksina käytettävät kiekot, jotka koostuvat kemiallisista alkuaineis- ta, joihin on lisätty epäpuhtausatomeja, myös kiillotetut tai epitaksiaalikerroksella päällystetyt edellyttäen, että niihin ei ole selektiivisesti lisätty epäpuhtausatomeja tai niitä ei ole selektiivisesti uutettu (diffuusio) erityisten alueiden luomiseksi (nimike 3818 00); b) suorakaiteen tai neliön muotoiset puolijohdesirut (mikrosirut), joiden sivujen pituus on muutama millimetri ja jotka on leikattu tämän alanimikkeen kiekoista. Puolijohdesiruiksi (eikä kiekoiksi) katsotaan myös kokonaan mikrosiruiksi leikatut kiekot, joita säilytetään esim. kahden muovilevyn välissä ja jotka voivat olla muodol- taan seuraavanlaisia: 388 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8541 21 10 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi Alanimikkeen 8541 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8541 29 10 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi Alanimikkeen 8541 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8541 30 10 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi Alanimikkeen 8541 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8541 50 10 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi Alanimikkeen 8541 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8541 90 00 Osat HS-selityksissä, nimikkeessä 8541 mainittujen osien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. pietsosähköisten kiteiden alustat ja kuoret; 2. asennettujen puolijohteiden metallista, steatiitista jne. valmistetut kuoret. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) sähköliittimet sähkövirran johtamiseksi kosketinkärkien ja elektrodien välillä (alani- mike 8536); b) grafiittiosat (alanimike 8545 90 90). 8542 Elektroniset integroidut piirit ja mikromoduulit Tähän nimikkeeseen kuuluvat vaihdettavat esiohjelmoidut muistimoduulit, jotka ovat alanimikkeisiin 8470 10 90 ja 8543 89 15 kuuluvien elektronisten käännöslaitteiden inte- groituja monoliittipiirejä. 8542 13 01 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi 8542 13 22 — 8542 13 27 8542 13 41 — 8542 13 49 Alanimikkeen 8541 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Staattiset hakumuistit (S-RAMit), myös hakuvälimuistit (cache-RAMit) Hakuvälimuistit (cache-RAMit) ovat staattisia hakumuisteja, joiden hakuaika on nopeampi kuin keskusmuistin. Hakuvälimuisteja käytetään yleensä tilapäisenä puskurimuistina, jonka tarkoitus on sovittaa tietokoneen keskusyksikön ja keskusmuistin nopeuden ero. Sähköllä pyyhittävät ohjelmoitavat lukumuistit (E2PROMit), myös FLASH E2PROMit E2PROMit ovat yleensä tavuttain pyyhittäviä muisteja. FLASH E2PROMit ovat muisteja, jotka tunnetaan myös nimellä ”FLASH-muisti”, ”FLASH EPROM”, ”FLASH EEPROM” tai ”FLASH E2PROM”. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 389 FLASH-muistit voivat perustua EPROM- tai E2PROM-teknologiaan, ja ne ovat sähköllä pyyhittäviä, joko kokonaisuudessaan (”bulk wise”) tai sektoreittain (”page or block wise”). Näiden muistien ohjelmointi, luku ja pyyhintä voidaan tehdä kaksoisvirtalähteessä tai yksittäisessä virtalähteessä. EPROM-teknologiaan perustuvissa FLASH-muisteissa on yksittäisistä transistorisoluista koostuva matriisirakenne. E2PROM-teknologiaan perustuvissa FLASH-muisteissa on matriisirakenne, joka koostuu kahden tai useamman transistorin taikka yhden transistorin soluista yhdistettyinä yhteen transistoriin sektoria (”page or block”) kohti. Jälkimmäinen tyyppi eroaa lisäksi EPROM- teknologiaan perustuvista muisteista siinä, että siinä on joukko tyypillisiä E2PROM- elementtejä (esim. E2PROM-käskykanta). 8542 13 51 Lukumuistit, joita ei voida ohjelmoida (ROMit); sisältöhakuiset muistit (CAMit); FIFO- luku/kirjoitusmuistit (first in/first out -jonomuistit); LIFO-luku/kirjoitusmuistit (LIFOt); ferrosähköiset muistit Sisältöhakuiset muistit (CAM-muistit) ovat sisältöosoitettuja (assosiatiivisia) muistilaitteita. Näiden laitteiden muistipaikat määritetään sisällön tai sisällön osan mukaan, ei nimen tai paikan (osoitteen) mukaan. Ferrosähköiset muistit ovat haihtumattomia (non-volatile) muisteja, jotka on saatu yhdistä- mällä ferrosähköisiä materiaaleja ja puolijohdemateriaaleja. Ferrosähköinen materiaali säilyttää sähköisen polariteetin ulkoisen sähkökentän puuttuessa. Nämä laitteet ovat sähköisesti ohjelmoitavia ja pyyhittäviä. 8542 13 55 Mikrosuorittimet (mikroprosessorit) Mikrosuorittimet eli mikroprosessoriyksiköt (MPU) ovat integroituja piirejä, jotka voidaan määritellä laitteiksi, jotka suorittavat primäärisiä käsky- ja suoritustoimintoja sekä järjes- telmän ohjaustoimintoja. Mikrosuorittimissa on seuraavat pääosat: — aritmeettislooginen yksikkö (ALU) — käskydekooderi ja ohjelmalaskuri — ohjausyksikkö — syöttö- ja tulostusyksikkö (I/O-yksikkö) muihin laitteisiin muodostettavia yhteyksiä varten. Mikrosuoritin voi toimia vain, jos sisäisen muistin lisäksi käytetään ulkoista muistia tai muuta laitetta. Niissä voi olla yksi tai useita mikro-ohjelmamuisteja [haku- tai lukumuisteja (RAM, ROM)] mikrokäskyjen latausta tai tallennusta varten. Tämä lisää ohjausyksikön käytettä- vissä olevien primääristen käskyjen määrää. Mikro-ohjelmalukumuisti, joka saattaa sisältyä mikrosuorittimeen, on tarkoitettu binaaris- ten peruskäskyjen tallennukseen, eikä sitä voida pitää todellisena ohjelmamuistina, johon tallennetaan suoritettavat käskyt. Näihin tuotteisiin saattaa kuulua käskyjen välimuisti tai mikro-oheislaitetoimintoja. 390 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8542 13 61 — 8542 13 69 Tähän kuuluvat myös mikrosuorittimet, jotka on kehitetty tiettyä sovellusta varten ja jotka perustuvat tilauspiiri- (”full custom”), porttimatriisi- (”gate array”) tai normaalipari- (”standard cell”) rakenteeseen. Mikrosuorittimen käsittelykapasiteetti tarkoittaa aritmeettisloogisen yksikön työrekisterin (akun) yhdessä mikrokäskyjaksossa käsittelemän sanan pituutta (esim. 8, 16 tai 32 bittiä). Mikro-ohjaimet ja microcomputer-piirit Mikro-ohjaimet ja microcomputer-piirit ovat integroituja piirejä, joissa on ainakin seuraa- vat pääosat: — mikrosuoritin eli mikroprosessoriyksikkö (MPU) — ohjelmamuisti (esim. RAM, ROM, PROM, EPROM, E2PROM TAI FLASH E2PROM), joka on liitetty käskydekooderiin ja sisältää ohjelman, joka määrittää käskyohjelmajak- son — tietomuisti (esim. RAM tai E2PROM), johon ei pääse sirun ulkopuolelta, toisin kuin mikrosuorittimessa — ulkoinen väylä (tiedoille, osoitteille tai käskyille). Mikro-ohjaimet on ohjelmoitu tai ne voidaan ohjelmoida suorittamaan tiettyjä toimintoja ja vain tiettyyn käyttöön (esim. televisiovastaanottimia, videosignaalien tallennus- tai toistolaitteita tai mikroaaltouuneja varten). Microcomputer-piirit voivat toimia erillisinä yksikköinä (stand alone) ja yleiskäytössä erilaisissa koneissa [esim. keskustietokoneet, pientietokoneet ja henkilökohtaiset tietoko- neet (PC)]. Microcomputer-piirit voidaan ohjelmoida vapaasti käyttäjän tarpeiden mukaisesti. Tähän kuuluvat myös mikro-ohjaimet, jotka on kehitetty tiettyä sovellusta varten ja jotka perustuvat tilauspiiri- (”full custom”), porttimatriisi- (”gate array”) tai normaalipari- (”standard cell”) rakenteeseen. Mikro-ohjaimen tai microcomputer-piirin käsittelykapasiteetti tarkoittaa aritmeettisloogi- sen yksikön työrekisterin (akun) yhdessä mikrokäskyjaksossa käsittelemän sanan pituutta (esim. 8, 16 tai 32 bittiä). 8542 13 70 Mikro-oheislaitteet Mikro-oheislaitteet ovat integroituja piirejä, jotka suorittavat tiettyjä toimintoja täydentäen mikrosuorittimia, mikro-ohjaimia tai microcomputer-piirejä ja parantavat näiden ulkoisia tietoliikenne-, ohjaus- ja liitäntätoimintoja. Mikro-oheislaitteen tekninen määritelmä ilmaisee selvästi laitteen suhteen ja alistuksen mikrosuorittimeen, mikro-ohjaimeen tai microcomputer-piiriin nähden. Tietoliikenne-, ohjaus- ja liitäntätoiminnot voivat koostua väyläohjaimista, muistiohjaimis- ta [DRAM-ohjaimista, muistinhallintayksiköistä (MMU) ja suoramuistisiirto (DMA) -ohjaimista] tai oheislaiteohjaimista [graafisista ohjaimista, lähiverkko-ohjaimista, asynkro- nisista linjasovittimista (UART), näppäimistöohjaimista ja massamuistiohjaimista]. 8542 13 72 Tilauslogiikkapiirit Tilauslogiikkapiirit ovat käyttäjän määrittelemiä ja käyttäjää varten tuotettuja piirejä. Valmistusprosessiin kuuluu solujen (logiikkaporttien) reititys ja sijoittaminen tilausdiffuu- 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 391 siomaskien avulla. Tilauslogiikkapiirit on suunniteltu suorittamaan sovelluskohtaisia toi- mintoja. Niitä kutsutaan sovelluskohtaisiksi integroiduiksi piireiksi (asiakaspiiri, ASIC). 8542 13 74 Porttimatriisit Porttimatriisit ovat integroituja logiikkapiirejä, jotka koostuvat kiinteään, säännölliseen matriisiin järjestetyistä ohjelmoimattomista logiikkaelementeistä (transistorisoluista, jotka muodostavat AND-, NAND-, OR- tai NOR-portteja). Porttimatriisipiirit ohjelmoidaan yhdistämällä näitä logiikkaelementtejä käyttäjän määräämällä tavalla käyttäen yhtä tai useaa metallointikuviota. 8542 13 76 Vakioalkiopiirit Vakioalkiopiirit ovat integroituja logiikkapiirejä, jotka koostuvat ennalta määriteltyjen osavirtapiirien ja kiinteiden alipiirien käyttäjäkohtaisesta järjestelystä. Nämä osavirtapiirit ja alipiirit voivat sisältää kaikkia integroituja toimintoja (esim. logiikka- tai muistitoi- minnon). 8542 13 82 Ohjelmoitavat logiikkapiirit Ohjelmoitavat logiikkapiirit ovat integroituja piirejä, jotka koostuvat kiinteistä logiikkaele- menteistä. Käyttäjä määrittää piirin toiminnon polttamalla elementtien välisiä sulakkeita tai ohjelmoimalla logiikkaelementtien väliset yhteydet sähköisesti. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu ohjelmoitavat 8542 13 53, 8542 14 29 tai 8542 19 49). lukumuistit (PROM) (alanimike 8542 13 84 Standardilogiikkapiirit Standardilogiikkapiirit ovat integroituja logiikkapiirejä, joissa on vähemmän kuin 150 logiikkaporttia (esim. AND, NAND, OR tai NOR). Näihin laitteisiin voi kuulua useita toimintoja tai identtisten ja riippumattomien toimintojen ryhmiä. 8542 13 91 Ohjauspiirit; liitäntäpiirit; liitäntäpiirit, joilla voidaan suorittaa ohjaustoimintoja Ohjauspiirit ovat integroituja piirejä, joilla ohjataan prosessin tai koneen (esim. automaat- tisen tietojenkäsittelykoneen) toimintaa. Ohjauspiirit (esimerkiksi levymuistiyksiköiden, muistien, sähkömoottorien tai katodisädeputkien ohjauspiirit) voivat yleensä tulkita signaa- leja ja määrittää tämän perusteella tiettyjen toimintojen (esim. automaattisen tietojenkäsit- telyjärjestelmän tietojen syötön, käsittelyn, tallennuksen ja tulostuksen) ajoituksen ja järjestyksen. Liitäntäpiirit ovat integroituja piirejä, jotka toimivat (esim. koodimuunnoksen, bittitason sarja- ja rinnakkaismuunnoksen tai synkronoinnin avulla) erilaisten ohjelmien, integroitu- jen piirien, oheislaitteiden tai järjestelmien yhdistäjinä. 