title: Direktiva Komisije 98/67/EZ od 7. rujna 1998. o izmjeni direktiva 80/511/EEZ, 82/475/EEZ, 91/357/EEZ i Direktive Vijeća 96/25/EZ te o stavljanju izvan snage Direktive 92/87/EEZ  Tekst značajan za EGP

text: L_1998261HR. 01001001. xml 03/Sv. 036 HR Službeni list Europske unije 84 31998L0067 L 261/10 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 07. 09. 1998. DIREKTIVA KOMISIJE 98/67/EZ od 7. rujna 1998. o izmjeni direktiva 80/511/EEZ, 82/475/EEZ, 91/357/EEZ i Direktive Vijeća 96/25/EZ te o stavljanju izvan snage Direktive 92/87/EEZ (Tekst značajan za EGP) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 79/373/EEZ od 2. travnja 1979. o stavljanju na tržište krmnih smjesa (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 97/47/EZ (2), a posebno njezin članak 4. stavak 2. i članak 10. točku (a), uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/25/EZ od 29. travnja 1996. o prometu krmiva, izmjeni direktiva 70/524/EEZ, 74/63/EEZ, 82/471/EEZ i 93/74/EEZ i stavljanju izvan snage Direktive 77/101/EEZ (3), a posebno njezin članak 11. točku (b), budući da se uvođenjem Direktive 96/25/EZ brišu termini „čista hrana za životinje” i „sirovina”; budući da su ovi izrazi u zakonodavstvu Zajednice u području hrane za životinje, tj. u direktivama Vijeća 70/524/EEZ (4) kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 98/19/EZ (5), 74/63/EEZ (6), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 98/60/EZ (7), 82/471/EEZ (8), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/25/EZ i 93/74/EEZ (9), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/25/EZ, zamijenjeni terminom „krmivo”; budući da je definicija izraza „krmivo” također zamijenjena, gdje je to potrebno, definicijom iz Direktive 96/25/EZ; budući da to također ima utjecaj na definiciju krmne smjese; budući da bi zbog istog razloga trebalo izmijeniti direktive Komisije 80/511/EEZ (10), 82/475/EEZ (11), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 91/334/EEZ (12) i 91/357/EEZ (13), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/47/EZ; budući da je u Direktivi Komisije 92/87/EEZ od 26. listopada 1992. kojom se uspostavlja popis koji nije konačan glavnih sastojaka koji se uobičajeno upotrebljavaju i stavljaju na tržište za pripremu krmnih smjesa namijenjenih za životinje koje nisu kućni ljubimci (14), sastavljen popis sastojaka krmne smjese u svrhu označivanja; budući, međutim, da Direktiva 96/25/EZ grupira čistu hranu za životinje i sirovine u jednu kategoriju, a to je krmivo, i utvrđuje popis koji nije konačan glavnih krmiva koja se mogu distribuirati samo uz korištenje termina iz tog popisa i uz uvjet da su u skladu s opisima koji su u njemu utvrđeni; budući da time Direktiva 92/87/EEZ zastarijeva, pa bi je stoga trebalo staviti izvan snage; budući da je potrebno osigurati da se prilozi Direktivi 96/25/EZ trajno prilagođavaju, kako bi se uvažile najnovije znanstvene i tehničke spoznaje; budući da se ovakve prilagodbe moraju obavljati brzo upotrebom postupka utvrđenog u ovoj Direktivi kojim se uspostavlja bliska suradnja između država članica i Komisije u okviru Stalnog odbora za hranu za životinje; budući da se odredbe koje uređuju označivanje i opis krmiva, kako je utvrđeno ovom Direktivom, moraju primjenjivati ne dovodeći u pitanje pravila utvrđena veterinarskim zakonodavstvom, posebno Direktivom Vijeća 90/667/EEZ od 27. studenoga 1990. o utvrđivanju veterinarskih pravila za uklanjanje i preradu životinjskog otpada, njegovo stavljanje na tržište i sprečavanje patogena u hrani za životinje životinjskog ili ribljeg podrijetla i o izmjeni Direktive 90/425/EEZ (15), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske; budući da je zbog zaštite preživača od zdravstvenog rizika koji proizlazi iz činjenice da metode obrade proteina ne mogu uvijek jamčiti potpunu inaktivaciju uzročnika goveđe spongiformne encefalopatije Komisija donijela Odluku 94/381/EZ od 27. lipnja 1994. o određenim zaštitnim mjerama u vezi s goveđom spongiformnom encefalopatijom i hranjenjem bjelančevinama dobivenim od sisavaca (16), kako je izmijenjena Odlukom 95/60/EZ (17) koja zabranjuje hranjenje preživača bjelančevinama dobivenim iz tkiva sisavaca, osim nekih proizvoda koji ne predstavljaju nikakav rizik za zdravlje; budući da se iz praktičnih razloga i zbog pravne dosljednosti Odlukom Komisije 97/582/EZ od 28. srpnja 1997. o izmjeni Odluke 91/516/EEZ o uspostavi popisa sastojaka čija je upotreba u krmnoj smjesi zabranjena (18), zabranjuje upotreba bjelančevina dobivenih iz tkiva sisavaca u krmnoj smjesi za preživače; budući da se Direktivom Vijeća 77/101/EEZ od 23. studenoga 1976. o stavljanju na tržište čiste hrane za životinje (19), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 97/47/EZ i Direktivom 79/373/EEZ propisuju što mora sadržavati oznaka čiste hrane za životinje koja se sastoji od bjelančevina dobivenih iz tkiva sisavaca ili oznaka krmne smjese koja sadrži bjelančevine dobivene iz tkiva sisavaca, kako bi se spriječilo da korisnici njome hrane preživače ne poznajući propise o hrani za životinje i veterinarsko zakonodavstvo; budući da bi se Direktivu 96/25/EZ trebalo dopuniti odgovarajućim mjerama; budući da se utvrđene odredbe o označivanju primjenjuju ne dovodeći u pitanje strože odredbe koje su neke države članice mogle usvojiti u skladu s člankom 1. stavkom 2. Direktive 90/667/EEZ; budući da države članice koje primjenjuju strože zabrane moraju prilagoditi odredbe o označivanju u skladu sa zabranama koje se primjenjuju u tim državama članicama; budući da se krmivo često obrađuje kemikalijama pa stoga može sadržavati određene kemijske nečistoće koje su posljedica upotrebe tehničkih pomagala tijekom njihove proizvodnje, poput onih navedenih u Direktivi 70/524/EEZ; budući da bi radi jamčenja da se krmivo stavlja u promet samo ako je zdravo, originalno i ako ima kvalitetu primjerenu za prodaju, te radi jamčenja nesmetanog djelovanja jedinstvenog tržišta, trebalo donijeti opća pravila o kemijskoj čistoći krmiva prema kojima se kemijske nečistoće koje proizlaze iz njihovog proizvodnog procesa moraju odstraniti u najvećoj mogućoj mjeri koju dopuštaju dobri proizvodni procesi; budući da se mora osigurati prijelazno razdoblje kako bi se industriji omogućilo da se prilagodi odredbama ove Direktive; budući da krmivo koje je stavljeno u promet prije datuma primjene ove Direktive može ostati u prometu do kraja prijelaznog razdoblja; budući da su mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za hranu za životinje, DONIJELA JE OVU DIREKTIVU: Članak 1. U članku 1. stavku 2. točki (b) Direktive 80/511/EEZ izraz „sastojci” zamjenjuje se izrazom „krmivo”. Članak 2. U naslovu i članku 1. Direktive 82/475/EEZ i u njezinom Prilogu posvuda se izraz „sastojci” zamjenjuje izrazom „krmivo”. Članak 3. U naslovu i članku 1. Direktive 91/357/EEZ i u njezinom Prilogu posvuda se izraz „sastojci” zamjenjuje izrazom „krmivo”. Članak 4. Prilog Direktivi 96/25/EZ zamjenjuje se Prilogom ovoj Direktivi. Članak 5. Ovim se Direktiva 92/87/EEZ stavlja izvan snage. Članak 6. Odredbe utvrđene ovom Direktivom primjenjuju se ne dovodeći u pitanje pravila veterinarskog zakonodavstva o hranidbi životinja. Članak 7. 1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 1998. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. Kada države članice donesu ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice. 2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. Članak 8. Države članice određuju da krmivo stavljeno u promet prije 1. siječnja 1999. koje nije u skladu s ovom Direktivom može ostati u prometu do 31. prosinca 1999. Članak 9. Ova Direktiva stupa na snagu 1. srpnja 1998. Članak 10. Ova je Direktiva upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 7. rujna 1998. Za Komisiju Franz FISCHLER Član Komisije (1)  SL L 86, 6. 4. 