8542 14 01 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi Alanimikkeen 8541 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 14 15 Staattiset hakumuistit (S-RAMit), myös staattiset hakuvälimuistit (cache-RAMit); ei- ohjelmoitavat lukumuistit (ROMit); sisältöhakuiset muistit (CAMit); FIFO-luku/kirjoitus- muistit (first in/first out -jonomuistit); LIFO-luku/kirjoitusmuistit (LIFOt); ferrosähköiset muistit Alanimikkeiden 8542 13 22—8542 13 27 ja 8542 13 51 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 392 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8542 14 20 Sähköllä pyyhittävät ohjelmoitavat lukumuistit (E2PROMit), myös FLASH E2PROMit Alanimikkeiden 8542 13 41—8542 13 49 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 8542 14 30 Mikrosuorittimet (mikroprosessorit) 8542 14 42 ja 8542 14 44 Alanimikkeen 8542 13 55 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Mikro-ohjaimet ja microcomputer-piirit Alanimikkeiden 8542 13 61—8542 13 69 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 8542 14 50 Mikro-oheislaitteet Alanimikkeen 8542 13 70 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 14 60 Tilauslogiikkapiirit Alanimikkeen 8542 13 72 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 14 65 Porttimatriisit Alanimikkeen 8542 13 74 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 14 70 Vakioalkiopiirit Alanimikkeen 8542 13 76 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 14 75 Ohjelmoitavat logiikkapiirit Alanimikkeen 8542 13 82 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 14 80 Standardilogiikkapiirit Alanimikkeen 8542 13 84 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 14 91 Ohjauspiirit; liitäntäpiirit; liitäntäpiirit, joilla voidaan suorittaa ohjaustoimintoja Alanimikkeen 8542 13 91 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 19 01 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi 8542 19 22 — 8542 19 27 8542 19 35 8542 19 41 Alanimikkeen 8541 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Staattiset hakumuistit (S-RAMit), myös hakuvälimuistit (cache-RAMit) Alanimikkeiden 8542 13 22—8542 13 27 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Sähköllä pyyhittävät ohjelmoitavat lukumuistit (E2PROMit), myös FLASH E2PROMit Alanimikkeiden 8542 13 41—8542 13 49 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. Lukumuistit, joita ei voida ohjelmoida (ROMit); sisältöhakuiset muistit (CAMit); FIFO- luku/kirjoitusmuistit (first in/first out -jonomuistit); LIFO-luku/kirjoitusmuistit (LIFOt); ferrosähköiset muistit Alanimikkeen 8542 13 51 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 393 8542 19 55 Mikrosuorittimet (mikroprosessorit) 8542 19 62 ja 8542 19 68 Alanimikkeen 8542 13 55 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Mikro-ohjaimet ja microcomputer-piirit Alanimikkeiden 8542 13 61—8542 13 69 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 8542 19 71 Mikro-oheislaitteet Alanimikkeen 8542 13 70 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 19 72 Tilauslogiikkapiirit Alanimikkeen 8542 13 72 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 19 74 Porttimatriisit Alanimikkeen 8542 13 74 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 19 76 Vakioalkiopiirit Alanimikkeen 8542 13 76 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 19 82 Ohjelmoitavat logiikkapiirit Alanimikkeen 8542 13 82 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 19 84 Standardilogiikkapiirit Alanimikkeen 8542 13 84 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 19 92 Ohjauspiirit; liitäntäpiirit; liitäntäpiirit, joilla voidaan suorittaa ohjaustoimintoja Alanimikkeen 8542 13 91 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8542 30 10 Piikiekot (wafers), joita ei vielä ole leikattu puolijohdesiruiksi 8542 30 61 — 8542 30 69 Alanimikkeen 8541 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. Ohjauspiirit Alanimikkeen 8542 13 91 selittävien huomautusten ensimmäinen kappale koskee soveltu- vin osin näitä alanimikkeitä. 8542 30 61 Älytehopiirit (smartpower circuits) Älytehopiirit ovat integroituja analogiapiirejä, joissa on yhdistetty analogia- ja digitaalipii- rejä (tehotransistoreja) ohjaamaan loogisia lähtösignaaleja ja lähtötehosignaaleja. Näiden laitteiden avulla voidaan esim. rajata sisäisiä tehohäviöitä ja välttää ja etsiä vikoja. 8542 30 70 Liitäntäpiirit; liitäntäpiirit, joilla voidaan suorittaa ohjaustoimintoja Alanimikkeen 8542 13 91 selittävien huomautusten toinen kappale koskee soveltuvin osin tätä alanimikettä. 8542 30 91 Älytehopiirit (smartpower circuits) Alanimikkeen 8542 30 61 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 394 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 8542 40 10 Mikrosuorittimet (mikroprosessorit), mikro-ohjaimet ja microcomputer-piirit Alanimikkeiden 8542 13 55 ja 8542 13 61—8542 13 69 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 8542 40 30 Muuntimet Muuntimet ovat integroituja piirejä, jotka muuttavat signaalin tyyppiä, jotta vastaanottava piiri voi hyväksyä sen (esim. analogisesta digitaaliseksi tai päinvastoin). 8543 Sähkökoneet ja -laitteet, joilla on itsenäinen tehtävä, muualle tähän ryhmään kuulumattomat 8543 89 95 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. sähköstaattiset laitteet (esim. nukkauslaitteet); 2. elektroluminesenssilaitteet, tavallisesti kaistaleiden, levyjen tai paneelien muodossa; 3. lämpövoimageneraattorit, joissa on eri määrästä lämpöpareja koostuva lämpösähkö- paristo sekä lämmönlähde (esim. butaanikaasu) ja jotka tuottavat tasavirtaa Seebeckin ilmiöön perustuen; 4. staattisen sähkövarauksen poistolaitteet; 5. demagnetointilaitteet; 6. iskuaaltogeneraattorit; 7. digitaaliset lentotietonauhurit (”mustat laatikot”), jotka ovat tulen- ja iskunkestäviä elektronisia laitteita yksityiskohtaisen lentoa koskevan tiedon jatkuvaa, lennon aikana tapahtuvaa tallentamista varten; 8. 9. langattomat infrapunalaitteet televisiovastaanottimien, videonauhureiden ja muiden sähkölaitteiden kaukosäätöä varten; langattomat infrapunastereovastaanottimet, jotka ottavat vastaan infrapunasäteellä lähetettyjä ohjelmia. Infrapunasäteet muunnetaan sähkösignaaleiksi, jotka voidaan kuulla stereofonisina laitteiseen liitettävien kuulokkeiden kautta; 10. elektroniset äänitehostelaitteet, joita käytetään sähkökitaroiden oheislaitteina erilaisten tehosteiden (esim. äänen toisinnon, särön tai kaiun) tuottamista varten. Nämä laitteet eivät ole samassa kuoressa kuin kitara, mutta ne on kytketty kitaraan ja tehovahvisti- meen kaapelin välityksellä. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pienet elektroniset laitteet, joita ei ole asennettu aluslaatalle ja joita voidaan käyttää muodostamaan sanoja ja lauseita, jotka ne kääntävät halutulle vieraalle kielelle ko. laitteissa käytetyistä muistimoduuleista riippuen (elektroniset sanakirjat). Näissä laitteissa on näppäimistö ja neliön tai suorakaiteen muotoinen näyttö. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu samankaltaiset laitteet, joissa on laskutoi- mintoja (nimike 8470). Tullille erikseen esitetyt muistimodulit luokitellaan nimikkeeseen 8542 integroituina mono- liittipiireinä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 395 Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. : a) sähköstaattiset suodattimet 8421); ja sähkömagneettiset vedenpuhdistuslaitteet (nimike b) ultraviolettisäteilylaitteet maidon käsittelyä varten (nimike 8434); c) laitteet erilaisten tavaroiden (erityisesti metalliosien) ultraäänellä puhdistamista varten sekä ultraäänigeneraattorit (8479); d) ultraäänihitsauslaitteet (nimike 8515); e) lääketieteellisiin tarkoituksiin käytettävät ultraviolettisäteilylaitteet, myös jos niiden käyttäjä voi olla muu henkilö kuin lääkäri (nimike 9018); f) sähköiset säätäjät sähköisten ja muiden muuttujien säätämistä varten(nimike 9032). 8543 90 20 Automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen asennettaviksi tarkoitetut elektroniset raken- neyhdistelmät Ilmaisun ”elektroniset rakenneyhdistelmät” määrittelystä ks. alanimikkeiden 8473 10 11 ja 8473 10 19 selittävät huomautukset. 8545 Hiilielektrodit, hiiliharjat, lampunhiilet, paristohiilet ja muut grafiitista tai muusta hiilestä valmistetut tavarat, jollaisia käytetään sähkötarkoituksiin, myös jos niissä on metallia 8545 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. hiilet ukkossuojia varten; 2. sähköisten säätölaitteiden ja reostaattien koskettimet. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. hiilipitoiset elektrodimassat (nimike 3824) 8547 Sähkökoneiden tai -laitteiden eristystarvikkeet, joitakin vähäisiä valettaessa tai puristettaessa ainoastaan yhteenliittämistarkoituksessa kiinnitettyjä metalliosia (esim. kierteitettyjä hylsyjä) lukuun ottamatta kokonaan eristysaineesta valmistet- tuja, muut kuin nimikkeen 8546 eristimet; sähköjohdinputket ja niiden liitoskap- paleet, epäjaloa metallia, eristysaineella vuoratut 8547 20 00 Muovia olevat eristystarvikkeet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eristysosat, jotka on valmistettu puristamalla hart- silla kyllästettyä lasikuitua tai asettamalla päällekkäin tai puristamalla yhteen paperia tai kudottua ainetta olevia kerroksia, jotka on kyllästetty keinotekoisilla hartseilla, edellyttäen, että ko. tuotteet ovat kovia ja jäykkiä (ks. HS-selitysten 39 ryhmän yleisohjeet, ”muovin ja muun kuin tekstiiliaineen yhdistelmät”, d kohta). 8547 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paperista, pahvista tai kartongista, asbestisementistä ja kiilteestä valmistetut eristystarvikkeet sekä HS-selityksissä nimikkeen 8547 kohdassa B mainitut johdinputket ja niiden liitoskappaleet. 396 8548 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Galvaanisten parien, galvaanisten paristojen ja sähköakkujen jätteet ja romu; loppuunkäytetyt galvaaniset parit ja paristot sekä loppuunkäytetyt sähköakut; koneiden ja laitteiden sähköosat, muualle tähän ryhmään kuulumattomat 8548 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. sähkökäämit, joissa ei ole magneettisydäntä ja jotka sopivat käytettäviksi eri nimikkei- siin kuuluvissa koneissa tai laitteissa, esim. nimikkeen 8504 muuntajissa ja nimikkeen 8505 sähkömagneeteissa (tämän jakson 2 huomautuksen c alakohdan soveltaminen); 2. viivelinjat, joita käytetään esim. automaattisissa tietojenkäsittelykoneissa tai televisio- vastaanottimissa; 3. elektroniset suodattimet, joita käytetään sähkömagneettisten, sähkömekaanisten tai sähköakustisten värähtelyjen eri taajuuksien selektiiviseen lähettämiseen. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 397 XVII JAKSO KULKUNEUVOT, ILMA-ALUKSET JA ALUKSET SEKÄ NIIHIN RINNASTETTAVAT KULJETUSVARUSTEET 2 lisähuomautus XVI jakson 3 lisähuomautuksen selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä jaksoa. 86 RYHMÄ RAUTATIEVETURIT, RAITIOMOOTTORIVAUNUT JA MUU LIIKKUVA KALUSTO SEKÄ NIIDEN OSAT; RAUTATIE- JA RAITIOTIERADAN VARUSTEET JA KIINTEÄT LAITTEET SEKÄ NIIDEN OSAT; KAIKENLAISET MEKAANISET (MYÖS SÄHKÖMEKAANISET) LIIKENNEMERKINANTOLAITTEET 8602 Muut veturit; tenderit 8602 10 00 Dieselsähköveturit Useimmat kiskoliikenteessä käytettävät dieselmoottorit ovat dieselsähkömoottoreita. 8603 Itseliikkuvat rautatie- tai raitiotievaunut, muut kuin nimikkeeseen 8604 kuuluvat 8603 10 00 Ulkoisella virtalähteellä toimivat Ks. HS-selitykset, nimike 8603, A kohta. 8606 Rautatien tai raitiotien tavaravaunut, itseliikkumattomat 8606 20 00 Lämpöeristetyt vaunut ja jäähdytysvaunut, muut kuin alanimikkeeseen 8606 10 kuuluvat. Lämpöeristetyt vaunut ovat ajoneuvoja, joissa on jokin muu jäähdytysmenetelmä (jäävesi, kuivajää, eutektiset levyt, nestemäinen kaasu, jne. ) kuin jäähdytyskone. Jäähdytysvaunut ovat lämpöeristettyjä ajoneuvoja, jotka on varustettu (paineella, absorp- tiolla tai jolloin muulla tavalla toimivalla) jäähdytyskoneella. 8606 91 10 Erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti suunnitellut (Euratom) Tämän alanimikkeen rautatie- ja raitiotietavaravaunuissa on oltava kiinteänä osana säteily- suojaus, joka estää tehokkaasti säteilyn pääsyn ympäristöön. 8607 Rautatien tai raitiotien veturien tai muun liikkuvan kaluston osat 8607 11 00 — 8607 19 99 Telit, bissel-telit, akselit ja pyörät sekä niiden osat Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. : 1. veturien telit ja bissel-telit, 2. bissel-telit, jotka ovat telin ja bisselin yhdistelmiä ja joita myös käytetään vetureissa, 3. raitiotie- ja rautatievaunujen ja vetureiden moottoritelit (telit, joissa on sisäänraken- nettu sähkömoottori), 4. matkustaja- ja tavaravaunujen telit. 398 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. telien ja bissel-telien osat, esim. telien hydrau- liset iskunvaimentimet. Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu jouset (nimike 7320). Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. HS-selityksissä nimikkeen 8607 kohdissa 2 ja 3 mainitut akselit, myös asennetut, sekä pyörät ja niiden osat. Umpikumirenkaita ja pneumaattisia renkaita ei luokitella näihin alanimikkeisiin pyörien osina (nimike 4011 tai 4012). Jarrut ja niiden osat Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu nk. kiskojarrut (nimike 8608 00). Näihin alanimikkeisiin eivät myöskään kuulu määrätyt jarrun osat kuten hanat ja venttiilit, esim. kuljettajan jarruventtiili (alanimike 8481 20 90). Muut HS-selityksissä nimikkeen 8607 kohdissa 4 ja 8—11 mainittujen osien lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. vetureiden kiertokanget ja kytkintangot. 8607 21 10 — 8607 29 90 8607 91 10 — 8607 99 90 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 399 KULJETUSVÄLINEET JA KULKUNEUVOT, MUUT KUIN RAUTATIEN TAI RAITIOTIEN LIIKKUVAAN KALUSTOON KUULUVAT, SEKÄ NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 87 RYHMÄ Yleisohjeita 1. Yhdistetyssä nimikkeistössä ilmaisulla ”uudet ajoneuvot” tarkoitetaan ajoneuvoja, joita ei ole koskaan rekisteröity. 2. Yhdistetyssä nimikkeistössä ilmaisulla ”käytetyt ajoneuvot” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka on vähintään kerran rekisteröity. 8701 Traktorit, muut kuin nimikkeeseen 8709 kuuluvat 8701 10 10 ja 8701 10 90 Yksiakseliset puutarhatraktorit (”pedestrian controlled tractors”) Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 8701 kuudennessa ja seitsemän- nessä kappaleessa kuvaillut ajoneuvot, mukaan lukien telaketjuilla varustetut yksiakseliset puutarhatraktorit. Tällaisia traktoreita käytetään pääasiallisesti puutarhaviljelyssä. Vaihdettavat työvälineet (äkeet, aurat jne. ), jotka on tarkoitettu käytettäviksi yksiakseli- sissa puutarhatraktoreissa, luokitellaan kuitenkin erikseen, vaikka ne olisi asennettu ao. traktoriin. Kuitenkin jos työväline on kiinteästi asennettu moottorilla varustettuun alustaan, ja työväline ja moottori muodostavat yhden mekaanisen yksikön, ko. yksikkö luokitellaan samaan nimikkeeseen kuin työkone. Tämä koskee moottoroituja auroja ja moottoroituja kultivaattoreita (nimike 8432). 8701 30 10 Tamppauskoneet 8701 90 11 — 8701 90 50 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. traktorityyppiset ajoneuvot, jotka on varustettu erittäin leveillä telaketjuilla (ns. rinnetampparit) ja joilla tasoitetaan lunta esim. laskettelu- rinteissä. Vaihdettavat työvälineet (puskulevyt, pyörivät lumiaurat jne. ), vaikka ne esitettäisiin tullattaviksi tamppauskoneen kanssa, luokitellaan ao. nimikkeisiinsä (nimikkeet 8430, 8479 jne. ), myös silloin, kun työvälineet on asennettu ajoneuvoon. Maataloustraktorit (muut kuin yksiakseliset puutarhatraktorit) ja metsätraktorit, pyörillä varustetut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat maatalous- ja metsätraktorit, joissa on vähintään kolme pyörää ja jotka on rakenteensa ja laitteidensa perusteella selvästi tarkoitettu käytettäviksi maataloudessa, puutarhaviljelyssä tai metsätaloudessa. Tällaisten ajoneuvojen enimmäisajo- nopeus on vähäinen (yleensä enintään 25 km tunnissa maantiellä ajettaessa). Maataloustraktoreissa on tavallisesti hydraulinen laite, joka nostaa ja laskee maatalousko- neita ja -laitteita (äkeitä, auroja jne. ), voimanotto, joka välittää moottorin voimaa muiden koneiden tai välineiden käyttämiseen ja perävaunujen kytkentälaite. Näissä traktoreissa voi olla myös hydraulinen laite, joka on tarkoitettu liikuttamaan nosto- ja kuormauslaitteita (heinäkuormaajia, lantakuormaajia jne. ), jos jälkimmäiset katsotaan lisälaitteiksi. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös erikoisvalmisteiset maataloustraktorit, esim. trakto- rit, joissa on korotettu alusta ja joita käytetään viini- ja taimitarhoissa, multaustraktorit ja työkalujen ja -välineiden kuljetustraktorit. Vaikka maanviljelyksessä käytettävä vaihdettava työväline olisi tullaushetkellä asennettuna traktoriin, se luokitellaan kuitenkin asianmukaiseen nimikkeeseensä (nimike 8432, 8433 jne. ). 400 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Metsätraktoreissa on lisäksi pysyvästi kiinnitetty vintturi, jolla voidaan vetää puutavaraa. Tämän ryhmän 2 huomautuksen mukaisesti näiden alanimikkeiden traktoreissa voi olla myös tiettyjä lisävarusteita kuten lastauslavoja ja kuormauskauhoja, jolloin traktoreita voidaan pääkäyttötarkoituksen ohella käyttää myös maatalous- tai metsäkoneiden ja -laitteiden, työkalujen, lannoitteiden, siementen jne. kuljettamiseen. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu ruohonleikkurit (joista käytetään nimitystä istumaleik- kurit tai puutarhatraktorit), joissa on kiinteästi asennettu leikkuri ja ainoastaan yksi voimanotto leikkuulaitteen liikuttamista varten (ks. nimikkeen 8433 selittävät huomautuk- set). 8701 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. huoltotöissä käytettävät traktorit; 2. yksiakseliset traktorit nivelohjattavia moottoriajoneuvoja varten. 8703 Autot ja muut moottoriajoneuvot, pääasiallisesti henkilökuljetukseen suunnitellut (muut kuin nimikkeeseen 8702 kuuluvat), myös farmariautot ja kilpa-autot 8703 21 10 — 8703 24 90 Muut ajoneuvot, joissa on kipinäsytytteinen iskumäntämoottori Sylinteritilavuuden määrittelystä, ks. HS-selitykset, alanimikkeet 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. pienet kilpa-autot (nk. mikroautot), joissa ei ole koria. Niissä on kipinäsytytteinen iskumäntämoottori ja ne voivat saavuttaa melko korkeita nopeuksia. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. kaksitoimiset henkilöautot, ts. henkilöautot, jotka voivat kuljettaa sekä henkilöitä että tavaroita, edellyttäen, että ne on pääasiallisesti tarkoitettu henkilökuljetukseen. Tällaiset ajoneuvot voidaan erottaa tavarankuljetukseen tarkoitetuista, usein samankokoisista moottoriajoneuvoista siinä, että 1. niissä on kuljettajan istuimen takana kokoonpantavat tai irroitettavat istuimet tai erityinen suunniteltu tila istuimille sekä sivuikkunat ja 2. niissä voi olla sivu- tai takaovi tai takaluukku sekä samanlainen tai samankaltainen sisäviimeistely kuin henkilökuljetukseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa. 8704 Tavarankuljetukseen tarkoitetut moottoriajoneuvot Sylinteritilavuuden määrittelystä, ks. HS-selitykset, alanimikkeet 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34. Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. nelivetoiset maastokäyttöiset ajoneuvot, joissa on nivelikäs alusta ja joiden etuosassa on dieselmoottori ja ohjauslaitteilla varustettu ohjaamo. Niiden takaosa koostuu kaksipyöräisestä alustasta, jossa ei ole varusteita, mutta joka on suunniteltu niin, että siihen voi asentaa erilaisia varusteita. Tällaiset ajoneuvot eivät kuitenkaan kuulu tähän nimikkeeseen silloin, kun niihin on asennettu maatalouskoneita tai -laitteita tai muita erikoistarkoituksiin tarkoitettuja koneita ja laitteita (nimike 8705). 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 401 8704 10 11 — 8704 10 90 Dumpperit, muut kuin teillä käytettävät 1. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat pääasiallisesti ajoneuvot, joissa on edessä tai takana kippilaite tai avattava pohja ja jotka on erityisesti suunniteltu hiekan, soran, maan, kivien jne. kuljetukseen. Nämä ajoneuvot on tarkoitettu käytettäviksi louhoksissa, kaivoksissa, rakennustyömailla, tietöissä, lentokentillä ja satamissa. Näiden alanimik- keiden selittävien huomautusten jäljessä on piirrosesimerkkejä erilaisista dumppereis- ta. 2. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös pienet ajoneuvot, joita käytetään rakennustyö- mailla hiekan, rakennusjätteiden, sementin, tuoreen betonin jne. kuljettamiseen. Näissä kaksi- tai nelivetoisissa ajoneuvoissa on kiinteä tai nivelikäs alusta ja niihin on asennettu kippi yhden akselin ja kuljettajan istuin toisen akselin päälle. Kuljettajan istuimen ympärillä ei yleensä ole ohjaamokoppia. tavallisia dumppereita dumpperi, jossa on kääntyvä kuljettajan istuin ja kahdet ohjauslaitteet dumpperi, jossa on avautuva pohja rakennustyömailla käytettävä dumpperi dumpperi, jossa on kääntyvä kuljettajan istuin ja kahdet ohjauslaitteet 8704 21 10 — 8704 23 99 Muut, joissa on puristussytytteinen mäntämoottori (diesel- tai puolidieselmoottori) Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin ajoneuvoja, jotka on erityisesti suunniteltu erittäin radioaktiivisten tuotteiden kuljetukseen. 