1979. , str. 30. (2)  SL L 211, 5. 8. 1997. , str. 45. (3)  SL L 125, 23. 5. 1996. , str. 35. (4)  SL L 270, 14. 12. 1970. , str. 1. (5)  SL L 96, 28. 3. 1998. , str. 39. (6)  SL L 38, 11. 2. 1974. , str. 31. (7)  SL L 209, 25. 7. 1998. , str. 50. (8)  SL L 213, 21. 7. 1982. , str. 8. (9)  SL L 237, 22. 9. 1993. , str. 23. (10)  SL L 126, 21. 5. 1980. , str. 14. (11)  SL L 213, 21. 7. 1982. , str. 27. (12)  SL L 184, 10. 7. 1991. , str. 27. (13)  SL L 193, 17. 7. 1991. , str. 34. (14)  SL L 319, 4. 11. 1992. , str. 19. (15)  SL L 363, 27. 12. 1990. , str. 51. (16)  SL L 172, 7. 7. 1994. , str. 23. (17)  SL L 55, 11. 3. 1995. , str. 43. (18)  SL L 237, 28. 8. 1997. , str. 39. (19)  SL L 32, 3. 2. 1977. , str. 1. PRILOG DIO A Općenito I. NAPOMENE S OBJAŠNJENJEM 1. Krmiva su u Prilogu B navedena i imenovana u skladu sa sljedećim kriterijima: — podrijetlo proizvoda/nusproizvoda, npr. životinjsko, biljno, mineralno, — dio upotrijebljenog proizvoda/nusproizvoda, npr. cijeli, sjemenke, gomolji, kosti, — obrada kojoj je proizvod/nusproizvod podvrgnut, npr. ljuštenje, ekstrakcija, zagrijavanje i/ili rezultirajući proizvod/nusproizvod, npr. pahuljice, posije, pulpa, masnoća, — zrelost proizvoda/nusproizvoda i/ili kvaliteta proizvoda/nusproizvoda, npr. „s malo glukozinolata”, „bogato mastima”, „s malo šećera”. 2. Popis u dijelu B podijeljen je na 12 poglavlja. 1. Zrnje žitarica, njihovi proizvodi i nusproizvodi 2. Sjemenke i plodovi uljarica, njihovi proizvodi i nusproizvodi 3. Zrnje mahunarki, njihovi proizvodi i nusproizvodi 4. Korijenje, gomolji, njihovi proizvodi i nusproizvodi 5. Ostalo zrnje i plodovi, njihovi proizvodi i nusproizvodi 6. Voluminozna krmiva 7. Ostale biljke, njihovi proizvodi i nusproizvodi 8. Mliječni proizvodi 9. Proizvodi od kopnenih životinja 10. Ribe, ostale morske životinje, njihovi proizvodi i nusproizvodi 11. Minerali 12. Ostalo II. ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA BOTANIČKU I KEMIJSKU ČISTOĆU 1. Ne dovodeći u pitanje članak 3. , koliko to dopušta dobra proizvođačka praksa, u krmivu ne smije biti kemijskih nečistoća koje nastaju u proizvodnom procesu i od tehničkih pomoćnih sredstava, kako je to navedeno u Direktivi 70/524/EEZ, osim ako je u dijelu B Priloga za određeno krmivo navedena određena najveća dopuštena količina. 2. Botanička čistoća proizvoda i nusproizvoda navedenih u dijelu B i dijelu C ne smije biti manja od 95 %, ako u dijelu B ili dijelu C nije navedena druga vrijednost. Botaničkim nečistoćama smatra se sljedeće: (a) prirodne ali neškodljive nečistoće (npr. slama i otpad slame, sjemenje drugih uzgojenih vrsta ili korova); (b) neškodljivi ostaci ostalih sjemenki uljarica ili plodovi uljarica nastali u prethodnom proizvodnom procesu, čija razina ne premašuje 0,5 %. 3. Navedene razine botaničke čistoće odnose se na težinu proizvoda i nusproizvoda kao takvog. III. ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA OZNAČIVANJE Kad naziv krmiva u dijelu B sadrži riječ ili riječi u zagradama, ta riječ ili riječi u zagradama mogu se izostaviti, npr. ulje od soje (sjemenki soje) može se deklarirati kao ulje od sojinih sjemenki ili kao ulje od soje. IV. ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA POJMOVNIK Niže navedeni pojmovnik odnosi se na glavne postupke koji se upotrebljavaju za pripremu krmiva navedenih u dijelu B i dijelu C ovog Priloga. Ako naziv krmiva sadrži opći naziv ili označeni podatak iz pojmovnika, mora se primijeniti postupak koji je u skladu s danom definicijom. Postupak Definicija Uobičajeni naziv/odrednica (1) (2) (3) (4) 1 Koncentriranje (1) Povećavanje sadržaja neke određene tvari odstranjivanjem vode ili drugih sastojaka Koncentrat 2 Ljuštenje (2) Potpuno ili djelomično odstranjivanje vanjske pokožice zrnja, sjemenki, voća, orašaca i ostalog Oljušteno, djelomično oljušteno 3 Sušenje Dehidriranje umjetnim ili prirodnim postupkom Osušeno (na suncu ili umjetno) 4 Ekstrakcija Odstranjivanje masti ili ulja iz krmiva organskim otapalima, ili odstranjivanje šećera ili drugih vodotopljivih tvari s vodom kao otapalom. U slučaju kada se koristi organsko otapalo, dobiveni proizvod mora biti tehnički slobodan od takvog otapala. Ekstrahirano, sačma (kod krmiva koje sadrže ulje), melasa, pulpa (kod proizvoda koji sadrže šećer ili druge vodotopljive tvari) 5 Ekstrudiranje Protiskivanje krmiva kroz otvore pod pritiskom (vidjeti također preželiranje) Ekstrudirano 6 Pahuljičanje Valjanje toplinski obrađenog, zaparenog krmiva Pahuljice 7 Mljevenje u brašno Mehanička obrada zrnja kako bi se smanjila veličina dijelova i pospješilo razdvajanje na sastavne dijelove (uglavnom u brašno, posije i prekrupu) Brašno, posije, prekrupa (3) 8 Zagrijavanje Opći izraz koji obuhvaća različite postupke termičke obrade pod različitim uvjetima radi utjecaja na hranidbenu vrijednost ili strukturu sirovine Tostirano, prženo, kuhano, termički obrađeno 9 Hidrogeniranje Pretvaranje nezasićenih glicerida u zasićene (ulja i masti) Skrućeno, djelomično skrućeno 10 Hidroliza Rastavljanje u jednostavnije kemijske sastojke odgovarajućim postupkom s vodom i, eventualno, ili enzimima ili kiselinom/lužinom Hidrolizirano 11 Tiještenje (4) Odstranjivanje masti/ulja iz sirovina bogatim uljem ili soka iz voća ili povrća mehaničkom ekstrakcijom (pomoću preše s vijkom ili drugim načinom pritiskanja) uz lagano zagrijavanje ili bez njega Ekspeler (5) pogača, (kod sirovina bogatim uljem) Pulpa, komina (kod voća itd. ) Prešana pulpa (kod šećerne repe) 12 Peletiranje Posebno oblikovanje protiskivanjem kroz matrice Peleta, peletirano 13 Preželatinizacija Modificiranje škroba kako bi se značajno poboljšala njegova osobina bubrenja u hladnoj vodi Preželatinirano (6), nabubreno 14 Rafiniranje Potpuno ili djelomično odstranjivanje nečistoća iz šećera, ulja, masti i drugih prirodnih sirovina kemijskom/fizičkom obradom Rafinirano, djelomično rafinirano 15 Vlažno mljevenje Mehaničko razdvajanje sastavnih dijelova jezgri/zrna žitarica, ponekad nakon namakanja u vodi, sa ili bez sumpornog dioksida, radi ekstrakcije škroba Klica, gluten, škrob 16 Drobljenje Mehanička obrada zrnja žitarica ili drugih krmiva, kako bi se smanjila njihova veličina Izdrobljeno, smrvljeno, 17 Odstranjivanje šećera Potpuno ili djelomično otklanjanje mono- i disaharida iz melase i drugih sirovina koje sadrže šećer, kemijskim ili fizičkim postupcima. Bez šećera, sa smanjenom količinom šećera V. ODREDBE U VEZI S RAZINAMA KOJE SE OZNAČUJU ILI KOJE SE MORAJU NAVESTI, KAKO JE TO ODREĐENO U DIJELOVIMA B I C 1. Količine koje se označuju ili koje se moraju navesti odnose se na težinu krmiva, osim ako nije drukčije navedeno. 2. Sukladno članku 3. i članku 6. stavku 3. točki (b) Direktive i ako u dijelu B i dijelu C ovog Priloga nije drukčije određeno, sadržaj vlage u krmivu mora biti naveden ako iznosi više od 14 % od ukupne težine krmiva. Ako se radi o krmivu kod kojeg sadržaj vlage ne prelazi gore navedenu granicu, taj se sadržaj mora navesti na zahtjev kupca. 3. U skladu s člankom 3. Direktive i ako u dijelu B i dijelu C ovog Priloga nije određena nikakva druga količina, količina pepela u krmivu, koji se ne otapa u klorovodičnoj kiselini, mora biti navedena ako iznosi više od 2,2 % u suhoj tvari. VI. ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA SREDSTVA ZA DENATURIRANJE I VEZIVA Kada se proizvodi navedeni u stupcu 2. dijela B ili stupcu 1. dijela C ovog priloga upotrebljavaju za denaturiranje ili povezivanje krmiva, moraju se navesti sljedeći podaci: — sredstva za denaturiranje: priroda i količina upotrijebljenih proizvoda, — veziva: priroda upotrijebljenih proizvoda. U slučaju veziva, količina upotrijebljenih proizvoda ne smije biti veća od 3 % od ukupne težine. VII. ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA NAJMANJA DOPUŠTENA ODSTUPANJA KOJA SE OZNAČUJU ILI KOJA SE MORAJU NAVESTI, KAKO JE TO ODREĐENO U DIJELOVIMA B I C Kada se pri službenoj inspekciji u skladu s člankom 12. Direktive utvrdi da sastav krmiva odstupa od navedenog sastava na takav način da to smanjuje vrijednost krmiva, dozvoljena su sljedeća najmanja dopuštena odstupanja: (a) za sirove bjelančevine: — 2 jedinice, ako je označeni sadržaj 20 % ili više, — 10 % od označenog sadržaja ako je označeni sadržaj manji od 20 % ali ne manje od 10 %, — 1 jedinica, ako je označeni sadržaj manji od 10 %; (b) za ukupni šećer, reducirajući šećer, saharozu, laktozu i glukozu (dekstrozu): — 2 jedinice, ako je označeni sadržaj 20 % ili više, — 10 % od označenog sadržaja ako je označeni sadržaj manji od 20 % ali ne manje od 5 %, — 0,5 jedinica, ako je označeni sadržaj manji od 5 %; (c) za škrob i inulin: — 3 jedinice, ako je označeni sadržaj 30 % ili više, — 10 % od označenog sadržaja ako je označeni sadržaj manji od 30 % ali ne manje od 10 %, — 1 jedinica, ako je označeni sadržaj manji od 10 %; (d) za sirova ulja i masti: — 1,8 jedinica, ako je označeni sadržaj 15 % ili više, — 12 % od označenog sadržaja ako je označeni sadržaj manji od 15 % ali ne manje od 5 %, — 0,6 jedinica, ako je označeni sadržaj manji od 5 %; (e) za sirovu vlakninu: — 2,1 jedinica, ako je označeni sadržaj 14 % ili više, — 15 % od označenog sadržaja ako je označeni sadržaj manji od 14 % ali ne manje od 6 %, — 0,9 jedinica, ako je označeni sadržaj manji od 6 %; (f) za vlagu i sirovi pepeo: — 1 jedinica, ako je označeni sadržaj 10 % ili više, — 10 % od označenog sadržaja ako je označeni sadržaj manji od 10 % ali ne manje od 5 %, — 0,5 jedinica, ako je označeni sadržaj manji od 5 %; (g) za ukupni fosfor, natrij, kalcijev karbonat, kalcij, magnezij, kiselinski indeks i tvari koje nisu topljive u lakoj nafti: — 1,5 jedinica, ako je označeni sadržaj (vrijednost) 15 % (15) ili više, kako je prikladno, — 10 % od označenog sadržaja (vrijednosti) ako je označeni sadržaj (vrijednost) manji od 15 % (15), ali ne manje od 2 % (2), kako je prikladno, — 0,2 jedinica, ako je označeni sadržaj (vrijednost) manji od 2 % (2), kako je prikladno; (h) za pepeo koji nije topljiv u klorovodičnoj kiselini i kloride izražene kao NaCl: — 10 % od označenog sadržaja ako je označeni sadržaj 3 % ili više, — 0,3 jedinica, ako je označeni sadržaj manji od 3 %; (i) za karoten, vitamin A i ksantofil: — 30 % od označenog sadržaja; (j) za metionin, lizin i hlapive dušikove baze: — 20 % od označenog sadržaja. VIII. ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA OZNAČIVANJE KRMIVA KOJA SADRŽE BJELANČEVINE DOBIVENE OD TKIVA SISAVACA 1. Oznaka krmiva koje sadrži bjelančevine dobivene od tkiva sisavaca mora sadržavati sljedeću izjavu: „Ovo krmivo sadrži bjelančevine dobivene od tkiva sisavaca i njime je zabranjeno hraniti preživače”. To se ne odnosi na: — mlijeko i mliječne proizvode, — želatinu, — aminokiseline dobivene iz krzna i kože postupkom koji uključuje izlaganje materijala pH-u od 1 do 2, nakon toga pH-u > 11, nakon čega slijedi obrada zagrijavanjem na 140 °C kroz 30 minuta pri tlaku od 3 bara, — dikalcijev fosfat dobiven iz odmašćenih kostiju, i — isušenu plazmu i druge krvne pripravke. 2. Kada država članica zabranjuje upotrebu bjelančevina dobivenih od tkiva sisavaca, kako je navedeno u prvoj rečenici stavka 1. , u krmivu za neke druge životinje osim preživača, što omogućuje članak 1. stavak 2. Direktive 90/667/EEZ, u izjavi iz stavka 1. moraju se navesti i druge vrste ili kategorije životinja na koje je država članica proširila zabranu upotrebe dotičnih proizvoda. DIO B Popis glavnih krmiva koji nije konačan 1. ZRNJE ŽITARICA, NJIHOVI PROIZVODI I NUSPROIZVODI Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 1. 01 Zob Zrnje Avena sativa L. i druge uzgojene sorte zobi   1. 02 Zobene pahuljice Proizvod dobiven parenjem i valjanjem oljuštene zobi. Može sadržavati manji udio zobenih ljusaka Škrob 1. 03 Zobeno krmno brašno Nusproizvod dobiven tijekom prerade prosijane, oljuštene zobi u zobenu prekrupu i brašno. Sastoji se uglavnom od zobenih posija i nešto endosperma Sirovu vlakninu 1. 04 Zobene ljuske i posije Nusproizvod dobiven tijekom prerade prosijane, oljuštene zobi u zobenu prekrupu. Sastoji se u najvećem dijelu od zobenih ljusaka i posija Sirovu vlakninu 1. 05 Ječam Zrnje Hordeum vulgare L. 1. 06 Ječmeno krmno brašno Nusproizvod dobiven tijekom prerade prosijanog, oljuštenog ječma u prekrupu, krupicu ili brašno Sirovu vlakninu 1. 07 Ječmene bjelančevine Osušeni nusproizvod koji nastaje pri proizvodnji škroba iz ječma. Sastoji se uglavnom od bjelančevina dobivenih pri odvajanju škroba Sirove bjelančevine Škrob 1. 08 Rižin lom Nusproizvod dobiven tijekom obrade polirane ili glazirane riže Oryza sativa L. Sastoji se uglavnom od zrna nedovoljne veličine i/ili slomljenih zrna Škrob 1. 09 Rižine posije (smeđe) Nusproizvod dobiven tijekom prvog poliranja oljuštene riže. Sastoji se uglavnom od dijelova aleuronske ovojnice, endosperma i klice Sirovu vlakninu 1. 10 Rižine posije (bijele) Nusproizvod dobiven tijekom poliranja oljuštene riže. Sastoji se uglavnom od dijelova aleuronske ovojnice, endosperma i klice; Sirovu vlakninu 1. 11 Rižine posije s kalcijevim karbonatom Nusproizvod dobiven tijekom poliranja oljuštene riže. Sastoji se uglavnom od srebrnkaste ovojnice, dijelova aleuronske ovojnice, endosperma i klice; sadrži različite količine kalcijevog karbonata iz postupka poliranja Sirovu vlakninu Kalcijev karbonat 1. 12 Krmno brašno djelomično kuhane riže Nusproizvod dobiven poliranjem oljuštene djelomično kuhane riže. Sastoji se uglavnom od srebrnkaste ovojnice, dijelova aleuronske ovojnice, endosperma i klice; sadrži različite količine kalcijevog karbonata koji dolazi iz postupka poliranja Sirovu vlakninu Kalcijev karbonat 1. 13 Mljevena riža za hranidbu životinja Proizvod dobiven mljevenjem riže namijenjene hranidbi životinja, koja se sastoji bilo od zelenih, kredastih ili nedozrelih zrna prosijanih tijekom mljevenja oljuštene riže, ili od normalnih oljuštenih zrna riže koja su žuta ili pjegava Škrob 1. 14. Pogača od rižinih klica Nusproizvod pri proizvodnji ulja dobiven ekstrakcijom rižinih klica na kojima se još uvijek nalaze dijelovi endosperma i ovojnica Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 1. 15 Rižine klice, ekstrahirane Nusproizvod pri proizvodnji ulja koji se dobiva prešanjem rižinih klica za koje se još uvijek drže dijelovi endosperma i ovojnica Sirove bjelančevine 1. 16 Rižin škrob Tehnički čisti rižin škrob Škrob 1. 17 Proso Zrnje Panicum miliaceum L. 1. 18 Raž Zrnje Secale cereale L. 1. 19 Raženo krmno brašno (7) Nusproizvod proizvodnje brašna dobiven mljevenjem prosijane raži. Sastoji se uglavnom od dijelova endosperma sa sitnim dijelovima vanjske ovojnice i nešto otpadnog zrnja Škrob 1. 20 Raženo krmivo Nusproizvod proizvodnje brašna dobiven od prosijane raži. Sastoji se uglavnom od dijelova vanjske ovojnice i dijelova zrna iz kojih je odstranjeno manje endosperma nego kod raženog posija Škrob 1. 21 Ražene posije Nusproizvod proizvodnje brašna dobiven od prosijane raži. Sastoji se uglavnom od dijelova vanjske ovojnice i dijelova zrna iz kojih je najvećim dijelom uklonjen endosperm Sirovu vlakninu 1. 22 Sirak Zrnje Sorghum bicolor (L. ) Moench s. l. 1. 23 Pšenica Zrnje Triticum aestivum (L. ), Triticum durum Desf. i drugih uzgojenih sorta pšenice   1. 24 Pšenično krmno brašno (8) Nusproizvod proizvodnje brašna dobiven mljevenjem prosijanog zrnja pšenice ili oljuštenog pira. Sastoji se uglavnom od dijelova endosperma te finih dijelova vanjske ovojnice i nešto otpadnog zrnja Škrob 1. 25 Pšenično krmivo Nusproizvod proizvodnje brašna dobiven mljevenjem prosijanog zrnja pšenice ili oljuštenog pira. Sastoji se uglavnom od dijelova vanjskih ovojnica i od dijelova zrna s kojih je odstranjeno manje endosperma nego kod pšeničnih posija Sirovu vlakninu 1. 