402 8707 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Korit (myös ohjaamot), nimikkeiden 8701—8705 moottoriajoneuvoja varten 8707 10 10 Teollisesti asennettaviksi tarkoitetut Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”teollisesti asennettavat” tarkoitetaan ainoastaan koreja, joita käytetään uusien ajoneuvojen sarjakokoamisessa moottoriajoneuvojen kokoamis- ja valmistustehtaissa (tai koreja, joita alihankkijat käyttävät osarakenteissa). Tämä alanimike koskee ainoastaan koreja, joita tosiasiallisesti käytetään uusien ajoneuvo- jen tuotannossa. Näin ollen se ei koske samankaltaisia koreja, joita käytetään varaosina. 8707 90 10 Seuraaviin ajoneuvoihin teollisesti asennettaviksi tarkoitetut: Alanimikkeen 8701 10 yksiakseliset puutarhatraktorit; nimikkeen 8704 ajoneuvot, jotka on varustettu joko puristussytytteisellä mäntämoottorilla (diesel- tai puolidieselmoottori), jonka iskutilavuus on enintään 2 500 cm3 tai kipinäsytyt- teisellä mäntämoottorilla, jonka iskutilavuus on enintään 2 800 cm3; nimikkeen 8705 erikoismoottoriajoneuvot. Ks. alanimikkeen 8707 10 10 selittävät huomautukset. Sylinteritilavuuden määrittelystä, ks. HS-selitykset, alanimike 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34. 8708 Nimikkeiden 8701—8705 moottoriajoneuvojen osat ja tarvikkeet Alanimikkeen 8707 10 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin teollisesti asennettaviksi tarkoitettuja osia ja tarvikkeita. 8708 70 91 Tähden muotoiset pyörännavat, valettu yhtenä osana, rautaa tai terästä Tämän alanimikkeen pyörännapoja käytetään tavallisesti linja-autoissa tai tavarankuljetuk- seen tarkoitetuissa ajoneuvoissa. Nämä pyörännavat ovat tähden muotoisia ja niissä on tavallisesti viisi tai kuusi sakaraa. Ne on suunniteltu käytettäviksi irrotettavissa vanteissa. 8708 70 99 Muut HS-selityksissä nimikkeen 8708 kohdassa L mainittujen osien ja tarvikkeiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pyörän tasauspainot. 8708 99 10 — 8708 99 98 Muut Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm: a) nimikkeiden 8702—8704 moottoriajoneuvojen alustat, ilman moottoria, mutta ohjaa- molla varustetut (nimike 8702, 8703 tai 8704); b) henkilöautojen istuinten päänojat (nimike 9401 tai 9404). 8708 99 30 Kallistuksen vakaimet Kallistuksen vakaimet ovat ajoneuvoissa käytettäviä jousia, jotka siirtävät jousivoiman ajoneuvon yhdeltä puolelta toiselle. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 403 Useimmat kallistuksen vakaimet ovat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoisia terästan- koja, jotka on tavallisesti taivutettu U-kirjainta muistuttavaan muotoon. Kallistuksen vakaimet ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia: 8708 99 50 Muut vääntövarret Vääntövarret ovat ovat tavallisesti pyöreitä, mutta joskus myös neliön muotoisia terästan- koja tai useiden suorakaiteen muotoisten terästankojen yhdistelmiä. Vääntövarret ovat lineaarisia, ts. vääntömomentti, jota sovelletaan varren toisessa päässä on suhteessa vääntömomentin tuottamaan vääntökulmaan. Vääntövarsien ulkonäkö on tavallisesti seuraavanlainen: 8709 Itseliikkuvat trukit, joissa ei ole nosto- eikä käsittelylaitteita ja jollaisia käytetään tehtaissa, varastoissa, satama-alueilla tai lentokentillä tavaran kuljetukseen lyhyitä matkoja; traktorit, jollaisia käytetään rautatieasemilla; edellä mainittujen ajoneu- vojen osat 8709 11 10 Erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti suunnitellut (Euratom) Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8709 19 10 Erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti suunnitellut (Euratom) Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 8712 00 Polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät), moottorittomat 8712 00 10 Joissa ei ole kuulalaakereita Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan polkupyörät ja muut pyörät, joissa ei ole kuulalaakereita. 404 8714 8714 91 10 — 8714 99 90 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Nimikkeiden 8711—8713 kulkuneuvojen osat ja tarvikkeet Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. osat ja tarvikkeet, jotka on tarkoitettu seuraavien laitteiden valmistukseen, varustukseen tai korjaukseen: 1. moottoripyörien ja polkupyörien sivuvaunut; 2. pyörät, jotka on varustettu apumoottorilla, ts. pyörät, joita voidaan liikuttaa polkimien avulla ja jotka on varustettu apumoottorilla (jonka sylinteritilavuus on enintään 50 cm3); 3. muut pyörät (mukaan lukien kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät) ilman moot- toria. 8714 94 10 Jarrunavat Jarrunavat ovat yleensä jalkajarrulla varustettuja napoja, joissa jarrutustoiminta saadaan aikaan polkimia taaksepäin polkemalla. Rumpujarrunavoissa jarrutustoiminta saadaan aikaan käsivoimin vaijerin tai tangon väli- tyksellä. Jarrunavat ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia: jalkajarrunapa rumpujarrunapa 8714 94 90 Osat Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jarruvivut. (alanimike Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu kumiset 4016 99 88), jarruvaijerit, myös päätekappaleilla varustetut (alanimike 7312 10), eivätkä jarruvaijerin suojukset (tavallisesti alanimike 8307 10 90 tai 8307 90 90). jarrukengät Perävaunut ja puoliperävaunut; muut kuljetusvälineet, ilman mekaanista kuljetus- koneistoa; niiden osat Muut, joiden paino on Ilmaisulla ”paino” tarkoitetaan sellaisen ajoneuvon painoa, jossa on kaikki kiinteät laitteet ja varusteet. 8716 8716 10 91 — 8716 10 99 8716 39 10 Erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti suunnitellut (Euratom) Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimi- kettä. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 405 88 RYHMÄ ILMA-ALUKSET, AVARUUSALUKSET SEKÄ NIIDEN OSAT 1 alanimike- huomautus Pysyvästi kiinnitettyihin varusteisiin eivät kuulu esimerkiksi pelastusvarusteet (pelastusve- neet, laskuvarjot ja ”liukumäet”) eivätkä asejärjestelmien vaihdettavat varusteet. Kun epätäydellinen tai viimeistelemätön kone luokitellaan täydellisenä tavarana yhdistetyn nimikkeistön 2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan mukaisesti, käytetään alanimikkeeseen luokittelussa tavanomaisessa lentokunnossa olevan koneen painoa. 8802 8802 11 10 — 8802 12 90 Muut ilma-alukset (esim. helikopterit ja lentokoneet); avaruusalukset (myös satel- liitit) ja niiden kantoraketit sekä suborbitaaliset alukset Helikopterit Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan koneet, jotka nousevat ja liikkuvat yhden tai useamman moottorikäyttöisen roottorin avulla. 406 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 89 RYHMÄ ALUKSET JA UIVAT RAKENTEET 1 lisähuomautus Ilmaisulla ”merialuksiksi suunnitellut alukset” tarkoitetaan aluksia, jotka rakenteen ja varusteiden perusteella kykenevät toimimaan merellä myös huonolla säällä (tuulessa, jonka voimakkuus on noin seitsemän bofori-asteikoilla mitattuna). Tällaisissa aluksissa on tavallisesti vesitiiviit kannet ja säänkestävät kansirakenteet. Ilmaisulla ”rungon kokonaispituus” tarkoitetaan rungon pituutta, joka on mitattu keulan etummaisesta kohdasta perän takimmaiseen kohtaan, lukuun ottamatta mahdollisesti rungossa olevia, myös siihen valettuja, ulokkeita (esim. peräsimiä, kokkapuita, kalastusta- soja tai ponnahduslautoja). Ilmaisulla ”merialukset” tarkoitetaan laivoja ja ilmatyynyaluksia, jotka täyttävät edellä mainitut ehdot, myös jos niitä käytetään pääasiallisesti rannikkovesillä, jokien suistoissa, järvialueilla jne. Lisäksi on huomattava, että: 1. vähemmän kuin 12 metriä pitkät, merialuksiksi suunnitellut alukset luokitellaan ”kalastusaluksiksi” ainoastaan, jos ne on erityisesti suunniteltu ja varustettu ammatti- maista kalastusta varten, vaikka niitä silloin tällöin käytettäisiinkin huvitarkoituksiin; 2. ilmaisulla ”pelastusveneet” tarkoitetaan merialukseksi suunniteltuun laivaan sijoitettuja aluksia, joilla miehistö ja matkustajat voivat lähteä laivasta vaaratilanteissa. Ko. ilmaisulla tarkoitetaan myös pelastusveneitä, jotka on sijoitettu sopiville paikoille pitkin rannikkoa, josta ne voidaan siirtää merihätään joutuneiden laivojen avuksi. 8901 Risteilyalukset, kiertoajelualukset, lautta-alukset, lastialukset, proomut ja niiden kaltaiset alukset henkilö- tai tavarankuljetukseen Rungon puolikkaat tai kolmasosat eivät kuulu tähän nimikkeeseen, vaan ne luokitellaan valmistusaineen mukaan (esim. nimike 7308). 8901 90 10 Merialukset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös laivat, jotka on suunniteltu kuljettamaan proomuja tai lauttaveneitä. Näissä laivoissa perinteiset säiliöt on korvattu proomuilla ja lauttave- neillä, jotka uitetaan ja lastataan suoraan emälaivaan. Emälaiva on jaettu kammioihin, joihin voidaan sijoittaa kolme tai neljä lauttavenettä tai proomua. Tällaiset laivat on varustettu portaalinostureilla, upotettavilla nostotasoilla ja muilla lastaus-, käsittely- ja purkauslaitteilla. Tähän alanimikkeeseen luokitellaan ainoastaan emälaiva. Proomuja käytetään sisävesilii- kenteessä aluksina ja merimatkojen aikana ”säiliöinä” ja tämän jälkeen taas sisävesiliiken- teessä aluksina. Proomut luokitellaan alanimikkeeseen 8901 90 91 tai 8901 90 99. 8904 00 Hinaajat ja työntöalukset Rungon puolikkaiden ja kolmasosien luokittelusta, ks. nimikkeen 8901 selittävät huomau- tukset. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 407 8904 00 91 ja 8904 00 99 8905 Työntöalukset HS-selityksissä nimikkeen 8904 toisessa kappaleessa kuvaillut alukset, jotka on suunniteltu käytettäviksi sekä työntöaluksina että hinaajina, luokitellaan aina näihin alanimikkeisiin. Majakkalaivat, ruiskualukset, ruoppausalukset, uivat nosturit ja muut alukset, joiden purjehduskelpoisuus on toissijainen niiden pääkäyttöön verrattuna; uivat telakat; uivat tai upotettavat poraus- tai tuotantolautat Rungon puolikkaiden ja kolmasosien luokittelusta, ks. nimikkeen 8901 selittävät huomau- tukset. 8906 00 Muut alukset, myös sota-alukset ja pelastusveneet, muut kuin soutuveneet Rungon puolikkaiden ja kolmasosien luokittelusta, ks. nimikkeen 8901 selittävät huomau- tukset. 