26 Pšenične posije (9) Nusproizvod proizvodnje brašna dobiven od prosijanog zrnja pšenice ili oljuštenog pira. Sastoji se uglavnom od dijelova vanjskih ovojnica i od dijelova zrna iz kojih je odstranjen veći dio endosperma. Sirovu vlakninu 1. 27 Pšenične klice Nusproizvod mljevenja brašna koji se sastoji uglavnom od pšeničnih klica, valjanih ili na drugi način obrađenih, na kojima se još drže dijelovi endosperma i vanjske ovojnice. Sirove bjelančevine Sirovu mast 1. 28 Pšenični gluten Osušeni nusproizvod proizvodnje pšeničnog škroba. Sastoji se uglavnom od glutena dobivenog tijekom odvajanja škroba Sirove bjelančevine 1. 29 Krmni pšenični gluten Nusproizvod proizvodnje pšeničnog škroba i glutena. Sastoji se od posija iz kojeg klice mogu biti djelomično uklonjene ili ne, i od glutena, kojem se mogu dodati vrlo male količine sastojaka nastalih prosijavanjem zrnja kao i vrlo male količine ostataka iz postupka hidrolize škroba. Sirove bjelančevine Škrob 1. 30 Pšenični škrob Tehnički čisti škrob dobiven iz pšenice Škrob 1. 31 Preželirani pšenični škrob Proizvod koji se sastoji od pšeničnog škroba koji je termičkom obradom u većoj mjeri ekspandiran. Škrob 1. 32 Pir Zrnje Triticum spelta L. , Triticum dioccum Schrank, Triticum monococcum   1. 33 Tritikala Zrnje hibrida Triticum X Secale   1. 34 Kukuruz Zrnje Zea mays L. 1. 35 Kukuruzno krmno brašno (10) Nusproizvod proizvodnje kukuruznog brašna ili krupice. Sastoji se uglavnom od dijelova vanjskog omotača i od čestica zrna iz kojih je odstranjeno manje endosperma nego kod kukuruznih posija Sirovu vlakninu 1. 36 Kukuruzne posije Nusproizvod proizvodnje kukuruznog brašna ili krupice. Sastoji se uglavnom od vanjskog omotača i nešto dijelova kukuruznih klica s nešto čestica endosperma Sirovu vlakninu 1. 37 Pogača od kukuruznih klica Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem suho ili vlažno obrađenih kukuruznih klica, za koje se još uvijek mogu držati dijelovi endosperma i sjemenika Sirove bjelančevine Sirovu mast 1. 38 Sačma kukuruznih klica, Nusproizvod proizvodnje ulja koji se dobiva postupkom ekstrakcije suho ili vlažno obrađenih kukuruznih klica za koje se još uvijek drže dijelovi endosperma i sjemene ovojnice Sirove bjelančevine 1. 39 Krmni kukuruzni gluten (11) Nusproizvod dobiven vlažnim postupkom proizvodnje kukuruznog škroba. Sastoji se od posija i glutena kojima se može dodati kukuruzni lom dobiven prosijavanjem pri čemu ta količina ne smije imati udio veći od 15 %, i/ili ostaci tekuće frakcije u procesu proizvodnje alkohola ili drugih proizvoda koji se dobivaju iz škroba. Ovaj proizvod može također uključivati ostatke ekstrakcije ulja od kukuruznih klica također obrađenih vlažnim postupkom. Sirove bjelančevine Škrob Sirovu mast, ako je > 4,5 % 1. 40 Kukuruzni gluten Osušeni nusproizvod proizvodnje kukuruznog škroba. Sastoji se uglavnom od glutena dobivenog tijekom odvajanja škroba. Sirove bjelančevine 1. 41 Kukuruzni škrob Tehnički čisti škrob dobiven iz kukuruza Škrob 1. 42 Preželirani kukuruzni škrob (12) Proizvod koji se sastoji od kukuruznog škroba koji je termičkom obradom pretežno ekspandiran Škrob 1. 43 Sladne klice Nusproizvod proizvodnje slada koji se sastoji uglavnom od osušenih korjenčića proklijalih žitarica. Sirove bjelančevine 1. 44 Osušeni pivski trop Nusproizvod proizvodnje piva dobiven sušenjem ostataka sladnih i nesladnih žitarica i drugih proizvoda koji sadrže škrob Sirove bjelančevine 1. 45 Osušeni destilacijski trop (13) Nusproizvod destilacije alkohola dobiven sušenjem krutih ostataka fermentiranih žitarica Sirove bjelančevine 1. 46 Destilacijski tamni trop (14) Nusproizvod destilacije alkohola dobiven sušenjem krutih ostataka fermentiranih žitarica kojima je dodan talog sirupa ili ispareni destilacijski ostaci Sirove bjelančevine 2. SJEMENKE I PLODOVI ULJARICA, NJIHOVI PROIZVODI I NUSPROIZVODI Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 2. 01 Pogača od djelomično oljuštenog kikirikija, Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem djelomično oljuštenog kikirikija Arachis hypogaea L. i drugih vrsta Arachis. (Najveći dopušteni sadržaj sirove vlaknine u suhoj tvari je 16 %) Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 02 Sačma od djelomično oljuštenog kikirikija, Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom djelomično oljuštenog kikirikija. (Najveći dopušteni sadržaj sirove vlaknine u suhoj tvari je 16 %) Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 2. 03 Pogača od oljuštenog kikirikija Nusproizvod pri proizvodnji ulja, dobiven prešanjem oljuštenog kikirikija Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 04 Sačma od oljuštenog kikirikija Nusproizvod pri proizvodnji ulja, dobiven ekstrakcijom oljuštenog kikirikija Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 2. 05 Uljana repica (15) Sjemenke uljane repice Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. , indijske uljane repice Brassica napus L. var. Glauca (Roxb. ) O. E. Shulz i repice Brassica napa ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. (Botaničke čistoće najmanje 94 %)   2. 06 Pogača od sjemenki uljane repice (15) Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem sjemenki uljane repice. (Botanička čistoće najmanje 94 %) Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 07 Sačma od sjemenki uljane repice (15) Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom sjemenki uljane repice. (Botaničke čistoće najmanje 94 %) Sirove bjelančevine 2. 08 Ljuske sjemenki uljane repice Nusproizvod dobiven pri ljuštenju sjemenki uljane repice. Sirovu vlakninu 2. 09 Sačma od djelomično oljuštene Šafranike Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom djelomično oljuštenih sjemenki šafranike Carthamus tinctorius L. Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 2. 10 Kokosova pogača (Kopra) Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem osušene jezgre (endosperma) i vanjske ovojnice (tegumenta) ploda kokosove palme Cocos nucifera L. Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 11 Kokosova sačma Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom osušene jezgre (endosperma) i vanjske ovojnice (tegumenta) ploda kokosove palme Sirove bjelančevine 2. 12 Pogača od palminih sjemenki Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem jezgre sjemenki palmi Elaeis guineensis Jacq. , Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct. ), s kojih je u najvećoj mogućoj mjeri odstranjena čvrsta ljuska Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 13 Sačma od palminih sjemenki Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom palminih sjemenki s kojih je u najvećoj mogućoj mjeri odstranjena čvrsta ljuska Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 2. 14. Tostirana soja u zrnu Zrnje soje (Glycine max. L. Merr. ) podvrgnuto odgovarajućoj termičkoj obradi. (Najveća aktivnost ureaze 0,4 mg N/g x min. )   2. 15 Sačma od zrnja soje, tostirana Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven nakon ekstrakcije zrnja soje i odgovarajuće termičke obrade. (Najveća aktivnost ureaze 0,4 mg N/g x min. ) Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu, ako > 8 % 2. 16 Sačma od oljuštenog zrnja soje, tostirana Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven nakon ekstrakcije oljuštenog zrnja soje i odgovarajuće termičke obrade. (Najveći sadržaj sirovih vlakana u suhoj tvari je 8 %. ) (Najveća aktivnost ureaze 0,5 mg N/g x min. ) Sirove bjelančevine 2. 17 Koncentrat sojinih bjelančevina Proizvod dobiven iz oljuštenog i ekstrahiranog zrnja soje koje je podvrgnuto naknadnoj ekstrakciji kako bi se smanjila razina nedušičnih ekstraktnih tvari Sirove bjelančevine 2. 18 Biljno ulje (16) Ulje dobiveno od biljaka Vlaga, ako > 1 % 2. 19 Sojine ljuske Nusproizvod dobiven tijekom ljuštenja zrna soje Sirovu vlakninu 2. 20 Sjemenke pamuka Sjemenke pamuka Gossypium ssp. iz kojih su odstranjena vlakna Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 21 Sačma od djelomično oljuštenih sjemenki pamuka Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom sjemenki pamuka iz kojeg su odstranjena vlakna i dio ljuske. (Najveći sadržaj sirovih vlakana u suhoj tvari je 22,5 %) Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 2. 22 Pogača od sjemenki pamuka Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem sjemenki pamuka iz kojeg su odstranjena vlakna Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu Sirovu mast 2. 23 Pogača od sjemenki nigera Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem sjemenki nigera Guizotia abyssinica (Lf) Cass. (Najveća dopuštena količina pepela netopljivog u : 3,4 %) Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 24 Sjemenke suncokreta Sjemenke suncokreta Helianthus annuus L. 2. 25 Sačma od sjemenki suncokreta, Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom sjemenki suncokreta Sirove bjelančevine 2. 26 Sačma od djelomično oljuštenih sjemenki suncokreta Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom sjemenki suncokreta iz kojeg su djelomično odstranjene ljuske. (Najveći sadržaj sirovih vlakana u suhoj tvari je 27,5 %) Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 2. 27 Sjemenke lana Sjemenke lana Linum usitatissimum L. (Botaničke čistoće najmanje 93 %)   2. 28 Pogača od sjemenki lana Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem sjemenki lana. (Botaničke čistoće najmanje 93 %) Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 29 Sačma od sjemenki lana Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom sjemenki lana. (Botaničke čistoće najmanje 93 %) Sirove bjelančevine 2. 30 Komina masline Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom prešanih maslina Olea europea L. , koje su u najvećoj mogućoj mjeri odvojene od koštica Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 2. 31 Pogača od sjemenki sezama Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven prešanjem sjemenki sezama Sesamum indicum L. (Najveća dopuštena količina pepela netopljivog u 5 %) Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovu vlakninu 2. 32 Sačma od djelomično oljuštenog zrnja kakaovca Nusproizvod proizvodnje ulja, dobiven ekstrakcijom sušenih i prženih zrna kakaovca Theobroma cacao L. , iz kojih je odstranjen dio ljusaka Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 2. 33 Ljuske kakaovca Vanjske ovojnice sušenih i prženih zrna Theobroma cacao L. Sirovu vlakninu 3. ZRNJE MAHUNARKI, NJIHOVI PROIZVODI I NUSPROIZVODI Broj Naziv Opis Obvezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 3. 01 Slanutak Sjemenke Cicer arientinum L. 3. 02 Krmno brašno od guara Nusproizvod dobiven nakon ekstrakcije sluzi iz sjemenki guara Cyanopsis tetragonoloba (L. ) Taub. Sirove bjelančevine 3. 03 Ervil Sjemenke Ervum ervilia L. 3. 04 Sjekirica (17) Sjemenke Lathyrus sativus L. podvrgnute odgovarajućoj termičkoj obradi   3. 05 Leća Sjemenke Lens culinaris a. o. Medik   3. 06 Slatka lupina Sjemenke Lupinus ssp. s malim udjelom gorkih sjemenki   3. 07 Grah, tostirani Zrna Phaseolus ili Vigna ssp. podvrgnuta odgovarajućoj termičkoj obradi kako bi se uništili toksični lektini   3. 08 Grašak Zrna Pisum ssp. 3. 09 Krmno brašno od graška Nusproizvod dobiven tijekom proizvodnje brašna graška. Sastoji se uglavnom od čestica kotiledona te u manjoj mjeri od pokožica Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu 3. 10 Posije od graška Nusproizvod dobiven tijekom proizvodnje krmnog brašna od graška. Sastoji se uglavnom od pokožica graška odstranjenih tijekom ljuštenja i čišćenja graška Sirovu vlakninu 3. 11 Bob Sjemenke Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. i var. Minuta (Alef. ) Mansf. 3. 12 Grahorica monanta Sjemenke Vicia monanthos Desf. 3. 13 Grahorica Sjemenke Vicia sativa L. var. sativa i druge sorte   4. GOMOLJAČE, KORJENJAČE, NJIHOVI PROIZVODI I NUSPROIZVODI Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 4. 01 Suhi repini rezanci Nusproizvod proizvodnje šećera, koji se sastoji od ekstrahiranih i isušenih komada šećerne repe Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. (Najveća dopuštena količina pepela netopljivog u : 4,5 % u suhoj tvari) Udio pepela netopljivog u , ako > 3,5 % u suhoj tvari. Ukupni šećer izražen kao saharoza, ako > 10,5 % 4. 02 Melasa (šećerne) repe Nusproizvod koji se sastoji od sirupastog ostatka nastalog tijekom prerade ili rafiniranja šećerne repe. Ukupni šećer izražen kao saharoza Vlagu, ako je udio > 28 % 4. 03 Melasirani rezanci šećerne repe Nusproizvod proizvodnje šećera, koji se sastoji od osušenih komadića šećerne repe, kojima je dodana melasa. (Najveća dopuštena količina pepela netopljivog u : 4,5 % u suhoj tvari) Ukupni šećer izražen kao saharoza Udio pepela netopljivog u , ako je > 3,5 % u suhoj tvari. 4. 04 Vinasa (šećerne) repe Nusproizvod dobiven nakon fermentacije melase šećerne repe u proizvodnji alkohola, kvasaca, limunske kiseline i drugih organskih tvari Sirove bjelančevine Vlagu, ako je udio > 35 % 4. 05 Šećer (šećerne repe) (18) Šećer ekstrahiran iz šećerne repe Saharoza 4. 06 Slatki krumpir Gomolji Ipomoea batatas (L. ) Poir, bez obzira na oblik Škrob 4. 07 Manioka (19) Korijenje biljke Manihot esculenta Crantz, bez obzira na oblik. (Najveća dopuštena količina pepela netopljivog u : 4,5 % u suhoj tvari) Škrob Udio pepela netopljivog u , ako je udio > 3,5 % u suhoj tvari. 4. 08 Škrob manioke (20), ekspandirani Škrob dobiven iz korijena manioke, ekspandiran u većoj mjeri odgovarajućom termičkom obradom Škrob 4. 09 Pulpa krumpira Nusproizvod proizvodnje škroba od krumpira (Solanum tuberosum L. )   4. 10 Krumpirov škrob Tehnički čisti krumpirov škrob Škrob 4. 11 Bjelančevine krumpira Osušeni nusproizvod proizvodnje škroba koji se sastoji uglavnom od bjelančevinastih tvari dobivenih nakon odvajanja škroba Sirove bjelančevine 4. 12 Pahuljice krumpira Proizvod dobiven rotacijskim sušenjem opranog, oguljenog ili neoguljenog krumpira obrađenog parom Škrob Sirovu vlakninu 4. 13 Zgusnut krumpirov sok Nusproizvod proizvodnje krumpirovog škroba iz kojeg su djelomično odstranjene bjelančevine i voda Sirove bjelančevine Sirovi pepeo 4. 14 Preželirani škrob krumpira Proizvod koji se sastoji od škroba krumpira kojem je povećana topljivost odgovarajućom termičkom obradom Škrob 5. OSTALE SJEMENKE I PLODOVI, NJIHOVI PROIZVODI I NUSPROIZVODI Broj Naziv Opis Obvezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 5. 01 Mahune rogača Proizvod dobiven drobljenjem osušenih plodova (mahuna) rogača Ceratonia seliqua L. , iz kojih su odstranjena zrna Sirovu vlakninu 5. 02 Pulpa citrusa Nusproizvod dobiven prešanjem agruma Citrus ssp. tijekom proizvodnje voćnog soka Sirovu vlakninu 5. 03 Voćna pulpa (21) Nusproizvod dobiven prešanjem jezgričavog ili koštičavog voća tijekom proizvodnje voćnog soka Sirovu vlakninu 5. 04 Pulpa rajčice Nusproizvod dobiven prešanjem rajčice Solanum lycopersicum Karst. tijekom proizvodnje soka od rajčice Sirovu vlakninu 5. 05 Koštice grožđa, ekstrahirane Nusproizvod dobiven tijekom ekstrakcije ulja iz koštica grožđa Sirovu vlakninu, ako je udio > 45 % 5. 06 Pulpa grožđa Pulpa grožđa koja je brzo osušena nakon ekstrakcije alkohola, iz koje su u najvećoj mogućoj mjeri uklonjene peteljke i koštice Sirovu vlakninu, ako je udio > 25 % 5. 07 Koštice grožđa Koštice odvojene iz pulpe grožđa, iz kojih nije odstranjeno ulje Sirovu mast Sirovu vlakninu, ako je udio > 45 % 6. VOLUMINOZNA KRMIVA Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 6. 01 Brašno od lucerne (22) Proizvod dobiven sušenjem i mljevenjem mlade lucerne Medicago sativa L. i Medicago var. Martyn. Može sadržavati do 20 % mlade djeteline ili drugog krmnog bilja osušenog i samljevenog zajedno s lucernom Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu Pepeo netopljiv u , ako je udio > 3,5 % u suhoj tvari 6. 