408 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 XVIII JAKSO OPTISET, VALOKUVAUS-, ELOKUVA-, MITTAUS-, TARKISTUS-, TARKKUUS-, LÄÄKETIETEELLISET TAI KIRURGISET KOJEET JA LAITTEET; KELLOT; SOITTIMET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 90 RYHMÄ OPTISET, VALOKUVAUS-, ELOKUVA-, MITTAUS-, TARKISTUS-, TARKKUUS-, LÄÄKETIETEELLISET TAI KIRURGISET KOJEET JA LAITTEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 9001 Optiset kuidut ja optiset kuitukimput; optiset kuitukaapelit, muut kuin nimikkee- seen 8544 kuuluvat; polarisoivasta aineesta valmistetut laatat ja levyt; mitä ainetta tahansa olevat kehystämättömät linssit (myös piilolasit), prismat, peilit ja muut optiset elementit, muut kuin tällaiset elementit optisesti työstämätöntä lasia Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. tavarat, joita käytetään näkyvän valon kanssa ja tavarat spektrin näkymätöntä osaa (infrapuna- ja ultraviolettivaloa) varten. Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu elektroniset ”optiset” elementit, esim. sähkö- staattiset linssit, sähkömagneettiset linssit ja ns. sähköiset linssit (tavallisesti 85 ryhmä). 9001 90 10 ja 9001 90 90 9005 9006 9006 10 10 ja 9006 10 90 9009 Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm: 1. rubiinit ja muut optiset elementit lasereita varten; 2. muoviset Fresnelin linssit, jotka on tarkoitettu käytettäviksi esim. televisiovastaanotti- mien edessä kuvaruutua suurentavina linsseinä (kehyksiin asennettuina). Kiikarit ja kaukoputket sekä niiden jalustat; muut tähtitieteelliset kojeet ja niiden jalustat, ei kuitenkaan radiotähtitieteelliset kojeet Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. laitteet, joissa käytetään kuvanvahvistinta, joka mah- dollistaa katselun yöllä. Valokuvauskamerat; valokuvaussalamalaitteet ja valokuvaussalamalamput, muut kuin nimikkeen 8539 sähköpurkauslamput Kamerat, jollaisia käytetään painolaattojen tai painosylinterien valmistamiseen Ks. HS-selitykset, nimike 9006, I osan 14 kohta. Valokopiolaitteet, joissa on optinen järjestelmä tai jotka perustuvat kontaktimene- telmään, sekä lämpökopiolaitteet 9009 22 10 Sini- ja diatsokopiolaitteet Tämän alanimikkeen laitteita käytetään läpikuultavien alkuperäiskappaleiden kopiointiin valoherkälle paperille. Läpikuultavan alkuperäiskappaleen läpi kulkevan valon vaikutuk- 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 409 sesta kopiopaperin diatsoyhdiste tai valoherkät rautasuolot rikkoutuvat valaistuilla alueilla. Valaisemattomat alueet muunnetaan näkyviksi kehityksen avulla. Nämä kopiolaitteet tuottavat tavallisesti sinertäviä kopioita, joissa yksittäiset viivat eivät ole yhtä tarkkoja kuin alkuperäiskappaleissa. 9010 Laitteet ja varusteet valokuva- ja elokuvalaboratorioita varten (myös laitteet piirikuvioiden projisointiin tai piirtämiseen säteilylle herkälle puolijohdeaineelle), muualle tähän ryhmään kuulumattomat; negatiivientarkastuslaitteet, valkokan- kaat 9010 49 00 Muut laitteet ja varusteet valokuva- ja elokuvalaboratorioita varten; negatiivientarkastus- laitteet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. painettujen piirilevyjen valotuslaitteet, jotka kopioi- vat painettujen piirien piirikuvioiden negatiivit valottamalla ne eristävästä aineesta tehdylle levyille, joista painetut piirilevyt valmistetaan. Näiden laitteiden tärkeimmät osat ovat ultraviolettilampuilla varustettu valotuskammio, jonka sisälle negatiivit ja eristävästä aineesta tehty levy asetetaan ja jossa levy valotetaan negatiivin yhteydessä tyhjiössä. 9013 Nestekidelaitteet, jotka eivät ole muissa nimikkeissä yksityiskohtaisemmin kuvat- tuja tavaroita; laserit, muut kuin laserdiodit; muut optiset laitteet ja kojeet, muualle tähän ryhmään kuulumattomat 9013 80 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. televisiovastaanottimien kuvaruutuja suurentavat kuvapinnat, linssistä), kehyksestä ja metallitangoista muodostuvasta järjestelmästä (kannatinkiskot), joka on erityisesti suunniteltu linssin kiinnittämiseksi televisiovastaanottimen kuvaruudun eteen. jotka koostuvat muovisesta optisesta elementistä (Fresnelin 9017 Piirustus- tai merkintäkojeet ja matemaattiset laskukojeet (esim. piirustuskoneet, pantografit, astelevyt, harpikot, laskutikut ja laskulevyt); kädessä pidettävät pituuksien mittaukseen käytettävät kojeet (esim. mittatangot ja -nauhat sekä mikrometrit ja työntömitat), muualle tähän ryhmään kuulumattomat 9017 10 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. piirustuspöydät, jotka on varustettu pantografeilla tai niiden kaltaisilla kojeilla. 9017 20 05 — 9017 20 90 Muut piirustus- tai merkintäkojeet ja matemaattiset laskukojeet Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm: 1. koordinatografit, joita ei ole suunniteltu valokuvamittaukseen; 2. aakkoskaavaimet, jotka on selvästi tunnistettavissa erityisiksi piirustus- tai merkintäko- jeiksi. 9018 Lääketieteessä, myös hammas- tai eläinlääketieteessä tai kirurgiassa käytettävät kojeet ja laitteet, mukaan lukien skintigrafiset laitteet, muut sähkölääkintälaitteet ja näöntarkastuskojeet 9018 50 10 Muut kuin optiset Yleiskäyttöisten ultraäänidiagnoosilaitteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. erityiset laitteet silmien ultraäänitutkimusta varten (esim. laitteet, jotka määrittävät sarveis- kalvon ja mykiön paksuuden tai silmämunan pituuden). 410 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 9018 90 85 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. Sähköiset defibrillaattorit, joilla annetaan sähköpulsseja sydämen luonnollisen toimin- nan palauttamiseksi. Näissä pulssigeneraattorilla ja kahdella defibrillaatioelektrodilla varustetuissa laitteissa potilaan elektrokardiogrammi (EKG) välittyy defibrillaatioelek- trodien kautta laitteen kuvaruudulle tai tulostuu laitteen piirturilta; 2. Lääkintäkäyttöön tarkoitetut laitteet (insuflaattorit), joilla puhalletaan kaasuja ihmisen vatsaonteloon eri elimien endoskoopilla tapahtuvaa tutkimusta varten. Näihin mittaus- kojeilla ja näytöillä varustettuihin laitteisiin on kiinnitetty kaksi letkua, joiden toisessa päässä on sulkuhana ja pitkä neula; 3. Lääkintäkäyttöön tarkoitetut imupumput, joilla poistetaan eritteitä. Näissä laitteissa on pumppu ja imulaite ja niitä käytetään leikkaussaleissa tai ambulansseissa (liikkuvat leikkaussalit); 4. Kohdunsisäiset ehkäisimet (IUD), jotka on valmistettu muovista ja joissa on lisäksi joko kuparilankaa, kolloidista kuparia tai hormonia. 9021 Ortopediset välineet, myös kainalosauvat, kirurgiset vyöt ja kohjuvyöt; lastat ja muut murtumanhoitovälineet; proteesit; kuulolaitteet sekä muut vamman tai vajavuuden kompensoimiseksi mukana pidettävät tai kannettavat tai kehoon istutettavat välineet 9021 30 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. levyt, jotka on pysyvästi istutettu kehoon (esim. korvaamaan kokonaisen luun tai osan luusta); 2. kudotut tekokuitukaistaleet, jotka istutetaan polviniveleen korvaamaan kroonisesti viallisia nivelsiteitä. 9021 40 00 Kuulolaitteet, ei kuitenkaan osat ja tarvikkeet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimikkeen 9021 osaan IV luokitellut laitteet, myös silmälasien muodossa olevat kuulolaitteet. 9021 50 00 Tahdistimet, jotka kiihottavat sydänlihaksia, ei kuitenkaan osat ja tarvikkeet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan varsinaiset tahdistimet. Tämän ryhmän 1 ja 2 huomautusten määräysten mukaisesti tällaisten tahdistimien osat ja tarvikkeet, kuten kotelot, koteloiden puolikkaat ja päällykset sekä elektrodit, luokitellaan alanimikkeeseen 9021 90 90. Nimikkeeseen 8506 tai 8507 luokitellaan kuitenkin erikseen tullille esitetyt tahdistimien galvaaniset paristot ja sähköakut. Muuntaja-ensiökäämillä varustetut laturit, jotka lataavat kehoon istutetun tahdistimen johtamalla virtaa tahdistimessa olevaan toisiokäämiin, luoki- tellaan nimikkeeseen 8504. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 411 9021 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavat välineet, jotka kompensoivat vammaa tai vajavaisuutta: 1. Ihmiskehoon istutettavat välineet, jotka toimivat lääkeannostelijoina ja joissa on yhteiseen ulkokuoreen asennettu lääkepumppu, pumpun virtalähde ja lääkeainesäiliö; 2. Rengasproteesit (sydänläppäproteesit), ts. ruostumattomasta teräksestä valmistetut ren- kaat, jotka on päällystetty kahdella muovikerroksella ja tekokuitukudelmalla. Nämä proteesit kiinnitetään kirurgisella toimenpiteellä sydänläpän paikalle, jotta vaurioitunut läppätoiminta (esim. hiippaläpän vajaatoiminta) palautuisi normaaliksi; 3. Sateenvarjofiltterit (suodattimet), jotka istutetaan sydänlaskimoon (alaonttolaskimoon) estämään verihyytymien (laskimoveritulppien) siirtymisen sydämeen. Sateenvarjofiltte- rissä on pieni, sateenvarjon muotoinen, ruostumattomasta terässeoksesta valmistettu runko, joka on päällystetty elastisesta synteettisestä aineesta valmistetulla ohuella kalvolla ja joka asennettaessa avautuu laskimossa kuin sateenvarjo. 4. Pysyvästi kehoon istutetut muoviset virtsajohtimen laajentimet eli stentit, jotka ovat sauvamaisia (putkirakenteisia), päistään taivutettuja johtimia. Nämä asennetaan virtsa- johtimeen varmistamaan virtsan vapaa virtaus. 9022 Röntgensäteiden tai alfa-, beeta- tai gammasäteilyn käyttöön perustuvat laitteet, lääkintä-, myös hammas- tai eläinlääkintä- tai kirurgiseen käyttöön tai muuhun käyttöön, mukaan lukien radiografia- tai radioterapialaitteet, röntgenputket ja muut röntgengeneraattorit, suurjännitegeneraattorit, valvontapaneelit ja -pöydät, varjostimet, tutkimus- tai käsittelypöydät, tuolit sekä niiden kaltaiset tavarat 9022 12 00 Tietokoneohjatut tomografialaitteet Ks. HS-selitykset, alanimike 9022 12. Erillisellä videokameralla varustetut videotaltiointijärjestelmät, joita ei ole rakennettu röntgenlaitteen sisään ja jotka digitalisoivat, editoivat ja varastoivat analogisia videosignaa- leja, luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 8543. Niiden tärkeimmät osat ovat analogidigi- taalimuunnin, prosessitietokone, monitorit ja magneettinauha tai levymuisti. 9022 90 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. röntgenputkien berylliumikkunat. 