02 Komina od lucerne Osušeni nusproizvod dobiven istiskivanjem soka iz lucerne Sirove bjelančevine 6. 03 Koncentrat bjelančevina od lucerne Proizvod dobiven umjetnim sušenjem frakcija istisnutog soka lucerne, koji su centrifugirani i termički obrađeni kako bi se istaložile bjelančevine Karoten Sirove bjelančevine 6. 04 Brašno od djeteline (22) Proizvod dobiven sušenjem i mljevenjem mlade djeteline Trifolium ssp. Može sadržavati do 20 % mlade lucerne ili drugog krmnog bilja osušenog i samljevenog zajedno s djetelinom Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu Pepeo netopljiv u HCl, ako je udio > 3,5 % u suhoj tvari 6. 05 Brašno od trave (22)  (23) Proizvod dobiven sušenjem i mljevenjem mladog krmnog bilja Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu Pepeo netopljiv u HCl, ako je udio > 3,5 % u suhoj tvari 6. 06 Slama žitarica (24) Slama od žitarica   6. 07 Tretirana slama žitarica (25) Proizvod dobiven odgovarajućom obradom slame žitarica Natrij, ako se tretira s NaOH 7. OSTALE BILJKE, NJIHOVI PROIZVODI I NUSPROIZVODI Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 7. 01 Melasa (šećerne) trske Nusproizvod koji se sastoji od sirupastog ostatka sakupljenog tijekom proizvodnje ili rafiniranja šećera iz šećerne trske Saccharum officinarum L. Ukupni šećer izražen kao saharoza Vlagu, ako je udio > 30 % 7. 02 Vinasa (šećerne) trske Nusproizvod dobiven nakon fermentacije melase šećerne trske pri proizvodnji alkohola, kvasca, limunske kiseline ili drugih organskih tvari Sirove bjelančevine Vlagu, ako je udio > 35 % 7. 03 Šećer (od šećerne trske) (26) Šećer ekstrahiran iz šećerne trske Saharozu 7. 04 Brašno od morskih algi Proizvod dobiven sušenjem i mljevenjem morskih algi, posebno smeđe morske alge. Proizvod se može isprati kako bi se smanjio sadržaj joda. Sirovi pepeo 8. MLIJEČNI PROIZVODI Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 8. 01 Obrano mlijeko u prahu Proizvod dobiven sušenjem mlijeka kojem je u najvećoj mjeri uklonjena mliječna mast Sirove bjelančevine Vlagu, ako je udio > 5 % 8. 02 Mlaćenica u prahu Proizvod dobiven sušenjem tekućine zaostale nakon mlaćenja vrhnja Sirove bjelančevine Sirovu mast Laktozu Vlagu, ako je udio > 6 % 8. 03 Sirutka u prahu Proizvod dobiven sušenjem tekućine koja je ostala nakon proizvodnje sira, skute i kazeina, ili nekih sličnih postupaka Sirove bjelančevine Laktozu Vlagu, ako je udio je > 8 % Sirovi pepeo 8. 04 Sirutka u prahu, djelomično oslađena Proizvod dobiven sušenjem sirutke iz koje je djelomično odstranjena laktoza Sirove bjelančevine Laktozu Vlagu, ako je udio > 8 % Sirovi pepeo 8. 05 Bjelančevine sirutke u prahu (27) Proizvod dobiven sušenjem bjelančevinastih sastojaka koji su ekstrahirani iz sirutke ili mlijeka kemijskim ili fizičkim postupkom Sirove bjelančevine Vlagu, ako je udio je > 8 % 8. 06 Kazein u prahu Proizvod dobiven iz obranog mlijeka ili mlaćenice sušenjem kazeina istaloženog pomoću kiselina ili sirilom Sirove bjelančevine, Vlagu, ako je udio > 10 % 8. 07 Laktoza u prahu Šećer izdvojen iz mlijeka ili sirutke pročišćavanjem i sušenjem Laktozu Vlagu ako je udio > 5 % 9. PROIZVODI OD KOPNENIH ŽIVOTINJA Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 9. 01 Mesno brašno (28) Proizvod dobiven termičkom obradom, sušenjem i mljevenjem cijelih ili dijelova toplokrvnih kopnenih životinja s kojih mast može biti djelomično ekstrahirana ili fizički skinuta. Proizvod mora biti bez papaka, rogova, čekinja, dlaka i perja, kao i bez sadržaja probavnog trakta (najmanja količina sirovih bjelančevina u suhoj tvari je 50 %). (Najveća ukupna količina fosfora: 8 %) Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovi pepeo Vlagu, ako je udio > 8 % 9. 02 Mesno-koštano brašno (28) Proizvod dobiven termičkom obradom, sušenjem i mljevenjem cijelih ili dijelova toplokrvnih kopnenih životinja s kojih mast može biti djelomično ekstrahirana ili fizički skinuta. Proizvod mora biti bez papaka, rogova, čekinja, dlaka i perja, kao i bez sadržaja probavnog trakta Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovi pepeo Vlagu, ako je udio > 8 % 9. 03 Koštano brašno Proizvod dobiven termičkom obradom, sušenjem i mljevenjem kosti toplokrvnih kopnenih životinja s kojih je mast djelomično ekstrahirana ili fizički skinuta. Proizvod mora biti bez papaka, rogova, čekinja, dlaka i perja, kao i bez sadržaja probavnog trakta Sirove bjelančevine Sirovi pepeo Vlagu, ako je udio > 8 % 9. 04 Čvarci Proizvod koji je ostatak iz proizvodnje loja, masti i drugih ekstrahiranih ili mehanički odstranjenih masnoća životinjskog podrijetla Sirove bjelančevine Sirovu mast Vlagu, ako je udio > 8 % 9. 05 Brašno od peradi (28) Proizvod dobiven termičkom obradom, sušenjem i mljevenjem nusproizvoda koji nastaju pri klanju peradi. U proizvodu ne smije biti perja. Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovi pepeo Pepeo netopljiv u ako je udio > 3,3 % Vlagu, ako je udio > 8 % 9. 06 Brašno od perja, hidrolizirano Proizvod dobiven hidrolizom, sušenjem i mljevenjem perja peradi Sirove bjelančevine Pepeo netopljiv u ako je udio > 3,4 % Vlagu, ako je udio > 8 % 9. 07 Krvno brašno Proizvod dobiven sušenjem krvi zaklanih toplokrvnih životinja. U proizvodu ne smije biti stranih tvari Sirove bjelančevine Vlagu ako je udio > 8 % 9. 08 Životinjska mast (29) Proizvod koji se sastoji od masti toplokrvnih kopnenih životinja Vlagu, ako je udio > 1 % 10. RIBE, OSTALE MORSKE ŽIVOTINJE, NJIHOVI PROIZVODI I NUSPROIZVODI Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 10. 01 Riblje brašno (30) Proizvod dobiven preradom cijele ribe ili njezinih dijelova iz kojih može biti odstranjen dio ulja i kojem se može ponovno dodati riblji sok. Sirove bjelančevine Sirovu mast Sirovi pepeo ako je udio > 20 % Vlagu, ako je udio > 8 % 10. 02 Zgusnuti, (kondenzirani) riblji sok Proizvod dobiven tijekom proizvodnje ribljeg brašna, koji je odvojen i stabiliziran zakiseljavanjem ili sušenjem. Sirove bjelančevine Sirovu mast Vlagu, ako je udio > 5 % 10. 03 Riblje ulje Ulje dobiveno iz riba ili dijelova riba Vlagu, ako je udio > 1 % 10. 04 Riblje ulje, rafinirano, skrućeno Ulje dobiveno iz riba ili dijelova riba koje je rafinirano i podvrgnuto hidrogeniranju Jodni broj Vlagu, ako je udio > 1 % 11. MINERALI Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 11. 01 Kalcijev karbonat (31) Proizvod dobiven mljevenjem izvora kalcijevog karbonata, poput vapnenca, ljuštura kamenica ili dagnji, ili taloženjem iz kiselih otopina Kalcij Pepeo netopljiv u ako je udio > 5 % 11. 02 Kalcijev i magnezijev karbonat Prirodna mješavina kalcijevog karbonata i magnezijevog karbonata Kalcij Magnezij 11. 03 Vapnenaste morske alge (Maerl) Proizvod prirodnog podrijetla dobiven od vapnenastih morskih algi, koje se melju ili granuliraju Kalcij Pepeo netopljiv u , ako je udio > 5 % 11. 04 Magnezijev oksid Tehnički čist magnezijev oksid ( ) Magnezij 11. 05 Magnezijev sulfat Tehnički čist magnezijev sulfat (MgSO4. 7H2O Magnezij Sumpor 11. 06 Dikalcijev fosfat (32) Istaložen kalcijev monohidrogen fosfat iz kosti ili anorganskih izvora (CaHPO4. xH2O) Kalcij Ukupni fosfor 11. 07 Mono-dikalcij fosfat Proizvod dobiven kemijskim putem a sadrži jednake količine dikalcij fosfata i mono-kalcij fosfata (CaHPO4 –Ca(H2PO4)2. xH2O) Ukupni fosfor Kalcij 11. 08 Defluoriran kameni fosfat Proizvod dobiven mljevenjem pročišćenih i na odgovarajući način defluoriranih prirodnih fosfata Ukupni fosfor Kalcij 11. 09 Deželatizirano koštano brašno Deželatizirane, sterilizirane i mljevene kosti iz kojih je izdvojena mast Ukupni fosfor Kalcij 11. 10 Monokalcijev fosfat Tehnički čist kalcijev - bis (dihidrogen fosfat) (Ca(H2PO4)2. xH2O) Ukupni fosfor Kalcij 11. 11 Kalcij-magnezijev fosfat Tehnički čist kalcij-magnezijev fosfat Kalcij Magnezij Ukupni fosfor 11. 12 Monoamonijev fosfat Tehnički čist mono-amonijev fosfat (NH4H2PO 4) Ukupni dušik Ukupni fosfor 11. 13 Natrijev klorid (31) Tehnički čist natrijev klorid ili proizvod dobiven mljevenjem prirodnih izvora natrijeva klorida, kao što je (kamena) i (morska) sol Natrij 11. 14. Magnezijev propionat Tehnički čist magnezijev propionat Magnezij 11. 15 Magnezijev fosfat Proizvod koji se sastoji od tehnički čistog (dibazičnog) magnezijevog fosfata (MgHPO4. xH2O) Ukupni fosfor Magnezij 11. 16 Natrij-kalcij-magnezijev fosfat Proizvod koji se sastoji od natrij-kalcij-magnezijevog fosfata Ukupni fosfor Magnezij Kalcij Natrij 11. 17 Mono-natrijev fosfat Tehnički čist mono-natrijev fosfat (NaH2PO. H2O) Ukupni fosfor Natrij 11. 18 Natrijev bikarbonat Tehnički čist natrijev bikarbonat (NaHCO3) Natrij 12. OSTALO Broj Naziv Opis Obavezno označiti (deklarirati) (1) (2) (3) (4) 12. 01 Proizvodi i nusproizvodi pekarstva i proizvodnje tjestenine (33) Proizvodi i nusproizvodi dobiveni pri proizvodnji kruha, uključujući peciva, kekse i tjesteninu Škrob Ukupni šećer izražen kao saharoza 12. 02 Proizvodi i nusproizvodi industrije slatkiša (33) Proizvodi i nusproizvodi dobiveni pri proizvodnji slatkiša, uključujući čokoladu Ukupni šećer izražen kao saharoza 12. 03 Proizvodi i nusproizvodi proizvodnje slastica i sladoleda (33) Proizvodi i nusproizvodi dobiveni pri proizvodnji slastica, kolača i sladoleda Škrob Ukupni šećer izražen kao saharoza Sirovu mast 12. 04 Masne kiseline Nusproizvod dobiven otkiseljavanjem lužinom ili destilacijom ulja i masti nespecifičnog biljnog ili životinjskog podrijetla Sirovu mast Vlagu, ako je udio > 1 % 12. 05 Soli masnih kiselina (34) Proizvod dobiven saponifikacijom masnih kiselina s kalcij, natrij ili kalij - hidroksidom Sirovu mast Ca (ili Na ili K, kako je prikladno) DIO C Odredbe koje se odnose na naziv i deklaraciju za krmiva koja se ne nalaze na Popisu glavnih krmiva koji nije konačan Za krmiva koja se stavljaju u promet, a ne nalaze se na popisu u dijelu B ovog Priloga, u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (d) ove Direktive obvezno se navode sastojci navedeni u stupcu 2. donje tablice. Krmiva koja se ne nalaze na popisu u dijelu B moraju se imenovati u skladu s mjerilima navedenim u dijelu A, odjeljku I. točki 1. ovog Priloga. Krmivo koje se sastoji od: Obavezno označiti (deklarirati): (1) (2) 1. Zrnje žitarica   2. Proizvodi i nusproizvodi zrnja žitarica Škrob, ako je udio > 20 % Sirove bjelančevine, ako je udio > 10 % Sirovu mast, ako je udio > 5 % Sirovu vlakninu 3. Sjemenke i plodovi uljarica   4. Proizvodi i nusproizvodi sjemenki i plodova uljarica Sirove bjelančevine, ako je udio > 10 % Sirovu mast, ako je udio > 5 % Sirovu vlakninu 5. Zrnje mahunarki   6. Proizvodi i nusproizvodi zrnja mahunarki Sirove bjelančevine, ako je udio > 10 % Sirovu vlakninu 7. Gomolji, korijenje   8. Proizvodi i nusproizvodi gomolja i korijenja Škrob Sirovu vlakninu Pepeo netopljiv u , ako je udio > 3,5 % 9. Ostali proizvodi i nusproizvodi industrije prerade šećerne repe Sirovu vlakninu, ako je udio > 15 % Ukupni šećer izražen kao saharoza Pepeo netopljiv u , ako je udio > 3,5 % 10. Ostalo zrnje i plodovi, njihovi proizvodi i nusproizvodi Sirove bjelančevine Sirovu vlakninu Sirovu mast, ako je udio > 10 % 11. Voluminozna krmiva Sirove bjelančevine, ako je udio > 10 % Sirovu vlakninu 12. Ostale biljke, njihovi proizvodi i nusproizvodi Sirove bjelančevine, ako je udio > 10 % Sirovu vlakninu 13. Proizvodi i nusproizvodi industrije prerade šećerne trske Sirovu vlakninu, ako je udio > 15 % Ukupni šećer izražen kao saharoza 14. Mliječni proizvodi i nusproizvodi Sirove bjelančevine Vlagu, ako je udio > 5 % Laktozu, ako je udio > 10 % 15. Proizvodi od kopnenih životinja Sirove bjelančevine, ako je udio > 10 % Sirovu mast, ako je udio > 5 % Vlagu, ako je udio > 8 % 16. Ribe, ostale morske životinje, njihovi proizvodi i nusproizvodi Sirove bjelančevine, ako je udio > 10 % Sirovu mast, ako je udio > 5 % Vlagu, ako je udio > 8 % 17. Minerali Odgovarajući minerali 18. Ostalo Sirove bjelančevine, ako je udio > 10 % Sirovu vlakninu Sirovu mast, ako je udio > 10 % Škrob, ako je udio > 30 % Ukupni šećer izražen kao saharoza, ako je udio > 10 % (1)  Na njemačkom jeziku se, tamo gdje je to prikladno, izraz „Konzentrieren” može zamijeniti izrazom „Eindicken” i u tom slučaju je opća odrednica „eingedickt”. (2)  „Dekortikacija” se može, tamo gdje je to prikladno, zamijeniti izrazima „ljuštenje” ili „lupljenje” i u tom slučaju je opća odrednica „ljušteno” ili „lupljeno”. (3)  Na francuskom se može upotrijebiti izraz „issues”. (4)  Na francuskom se izraz „Pressage” može, tamo gdje je to prikladno, zamijeniti izrazom „Extraction mécanique”. (5)  Tamo gdje je to priklano, izraz „ekspeler” može se zamijeniti izrazom „pogača”. (6)  Na njemačkom jeziku se može koristiti odrednica „aufgeschlossen” i naziv „Quellwasser” (u odnosu na škrob). (7)  Proizvodi koji sadrže više od 40 % škroba mogu se označiti kao „bogati škrobom”. Na njemačkom se mogu označiti izrazom „Roggennachmehl”. (8)  Proizvodi koji sadrže više od 40 % škroba mogu se označiti kao „bogati škrobom”. Na njemačkom se mogu označiti izrazom „Weizennachmehl”. (9)  Ako se ovaj proizvod podvrgne finijem mljevenju, nazivu se može dodati riječ „fino”, ili se ime može zamijeniti odgovarajućim nazivom. (10)  Proizvodi koji sadrže više od 40 % škroba mogu se označiti kao „bogati škrobom”. Na njemačkom se mogu označiti izrazom „Maisnachmehl”. (11)  Ovaj se naziv može zamijeniti izrazom „krmivo od kukuruznoga glutena”. (12)  Ovaj se naziv može zamijeniti izrazom „ekstrudiran kukuruzni škrob”. (13)  Ovaj se naziv može nadopuniti vrstom žitarice. (14)  Ovaj se naziv može zamijeniti izrazom „destilacijski osušeni trop i topljivi sušeni trop”. Naziv se može nadopuniti vrstom žitarice. (15)  Gdje je prikladno, može se dodati navod „nizak sadržaj glukozinolata”. „Nizak sadržaj glukozinolata” ima značenje kako je određeno u zakonodavstvu Zajednice. (16)  Nazivu se mora dodati vrsta biljke. (17)  Ovom se nazivu mora dodati oznaka vrste termičke obrade. (18)  Ovaj se naziv može zamijeniti riječju „saharoza”. (19)  Ovaj se naziv može zamijeniti riječju „tapioka”. (20)  Ovaj se naziv može zamijeniti izrazom „tapiokin škrob”. (21)  Ovaj se naziv može nadopuniti vrstama voća. (22)  Izraz „brašno” može se zamijeniti izrazom „granule”. Nazivu se može pridodati metoda sušenja. (23)  Nazivu se može dodati vrsta krmnog bilja. (24)  Nazivu se mora dodati vrsta žitarice. (25)  Naziv mora biti nadopunjen nazivom kemijskog postupka provedenog tretiranja slame žitarica. (26)  Ovaj se naziv može zamijeniti nazivom „saharoza”. (27)  Ovaj se naziv može zamijeniti izrazom „Laktoalbumin u prahu”. (28)  Proizvodi koji sadrže više od 13 % masti u suhoj tvari moraju se označiti kao ‚bogato mastima’. (29)  Ovaj se naziv može nadopuniti pobližim opisom tipa životinjske masti, ovisno o njezinom podrijetlu ili načinu proizvodnje (loj, mast, koštana mast itd. ). (30)  Proizvod koji sadrži više od 75 % sirovih bjelančevina u suhoj tvari može se označiti kao „bogato bjelančevinama”. (31)  Nazivu se može dodati naziv podrijetla ili se može zamijeniti nazivom podrijetla. (32)  U nazivu se može navesti postupak prerade. (33)  Naziv se može izmijeniti ili dopuniti tako da se specificira proizvodni postupak iz kojeg je dobiveno krmivo. (34)  Naziv se može nadopuniti nazivom dobivene soli


title: WRITTEN QUESTION No. 2769/98 by Xaver MAYER to the Commission. Taxation of pensioners resident in an EU country other than their own

eurovoc_concepts:
France
Germany
double taxation
retired person
tax convention
tax on income

formats: html pdf print