9025 9025 11 10 —- 9025 11 99 9026 Densimetrit, areometrit ja niiden kaltaiset uppomittarit, lämpömittarit, pyrometrit, ilmapuntarit, hygrometrit ja psykrometrit, myös rekisteröivät, sekä näiden kojei- den yhdistelmät Nestetäyttöiset, suoranäyttöiset ”Suoranäyttöisissä” lämpömittareissa mittarin sisällä oleva, asteikolla liikkuva neste ilmai- see lämpötilan. Kojeet ja laitteet nesteiden tai kaasujen virtauksen, pinnan korkeuden, paineen tai muiden vaihtelevien ominaisuuksien mittaamista tai tarkkailua varten (esim. virtausmittarit, pinnan korkeuden osoittimet, painemittarit ja lämmönkulutusmit- tarit), ei kuitenkaan nimikkeen 9014, 9015, 9028 tai 9032 kojeet ja laitteet 412 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 9026 20 10 — 9026 20 90 9027 Paineen mittaamista tai tarkkailua varten Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. renkaiden täyttöön tarkoitetut ilmapumput, joissa on painemittari ja joita pidetään painemittareina vaikka niitä ei olisi suunniteltu liitettäviksi ulkoiseen paineilman syöttölaitteeseen vaan ne olisi varustettu omalla paineilmasäiliöllä. Kojeet ja laitteet fysikaalista tai kemiallista analyysiä varten (esim. polarimetrit, refraktometrit, spektrometrit sekä kaasu- tai savuanalyysilaitteet); kojeet ja laitteet viskositeetin, huokoisuuden, laajenemisen, pintajännityksen tai niiden kaltaisten ominaisuuksien mittaamista tai tarkkailua varten; kojeet ja laitteet lämpömäärän, äänitason tai valon voimakkuuden mittaamista tai tarkkailua varten (myös valo- tusmittarit); mikrotomit 9027 10 10 Elektroniset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. laserilla toimivat ilman pölyhiukkaslaskijat. Nämä ovat elektronisia laitteita, jotka määrittävät tai tarkkailevat suodatetun ilman pölypitoi- suutta ja joita käytetään esim. teollisuuslaitoksissa tai lääketieteen alalla. Ilmasta otetun näytteen sisältämät pölyhiukkaset aiheuttavat sen, että laservalo siroaa laitteen mittakam- miossa. Kun linssijärjestelmä on koonnut siroavan valon säteeksi, se muunnetaan valodio- din avulla sähkösignaaliksi. Esiohjelmoidun vertailutiedon avulla pölyhiukkasten suhteelli- nen määrä määritetään ja mittaustulos esitetään kojeen digitaalisessa näytössä tai tuloste- taan nauhalle erillisellä kirjoittimella. Liitännän avulla sähkösignaalin muodossa oleva mittaustulos voidaan myös lähettää kaapelin välityksellä automaattiseen tietojenkäsittely- koneeseen. 9027 30 00 Spektrometrit, spektrofotometrit ja optista säteilyä (ultravioletti, näkyvä, infrapuna) käyt- tävät spektrografit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. mikroprosessorilla ohjattavat elektroniset laitteet (monikanavaiset optiset analysaattorit), joilla mitataan ja analysoidaan optisten signaalien aallonpituuksia spektrianalyysia varten. Ilmaisimien mittaamien optisten signaalien aallon- pituudet muunnetaan digitaalisiksi sähkösignaaleiksi ja niitä verrataan (analysoituihin) ohjearvoihin. Vertailun tulos arvioidaan tietokoneen avulla ja näytetään erillisillä monito- reilla, jotka voidaan yhdistää analysaattoriin. 9027 50 00 Muut optista säteilyä (ultravioletti, näkyvä, infrapuna) käyttävät kojeet ja laitteet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sairaaloiden kemiallisissa laboratorioissa käytettävät elektroniset laitteet veriseerumien täysautomaattista analysointia varten. Näiden laitteiden tärkeimmät osat ovat analysaattori (jossa on näytteen esivalmistelun suorittava yksikkö, reagenssinannostelulaite ja fotometrinen mittausjärjestelmä, joka käyttää valonlähteenä halogeenilamppua ja valodiodeja ilmaisimina), ohjaus- ja arviointilaite (jossa on mikropro- sessorit ja näyttö mittaustulosten esittämistä varten) ja kirjoitin tulosten taltiointia varten. Kaikki kolme laitetta on yhdistetty toisiinsa sähkökaapeleilla. 9027 80 97 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ilmaston tutkimislaitteet, joissa on painekammio, sähkökuumennin, ilmankostuttaja ja sähköyksikkö ja joissa elektroniset komponentit altistetaan erityisiin paine-, lämpötila- ja kosteusolosuhteisiin, jotka vastaavat komponent- tien myöhempään käyttöön liittyviä vaikutuksia ja ympäristöolosuhteita ja joilla testataan komponenttien kestävyyttä, eristyksiä jne. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 413 9030 Oskilloskoopit, spektrianalysaattorit ja muut sähkösuureiden mittaus- tai tarkkai- lukojeet ja -laitteet, ei kuitenkaan nimikkeen 9028 mittarit; alfa-, beeta-, gamma-, röntgen-, kosmisen tai muun ionisoivan säteilyn mittaus- tai toteamiskojeet ja -laitteet Yhdistetyn nimikkeistön 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan mukaisesti kojeet ja laitteet, joita voidaan käyttää sekä sähkösuureiden että muiden kuin sähkösuureiden mittaamiseen tai toteamiseen, luokitellaan edelleen nimikkeeseen 9030, jos ne ovat olennai- selta luonteeltaan sellaisia, että niitä käytetään pääasiallisesti sähkösuureiden mittaamiseen tai tarkkailuun. Tällaisia kojeita ja laitteita ovat esimerkiksi katodisädeoskilloskoopit ja -oskillografit (alanimikkeet 9030 20 10 ja 9030 20 90) ja valonsäde- ja ultraviolettisäde- oskillografit (alanimike 9030 83 90). Tähän nimikkeseen eivät kuitenkaan kuulu kojeet ja laitteet, joiden olennaista luonnetta ei voida määrittää, koska niitä käytetään yhtä paljon sekä sähkösuureiden että muiden kuin sähkösuureiden mittaamiseen tai tarkkailuun. Yhdistetyn nimikkeistön yleisen tulkinta- säännön 3 c alakohdan mukaisesti nimikkeeseen 9031 luokitellaan kojeet, joilla testataan moottoriajoneuvojen moottoreita ja sytytysjärjestelmiä mittaamalla sähkösuureita kuten jännitettä ja vastusta sekä muita kuin sähkösuureita kuten kierroslukua, kytkinkulmaa ja katkojia. 9030 82 00 Puolijohdekiekkojen tai -laitteiden mittaamista tai tarkkailua varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sähköiset testauslaitteet tai -järjestelmät, jotka määrittä- vät kiekkojen, sirujen ja muiden puolijohdelaitteiden käyttökelpoisuuden ja ilmaisevat mahdolliset viat (esim. poikkeamat asetetuista arvoista) sähkösuureita kuten jännitettä ja taajuutta mittaamalla tai tarkkailemalla. Näissä laitteissa tai järjestelmissä on tavallisesti mittaus- ja tarkkailuyksikkö (joissa on syöttönäppäimistö, ohjelmamuisti ja näyttöpääte), joka suorittaa mittauksia ja vertaa tuloksia ohjearvoihin sekä ilmaisee tulokset, ohjausyksikkö (jossa on automaattinen tietojenkäsittelykone tai mikroprosessori), kirjoitin, joka tulostaa testitulokset ja laite, joka lajittelee testatut komponentit määrättyjen ohjearvojen mukaan ja erottelee vialliset kom- ponentit. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu sähkölaitteet, joilla tarkistetaan, että integroitujen piirien tai muiden elektronisten komponenttien pakkaukset ovat ilmatiiviitä (nimike 9031). 9030 83 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. : 1. valonsäde- ja ultraviolettisädeoskillografit sähkösuureiden nopeiden vaihteluiden mit- taamista ja taltiointia varten. Nämä kojeet, joista myös käytetään nimityksiä valonsäde- piirturit, ultraviolettisädepiirturit tai silmukkaoskillografit, taltioivat tutkittavien jaksot- taisten ilmiöiden tuottamat signaalit valonsäteen tai ultraviolettisäteen avulla valoher- källe paperille; 2. sähköiset testauslaitteet tai -järjestelmät, jotka määrittävät painettujen piirien, ja muiden elektronisten komponenttien käyttökelpoisuuden ja ilmaisevat mahdolliset viat (esim. oikosulut) sähkösuureita kuten kapasitanssia, induktanssia, impedanssia, vastus- ta ja jännitettä mittaamalla tai tarkkailemalla. Näissä laitteissa tai järjestelmissä on tavallisesti mittaus- ja tarkkailuyksikkö (joissa on syöttönäppäimistö, ohjelmamuisti ja näyttöpääte), joka suorittaa mittauksia ja vertaa tuloksia ohjearvoihin sekä ilmaisee tulokset, ohjausyksikkö (jossa on automaattinen tietojenkäsittelykone tai mikroprosessori), kirjoitin, joka tulostaa testitulokset ja laite, joka lajittelee testatut komponentit määrättyjen ohjearvojen mukaan ja erottelee vialliset komponentit. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu sähkölaitteet, joilla tarkistetaan, että elektronisten komponenttien pakkaukset ovat ilmatiiviitä (nimike 9031). 414 9031 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Mittaus- tai tarkkailukojeet, -laitteet ja -koneet, muualle tähän ryhmään kuulu- mattomat; profiiliprojektorit 9031 20 00 Koestuspenkit Dieselmoottoreiden polttoainepumppujen tarkkailuun tarkoitettujen koestuspenkkien tär- keimmät komponentit, jotka on kaikki kiinnitetty samalle alustalle, ovat sähkömoottori ja laite, jossa on suihkuttimet ja lasiset mittaputket pumpun osissa tapahtuvan virtauksen tarkkailua varten. Koestuspenkeissä voi lisäksi olla lisälaite (stroboskooppi) polttoaineen suihkutuksen tarkan ajoituksen tarkkailua varten. 9031 80 32 ja 9031 80 34 Geometristen suureiden mittaamista tai tarkistamista varten Geometrisia suureita ovat esim. pituus, etäisyys, läpimitta, säde, kaarevuus, kulma, kaltevuus, tilavuus ja pinnan karkeus. Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu laboratorioissa käytettävät interferometrit, joilla tarkis- tetaan pintatasaisuutta (alanimike 9027 50 00). 9031 80 91 Geometristen suureiden mittaamista tai tarkistamista varten Ks. alanimikkeiden 9031 80 32 ja 9031 80 34 selittävät huomautukset. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös vesivaa’at. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 415 91 RYHMÄ KELLOT JA NIIDEN OSAT 9102 Rannekellot, taskukellot ja niiden kaltaiset kellot, myös ajanottokellot, muut kuin nimikkeeseen 9101 kuuluvat Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. kellon ja elektronisen laskukoneen yhdistelmät, jotka ovat ulkonäöltään rannekellon tai taskukellon kaltaisia. Tähän nimikkeeseen eivät kuulu elektroniset laskimet, joissa on aika- ja päiväysnäyttö sekä herätyslaite (alanimike 8470 10 10, 8470 10 90, 8470 21 00 tai 8470 29 00). 9111 Ranne-, tasku- tai niiden kaltaisten kellojen kuoret ja niiden osat Kellojen kuoriin kiinnitetyt kellonhihnat ja -rannekkeet luokitellaan yhdessä kellojen kuorien kanssa. Kuitenkin jos kellonhihnat ja -rannekkeet esitetään tullattavaksi yhdessä kellon kuorien kanssa, mutta niihin kiinnittämättöminä, nämä hihnat ja rannekkeet luokitellaan omaan nimikkeeseensä samalla tavalla kuin erikseen tullille esitetyt kellonhih- nat ja -rannekkeet (nimike 9113). 9114 Muut kellonosat 9114 10 00 Jouset, myös spiraalit Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki ranne-, tasku- tai niiden kaltaisten kellojen koneistoissa käytettävät jouset. Muita jousia kuin käyttöjousia ja spiraaleja ovat esimerkiksi: 1. lukkojouset; 2. rukkausjouset; 3. telkijouset, salpojen peitelevyt, kytkivipujen jouset jne. Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. kellojen kuorien tai niiden kaltaisten kuorien jouset, jotka ovat yleiskäyttöisiä osia XV jakson 2 huomautuksen määritelmän mukaises- ti. Jousikoteloihinsa asennetut käyttöjouset luokitellaan alanimikkeeseen 9114 90 00. 9114 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. yhteen asennetut sähkö- tai elektroniset komponentit, jotka muodostavat tunnistetta- van kellonosan, esim. elektronisen soittolaitteen. 2. ns. ”tasausruuvit” tai ”pystylaakerin ruuvit”; 3. kellon kuoren ja koneiston väliin asetetut, yleensä muoviset tiivisteet; 4. kellojen kvartsioskillaattorit (elektroniseen mikropiiriin yhdistetyt kvartsiresonaattorit värähtelyjen ylläpitämistä varten). 416 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 92 RYHMÄ SOITTIMET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 9207 Soittimet, joiden ääni saadaan aikaan tai joudutaan vahvistamaan sähköisesti (esim. urut, kitarat ja hanurit) 9207 10 30 Digitaalipianot Toisin kuin syntetisaattoreissa ja kosketinsoittimissa, digitaalipianon koskettimiston rakenne vastaa täysin akustisen pianon (nimike 9201) koskettimiston rakennetta. Digitaali- pianoissa käytetään samplausta tuottamaan mahdollisimman tarkasti akustisen pianon sointia jäljittelevä sointi. Toimintaperiaate, mukaan lukien pedaalien toimintaperiaate, vastaa akustisen pianon toimintaperiaatetta. Digitaalipianoissa on tavallisesti sisäänraken- netut vahvistimet ja kaiuttimet. 9207 10 50 Syntetisaattorit Syntetisaattorit eroavat muista alanimikkeen 9207 10 soittimista siinä, että soittaja voi esiohjelmoitujen äänien (eli ns. ”pre-sets”), myös moduloitujen, lisäksi itse ohjelmoida niillä ääniä. Syntetisaattoreissa voi myös olla muita sisäänrakennettuja elektronisia kompo- nentteja, esim. samplerit, vahvistimet, kaiuttimet, sekvensserit, kaiku, flangerit, särö ja muita efektilaitteita sekä elektroninen lyömäsoitin. 9207 10 80 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kosketinsoittimet, joissa voidaan käyttää ainoastaan esiohjelmoituja ääniä (eli ”pre-sets”). Soittaja ei voi itse tuottaa tai ohjelmoida ääniä soittimella. Kosketinsoittimissa voi myös olla sisäänrakennetut vahvistimet ja kaiuttimet. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 417 XIX JAKSO ASEET JA AMPUMATARVIKKEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 93 RYHMÄ ASEET JA AMPUMATARVIKKEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 9305 Nimikkeiden 9301—9304 tavaroiden osat ja tarvikkeet 9305 29 30 Tukkiteelmät Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yhdestä puisesta kappaleesta tehdyt kiväärintukkien teelmät, myös kädensijalliset. Vaikka ne ovat ulkonäöltään ja suunnilleen muodoltaan aseen tukin kaltaisia, ne eivät sovellu käytettäviksi sellaisenaan ilman enempää valmistusta. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan tavaroiden teelmät, joiden joku muu kuin edellä mainittu käyttö ei karkean muotoilun vuoksi olisi taloudellisesti perusteltua. 9305 90 10 Nimikkeen 9301 sotilaskäyttöön tarkoitettujen aseiden Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 9305 kohdissa 1—7 mainitut osat sillä edellytyksellä, että ne eivät mallinsa ja valmistustapansa vuoksi sovellu käytettä- viksi nimikkeiden 9302 00, 9303 ja 9304 00 00 metsästys-, urheilu- tai muiden aseiden osina. 9306 Pommit, kranaatit, torpedot, miinat, ohjukset ja niiden kaltaiset sota-ammukset sekä niiden osat; patruunat ja muut projektiilit ja ampumatarvikkeet sekä niiden osat, myös haulit ja etupanokset 9306 21 00 Patruunat Patruuna on projektiilista (haulista tai luodista) muodostuva kokonaisuus, joka laukaistaan tuliaseesta. Patruunan hylsyn sisällä on räjähtävä panos ja hylsyn metallisessa kannassa nalli. 9306 30 10 Nimikkeen 9302 revolvereita ja pistooleja varten sekä nimikkeen 9301 konepistooleja varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla ja tuliaseissa käytettäviksi tarkoitetuilla patruunoilla on yhteisenä piirteenä lyhyt ja tiivis rakenne. Näiden patruunoiden osia ovat esimerkiksi: hylsyt, myös nallihatulla varustetut, kannat, messinkiset alasimet, luodit. Työstämättömät tai vain karkeasti muotoillut osat luokitellaan myös tähän alanimikkeeseen. 9306 30 30 Sotilaskäyttöön tarkoitettuja aseita varten Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kivääreissä ja karbiineissa käytettävät patruunat [muut kuin harjoituspatruunat ja niiden kaltaiset patruunat, joissa ei ole ruutipanosta (alanimike 9306 30 98)] kuten esim. kovat patruunat, paukkupatruunat, palo- ja räjähdys- patruunat, jne. 418 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 XX JAKSO ERINÄISET TAVARAT 94 RYHMÄ HUONEKALUT; VUOTEIDEN JOUSTINPOHJAT JA VUODEVARUSTEET, KUTEN PATJAT JA TYYNYT, SEKÄ NIIDEN KALTAISET PEHMUSTETUT SISUSTUSTAVARAT; VALAISIMET JA VALAISTUSVARUSTEET, MUUALLE KUULUMATTOMAT; VALOKILVET JA NIIDEN KALTAISET TAVARAT; TEHDASVALMISTEISET RAKENNUKSET 9401 9401 10 10 ja 9401 10 90 Istuimet (muut kuin nimikkeeseen 9402 kuuluvat), myös vuoteiksi muutettavat, sekä niiden osat Istuimet, jollaisia käytetään ilma-aluksissa Näiden alanimikkeiden istuimet on tavallisesti valmistettu kevyistä mutta kestävistä mate- riaaleista (esim. duralumiinista). Useimmiten nämä istuimet voidaan erottaa muihin kulkuvälineisiin tarkoitetuista istuimista rakenne-erojen perusteella (säädettävä asento, erityiset kiinnitystavat lattiaan tai seiniin, turvavyöt tai turvavöiden sijoituspaikat asentamista varten jne. ). Ilma-alusten heittoistuimia ei pidetä nimikkeen 9401 istuimina, vaan ne luokitellaan ilma-aluksen osiksi (nimike 8803). 9401 30 10 Pehmustetut istuimet, joissa on selkänoja sekä pyörät tai liukujalat Ilmaisun ”pehmustetut istuimet” määrittelystä, ks. HS-selitykset, alanimikkeet 9401 61 ja 9401 71. 9401 90 10 Ilma-aluksissa käytettävien istuimien osat Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu hydrauliset asetus- ja lukituslaitteet, joita käytetään ilma-aluksen miehistön (alanimike 8412 21 10, 8412 21 91 tai 8412 21 99). säätämiseen istuimien asennon 9404 Vuoteiden joustinpohjat; vuodevarusteet ja niiden kaltaiset sisustustavarat (esim. patjat, täytetyt vuodepeitteet, tyynyt ja pielukset), jousitetut tai millä aineella tahansa täytetyt tai pehmustetut tai huokoisesta kumista tai huokoisesta muovista tehdyt, myös verhoamattomat 9404 10 00 Vuoteiden joustinpohjat 9404 90 10 ja 9404 90 90 9405 Ks. HS-selitykset, nimike 9404, A kohta. Muut Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimikkeen 9404 kohdan B alakohdassa 2 luetellut tavarat. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös sähkölämmitteiset pielukset, joissa on sisällä solu- tai vaahtomuovia, vaahtokumia, puuvillavanua, huopaa tai flanellia. Valaisimet ja valaistusvarusteet, myös hakuvalot ja valonheittimet, sekä niiden osat, muualle kuulumattomat; valokilvet, kuten valaistut merkit ja valaistut nimikilvet, joissa on pysyvästi asennettu valonlähde, sekä niiden osat, muualle kuulumattomat 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 419 9405 40 10 Hakuvalot ja valonheittimet Ks. HS-selitykset, nimike 9405, I osan kolmas ja neljäs kappale. 9405 91 11 Hiotusta lasista tehdyt koristeet, levyt, kuulat, pisarat, kukka-aiheiset koristeet, riipukkeet ja muut niiden kaltaiset kattokruunujen koristeet Tähän alanimikkeeseen kuuluvaa ja pääasiallisesti kattokruunujen koristamiseen käytettä- vää lasia ei tavallisesti kiinnitetä valonlähteisiin yksittäisinä kappaleina, vaan useista osista muodostuvina ryhminä, joiden pääasiallinen tarkoitus on heijastaa ja hajottaa valoa tiettyjen valaistusvaikutelmien aikaansaamiseksi. Nämä osat toimivat myös koristeina niissä laitteissa, joihin ne on kiinnitetty. 9405 91 19 Muut (esim. häikäisysuojat, kuvut, varjostimet, pallot, tulppaaniaiheiset tavarat) Tämän alanimikkeen tavaroita käytetään himmentämään tai hajottamaan valoa, jolloin saadaan aikaan haluttu valaistusvaikutelma tai parannetaan valon luonnollista vaikutel- maa. Kuten alanimikkeen 9405 91 11 tavaroissa, tämän alanimikkeen tavaroiden ominai- suuksissa yhdistyvät sekä niiden hyödyllisyys tarvikkeina että enemmän tai vähemmän ilmeinen koristetarkoitus, mutta toisin kuin alanimikkeen 9405 91 11 tavaroita, tämän alanimikkeen tavaroita kiinnitetään tavallisesti vain yksi kappale ao. valonlähteeseen. 420 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 95 RYHMÄ LELUT, PELIT JA URHEILUVÄLINEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 9502 Ainoastaan ihmistä esittävät nuket 9502 10 10 ja 9502 10 90 9502 91 00 ja 9502 99 00 9503 Nuket, myös puetut Ks. HS-selitykset, nimike 9502, kaksi ensimmäistä kappaletta. Osat ja tarvikkeet Ks. HS-selitykset, nimike 9502, kolmas kappale. Muut lelut; pienoismallit ja niiden kaltaiset mallit ajanvietetarkoituksiin, myös liikkuvat; kaikenlaiset palapelit Tähän nimikkeeseen eivät kuulu tavarat, jotka muotoilunsa perusteella on tarkoitettu yksinomaan eläimille (esim. kangashiiret, joissa on kissanminttua, ja pureskeltaviksi tarkoitetut puhvelinvuotakengät sekä muoviluut). 9503 10 10 Pienoismallit 9503 80 10 ja 9503 80 90 Tämän alanimikkeen pienoismallit ovat niin tarkkoja kopioita alkuperäiskappaleista kuin mahdollista, ainakin ulkoisen muodon perusteella. Tällaisten pienoismallien ei tarvitse perustua varsinaiseen olemassa olevaan alkuperäiskappaleeseen, esim. prototyyppien jäljen- nökset ja rautateiden pienoismallit kuuluvat myös tähän alanimikkeeseen. Muut lelut ja mallit, joissa on moottori alanimikkeissä Näissä ilmaisulla ”moottori” kaikkia nimikkeiden 8406—8408, 8410—8412 ja 8501 moottoreita ja voimakoneita, esim. pneumaattisia voimakoneita ja moottoreita, vauhtipyöriä, jousikäyttöisiä ja vastapainon avulla toimivia moottoreita. tarkoitetaan 9503 90 32 Jotka eivät toimi mekaanisesti Tässä alanimikkeessä yksinkertaista vipua tai yksinkertaista työntömäntää ei pidetä ”meka- nismina”. Käynnistyskammen, vetopyörän, Arkimedeen ruuvin tai pumpun kaltaisilla mekanismeilla varustetut tavarat on luokiteltava alanimikkeeseen 9503 90 34. 9504 Seurapelivälineet ja pelilaitteet sisätiloja varten, biljardipelit, kasinoiden pelipöydät ja automaattiset keilapelivarusteet 9504 20 90 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. biljardipöytien tarvikkeet kuten biljardikepit, keppi- tuet, pallot, biljardiliidut sekä kuula- ja liukumerkitsimet. 9504 90 10 Sähköiset kilpa-autosarjat, joilla on kilpapelien luonne Tämän alanimikkeen tuotteisiin kuuluvat mm. radat, joissa kaksi tai useampi ajokaista kahden tai useamman kilpa-auton samanaikaista ajattamista varten. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 421 9506 Välineet ja varusteet liikuntaa, voimistelua, voimailua, muuta urheilua (myös pöytätennistä) tai ulkoilmapelejä tai -leikkejä varten, muualle tähän ryhmään kuulumattomat; uima-altaat ja kahluualtaat 9506 11 10 Murtomaasukset Tämän alanimikkeen tuotteet ovat hyvin kevyitä ja kapeampia kuin laskettelusukset. 9506 11 90 Muut sukset Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. laskettelu- ja mäkisukset. Mäkisukset ovat huomat- tavasti pitempiä ja leveämpiä kuin tavalliset sukset. Mäkisuksissa ei ole kantteja ja niiden pohjissa on useita uria. 9506 31 00 Täydelliset mailat Golfmailoissa on teräs-, alumiini- tai hiilikuituvarsi, joiden toisessa päässä on nahkainen tai kuminen kädensija ja toisessa päässä teräksinen tai puinen lapa. Mailojen lapojen lapakul- mat ovat kaltevuusasteeltaan erilaisia, jotta pallolle saadaan tietyn pituinen lentorata. 9506 32 00 Pallot Golfpalloissa on puolipallon muotoisia kuoppia, jotka saavat pallon lentämään suorassa linjassa. Kilpailuissa käytettävät golfpallot painavat enintään 46 grammaa ja niiden halkaisija on 41—42,7 mm. 9506 40 10 Mailat, pallot ja verkot Pallon muotoiset pöytätennispallot valmistetaan selluloidista. Ne painavat 2,5 g ja niiden läpimitta on 38 mm ja ympärysmitta vähintään 11,43 cm mutta enintään 12,6 cm. Pöytätennisverkot ovat 15,25 cm korkeita ja 183 cm leveitä. 9506 51 00 Tennismailat, jänteineen tai ilman Tämän alanimikkeen tuotteiden kehykset on tavallisesti valmistettu puusta, metallista tai lasikuidusta ja jänteet suolista tai tavallisesti nailonlangoista. 9506 59 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sulkapallomailat, jotka ovat pienempiä ja kevyempiä kuin tennismailat. Sulkapallomailoissa on ohuemmat, hyvin joustavat varret. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös squashmailat. 9506 61 00 Tennispallot Tähän alanimikkeeseen kuuluvat villalla päällystetyt kumiset pallot ovat saumattomia. Kilpailuissa käytettävien pallojen halkaisijan on oltava vähintään 6,35 cm ja enintään 6,67 cm. Sääntömääräinen enimmäispaino on 58,47 g ja vähimmäispaino 56,70 g. 9506 69 10 Kriketti- ja poolopallot Krikettipallojen halkaisija on noin 7 cm ja paino noin 170 g. Niissä on nahkapäällyste, jonka sisällä on yhteenpuristettua rohdinta, sahajauhoa tai korkkia. Poolopallot valmistetaan puusta. Niiden halkaisija on 8,5 cm ja paino noin 130 g. 422 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 9506 70 10 Luistimet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. luistinkengät, joihin on kiinnitetty luistimet. 9506 70 30 Rullaluistimet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. luistinkengät, joihin on kiinnitetty rullaluistimet. 9506 99 10 Kriketti- ja poolovarusteet, muut kuin pallot Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. krikettimailat (kovasta puusta valmistetut, enim- mäisleveys 11 cm ja enimmäispituus 96 cm) ja poolonuijat. 9507 Vavat, kalakoukut ja muut siimakalastustarvikkeet; kalahaavit, perhoshaavit ja niiden kaltaiset haavit; houkutuslinnut (muut kuin nimikkeeseen 9208 tai 9705 kuuluvat) ja niiden kaltaiset metsästystarvikkeet 9507 10 00 Vavat Ks. HS-selitykset, nimike 9507, 3 kohta. 9507 90 00 Muut Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm: 1. HS-selityksissä nimikkeen 9507 kohdassa 2 mainitut kalahaavit, perhoshaavit ja niiden kaltaiset haavit; 2. HS-selityksissä nimikkeen 9507 kohdassa 3 mainitut siimakalastustarvikkeet (muut kuin vavat); 3. HS-selityksissä nimikkeen 9507 kohdassa 4 mainitut metsästystarvikkeet. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 423 96 RYHMÄ ERINÄISET TAVARAT 9601 Norsunluu, luu, kilpikonnankuori, sarvi, koralli, helmiäinen ja muut eläinkun- nasta saadut veistoaineet, valmistetut, sekä näistä aineista tehdyt tavarat (myös muotoon puristetut) Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 9601, toinen kappale. 9602 00 00 Kasvi- tai kivennäisveistoaineet, valmistetut, ja näistä aineista tehdyt tavarat; vahasta, steariinista, luonnosta saaduista kumeista, luonnonhartsista tai muovailumassasta valetut, muotoon puristetut tai veistetyt tavarat sekä muut muualle kuulumattomat valetut, muotoon puristetut tai veistetyt tavarat; valmistettu kovettamaton gelatiini (ei kuitenkaan nimikkeen 3503 gelatiini) sekä kovettamattomasta gelatiinista tehdyt tavarat Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, nimike 9601, toinen kappale, joka koskee soveltuvin osin tätä nimikettä. Nimikkeeseen 2530 luokitellaan kuitenkin agglomeroitu merenvaha ja agglomeroitu meri- pihka, jotka esitetään tullille levyinä, tankoina, sauvoina tai niiden kaltaisessa muodossa ja joita ei ole muottiin puristamisen jälkeen enempää valmistettu. 9603 Luudat, harjat (myös jos ne ovat koneiden, laitteiden tai kulkuneuvojen osia), siveltimet, käsikäyttöiset mekaaniset lattianlakaisimet, moottorittomat, sekä mopit ja höyhenhuiskut; luudan- tai harjantekoon tarkoitetut valmiit harjaskimput ja -tupsut; maalaustyynyt ja -telat; kumi- ja muut kuivauspyyhkimet (ei kuitenkaan kuivaustelat) 9603 10 00 Yhteensidotuista varvuista tai muista kasviaineista koostuvat luudat ja harjat, myös jos niissä on varsi Ks. HS-selitykset, nimike 9603, A kohta. 9603 21 00 — 9603 29 90 Hammasharjat, partasudit, hiusharjat, kynsiharjat, silmäripsiharjat ja muut toalettiharjat henkilökohtaiseen käyttöön, myös tällaiset harjat, jotka ovat laitteiden osia Silmäripsiharjoissa on tavallisesti useita karvatupsuja, jotka on asennettu suorassa kul- massa kädensijaan nähden. Vaateharjoja ja kenkäharjoja ei luokitella näihin alanimikkeisiin (alanimike 9603 90 91). 9603 40 90 Maalaustyynyt ja -telat Ks. HS-selitykset, nimike 9603, F kohdan kaksi ensimmäistä kappaletta. 9603 90 10 Käsikäyttöiset mekaaniset lattianlakaisimet, moottorittomat Ks. HS-selitykset, nimike 9603, C kohta. 9606 Napit, myös painonapit, napinsydämet ja muut näiden tavaroiden osat; napinteel- mät 9606 30 00 Napinsydämet ja muut napinosat; napinteelmät Ks. HS-selitykset, nimike 9606, B kohdan 1, 2 ja 3 alakohdat. 424 9608 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 Kuulakärkikynät; huopa-, kuitu- tai muulla huokoisella kärjellä varustetut kynät; täytekynät ja niiden kaltaiset kynät; monistuskynät; lyijytäytekynät; kynänvarret, kynänpitimet ja niiden kaltaiset pitimet; edellä mainittujen tavaroiden osat (myös hylsyt ja pidikkeet), muut kuin nimikkeeseen 9609 kuuluvat 9608 10 10 — 9608 10 99 Kuulakärkikynät Ks. HS-selitykset, nimike 9608, 1 kohta. Näiden alanimikkeiden tavaroissa voi olla elektroninen kello (joissa on tavallisesti digitaa- linen näyttö). 9608 31 00 — 9608 39 90 Täytekynät ja niiden kaltaiset kynät Ks. HS-selitykset, nimike 9608, 3 kohta. 9608 40 00 Lyijytäytekynät Ks. HS-selitykset, nimike 9608, 5 kohta. 9608 91 00 Kynänterät ja niiden kärjet Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös vahaksiin käytettävien erikoiskynien terät. 9608 99 92 ja 9608 99 98 Muut Nämä alanimikkeet koskevat kuulakärkikynien kuulia. Ne ovat yleensä volframikarbidia mutta ne voidaan joskus valmistaa muistakin metalleista (kyse ei ole kuitenkaan nimikkei- den 7326 tai 8482 teräskuulista). Ne ovat läpimitaltaan 0,6—1,25 millimetriä. Kynänterien kuulat tapauksessa alanimikkeeseen 9608 91 00 niiden valmistusmateriaalista riippumatta (katso HS-selitykset, nim. 96. 08, osat). ja kynänterien kärjet kuuluvat 9609 Lyijy-, aniliini- tai värikynät (muut kuin nimikkeeseen 9608 kuuluvat), kivikynät, irtolyijyt, myös värilliset, pastelli- ja muut väriliidut, piirustushiilet, kirjoitus- tai piirustusliitu sekä vaatturinliitu 9609 10 10 ja 9609 10 90 Kynät, joissa lyijyä ympäröi jäykkä tuppi Ks. HS-selitykset, nimike 9609, B kohta. 9609 20 00 Irtolyijyt, myös värilliset Ks. HS-selitykset, nimike 9609, kolmannen kappaleen 7 kohta. 9612 9612 10 10 — 9612 10 80 Kirjoituskoneiden värinauhat ja niiden kaltaiset värinauhat, joihin on imeytetty väri tai joita on muuten valmistettu jättämään painantajälkeä, myös keloilla tai kaseteissa; värityynyt, myös jos niihin on imeytetty väri, koteloineen tai ilman Värinauhat Ks. HS-selitykset, nimike 9612, 1 kohta. 15. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 425 9612 20 00 Värityynyt Ks. HS-selitykset, nimike 9612, 2 kohta. 9613 Savukkeensytyttimet ja muut sytyttimet (ei kuitenkaan nimikkeen 3603 sytytti- met), myös mekaaniset tai sähköllä toimivat, sekä niiden osat, ei kuitenkaan sytyttimenkivet ja -sydämet Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. sytyttimet, joissa on elektroninen minilaskin ja/tai elektroninen kello. 9614 Tupakkapiiput (myös piipunpesät), sikari- tai savukeimukkeet sekä niiden osat 9614 20 20 Karkeasti muotoillut puu- tai juuriteelmät tupakkapiippujen valmistusta varten Ks. HS-selitykset, nimike 9614, 4 kohta. 426 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 9. 98 XXI JAKSO TAIDETEOKSET, KOKOELMAESINEET JA ANTIIKKIESINEET 97 RYHMÄ TAIDETEOKSET, KOKOELMAESINEET JA ANTIIKKIESINEET 9705 00 00 Eläintieteelliset, kasvitieteelliset, mineralogiset, anatomiset, historialliset, arkeologiset, paleontologiset, etnografiset ja numismaattiset kokoelmat ja kokoelmaesineet 1. Tähän nimikkeeseen kuuluvat historiallisesti kiinnostavina kokoelmaesineinä mootto- riajoneuvot, jos ne täyttävät Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiaa N:o C-200/84 koskevassa päätöksessä esitetyt vaatimukset eli — niillä on tiettyä harvinaisuusarvoa, — niitä ei tavallisesti käytetä alkuperäiseen tarkoitukseensa, — niillä käydään erikoiskauppaa vastaavilla käyttöesineillä käytävän tavanomaisen kaupan ulkopuolella, — ne ovat arvokkaita, ja — ne havainnollistavat merkittävää askelta ihmiskunnan saavutusten kehityksessä tai tämän kehityksen yhdessä vaiheessa. Koska moottoriajoneuvo on luonteeltaan suhteellisen lyhytikäinen käyttöesine, jonka tekniikkaa kehitetään jatkuvasti, voidaan edellä mainitun päätöksen edellytysten — sikäli kun tosiasiat eivät ole selvästi ristiriidassa niiden kanssa — katsoa olevan sovellettavissa myös seuraaviin: — alkuperäisessä tilassa olevat moottoriajoneuvot, joiden koria, ohjaus- tai jarrujär- jestelmää, koneistoa yms. ei ole merkittävästi muutettu ja jotka ovat vähintään 30 vuotta vanhoja ja mallia tai tyyppiä, jota ei enää valmisteta; — kaikki ennen vuotta 1950 valmistetut moottoriajoneuvot, vaikka ne eivät olisikaan ajokunnossa. 2. Nimikkeeseen kuuluvat myös historiallisesti kiinnostavina kokoelmaesineinä a) moottoriajoneuvot valmistusajankohdasta riippumatta, jos niitä on todistettavasti käytetty historiallisessa tapahtumassa; b) moottoriurheiluajoneuvot, jotka ovat todistettavasti yksinomaan kilpailuja varten suunniteltuja ja rakennettuja sekä ainoastaan niissä käytettyjä ja jotka ovat olleet huomattavan menestyksekkäitä arvostetuissa kansallisen tai kansainvälisen tason urheilutapahtumissa. Todisteena voidaan käyttää tarkoitukseen sopivia asiakirjoja, esim. tietokirjoja tai ammattikirjallisuutta tai tunnustetun asiantuntijan lausuntoa. 3. Edellä mainitut selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin myös moottoripyö- riä. 4. Jäljennökset, jotka eivät vastaa edellä mainittuja vaatimuksia, eivät kuulu tähän nimikkeeseen