text: 8. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 96/145 (1999/C 96/206) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2769/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Xaver Mayer (PPE) komissiolle (7. syyskuuta 1998) Aihe: Toisessa EU-maassa asuvien el(cid:228)kel(cid:228)isten verotus Ranskassa pysyv(cid:228)sti asuva Saksan kansalainen on naimisissa ranskalaisen naisen kanssa. Molemmat saavat oman maansa el(cid:228)kett(cid:228). Saksan veroviranomaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t miehen maksamaan tuloveroa naimattomiin sovellettavan veroluokan mukaan, vaikka h(cid:228)nen pysyv(cid:228) asuinpaikkansa on Ranskassa. T(cid:228)t(cid:228) perustellaan sill(cid:228), ett(cid:228) kyseess(cid:228) on valtion el(cid:228)kekassan (Saksan puolustusministeri(cid:246)n) maksama el(cid:228)ke. H(cid:228)nen Saksasta saamansa el(cid:228)ketulot ilmoitetaan viel(cid:228) ranskalaisessa veroilmoituksessa ja otetaan huomioon laskentaperusteissa yhdess(cid:228) h(cid:228)nen vaimonsa tulojen kanssa. N(cid:228)in ollen avioparin verorasitus on suurempi kuin pelkk(cid:228) ranskalainen verotus. Voiko komissio kertoa, sopiiko esitetty tilanne yhteen syrjim(cid:228)tt(cid:246)myyden periaatteen kanssa ja n(cid:228)keek(cid:246) komissio aihetta ryhty(cid:228) yhteis(cid:246)n toimiin? Onko komission mielest(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) aviopari maksaa enemm(cid:228)n veroja kuin el(cid:228)ketuloja saava ranskalainen aviopari? Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 1998) 1. Saksan ja Ranskan kahdenv(cid:228)lisiin verosuhteisiin kuuluvaa verotustoimivallan jakoperusteita s(cid:228)(cid:228)dell(cid:228)(cid:228)n vuoden 1959 verosopimuksella, jonka 14 artiklan mukaan laillisten sosiaalivakuutusten mukaiset el(cid:228)kkeet ovat veronalaisia j(cid:228)senvaltiossa, jossa kyseinen el(cid:228)kekassa sijaitsee, t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa Saksassa. Mit(cid:228) tulee siihen, ett(cid:228) kyseisen henkil(cid:246)n verotettava tulo otetaan Ranskassa huomioon yhdess(cid:228) h(cid:228)nen Ranskassa asuvan vaimonsa tulojen kanssa, on todettava, ett(cid:228) verosopimuksen mukaan kyseiset tulot ovat veronalaisia my(cid:246)s Ranskassa. Jotta tuloja ei kuitenkaan verotettaisi kahdesti, on sovittu, ett(cid:228) Ranskassa tuloista maksettavan veron osalta my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n verohyvitys (sopimuksen 20 artikla). T(cid:228)m(cid:228) kaksinkertaisen verotuksen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi k(cid:228)ytetty menetelm(cid:228) sis(cid:228)ltyy OECD:n mallisopimukseen, ja se on kansainv(cid:228)lisess(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228). Mit(cid:228) taas tulee kyseisen verosopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten yhteensopivuuteen, komissio katsoo tarpeelliseksi t(cid:228)hdent(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) nykyisell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltiot voivat periaatteessa itse m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) yleisist(cid:228) verotusperiaat- teista ja erityisesti verotustoimivallan jakoperusteista kahdenv(cid:228)lisiss(cid:228) suhteissa muiden j(cid:228)senvaltioiden kanssa. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n vedottaisiin vasta, mik(cid:228)li kyse olisi perustamissopimuksen perusvapauksiin kuuluvasta syrjim(cid:228)tt(cid:246)myysperiaatteesta. Siin(cid:228) suhteessa komissio ei sallisi rikkomuksia. Lis(cid:228)ksi tuomioistuin on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt asiassa C-336/96 (Annette Gilly ja Robert Gilly v. Directeur des services fiscaux du Bas-Rhin), ett(cid:228) edell(cid:228) mainittu verohyvitysj(cid:228)rjestelm(cid:228) ei ole ristiriidassa Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimuksen 48 artiklan kanssa. Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen esitt(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)ksi k(cid:228)sityksen, ett(cid:228) kyseinen aviopari maksaa enemm(cid:228)n veroja kuin 2. jos heid(cid:228)n tulojaan verotettaisiin pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n Ranskassa. Komissio haluaa huomauttaa, ett(cid:228) yleisesti ottaen tuloverotusta ei ole yhten(cid:228)istetty yhteis(cid:246)ss(cid:228), ja siksi verokanta ja -prosentit voivat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vaihdella j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228). Saattaa k(cid:228)yd(cid:228) niin, ett(cid:228) kun tulot jaetaan verotettaviksi soveltaen kahden j(cid:228)senvaltion v(cid:228)list(cid:228) verosopimusta, verotus on raskaampi kuin jos kaikkia tuloja verotettaisiin asuinvaltiossa. Komissio katsoo, ett(cid:228) edell(cid:228) kuvailtu tilanne ei ole ristiriidassa yhteis(cid:246)n voimassa olevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kanssa, mik(cid:228)li syrjim(cid:228)tt(cid:246)myysperiaatetta on kunnioitettu. Lopuksi komissio huomauttaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) ei suunnitella luonnollisten henkil(cid:246)iden tuloverotuksen 3. yleist(cid:228) yhten(cid:228)ist(cid:228)mist(cid:228)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1906/98 af 7. september 1998 om levering af vegetabilsk olie som fødevarehjælp

eurovoc_concepts:
Haiti
Madagascar
Niger
food aid
vegetable oil

formats: pdf print

text: L 248/16 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 9. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1906/98 af 7. september 1998 om levering af vegetabilsk olie som fødevarehjælp KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — enten rapsolie eller solsikkeolie; leveringen af hvert parti gives til den lavestbydende — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1292/96 juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevare- af 27. hjælpsforvaltning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikkerheden (1), særlig artikel 24, stk. 1, litra b), og ud fra følgende betragtninger: Den nævnte forordning indeholder en liste over de lande og organer, der kan modtage fællesskabsbistand, og fast- sætter de generelle kriterier føde- varehjælpen ud over fob-stadiet; transport for af som følge af flere afgørelser vedrørende tildeling af føde- varehjælp har Kommissionen tildelt visse modtagere vegetabilsk olie; for disse leveringer bør foretages i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2519/97 af 16. december 1997 om almindelige bestemmelser i henhold til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1292/96 skal leveres som led i Fællesskabets fødevarehjælp (2); det er blandt andet nødvendigt at præcisere frister og leverings- betingelser ved bestemmelsen af de heraf følgende omkostninger; tilvejebringelse af produkter, der UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Med henblik p(cid:134) levering som fødevarehjælp til de i bila- gene anførte modtagere, skal der i Fællesskabet tilveje- bringes vegetabilsk olie efter bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2519/97 og p(cid:134) de i bilaget anførte betingelser. Leveringen omfatter tilvejebringelse af vegetabilsk olie produceret i Fællesskabet. Tilvejebringelsen kan ikke vedrøre et produkt, der er fremstillet og/eller emballeret efter proceduren for aktiv forædling. Buddet skal omfatte enten rapsolie eller solsikkeolie. For at komme i betragtning skal buddet præcist anføre, hvilken type olie det vedrører. Den bydende anses for at være bekendt med de generelle og særlige betingelser og for at have accepteret dem. Enhver anden betingelse eller ethvert forbehold i hans bud anses for ikke at være skrevet. Artikel 2 leveringerne kan for at sikre for et bestemt parti, at gennemføres, bør de bydende have mulighed for at levere Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 7. september 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 166 af 5. 7. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 23. 8. 9. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 248/17 BILAG PARTI A 1. Aktion nr. : 216/97 (parti A1); 218/97 (parti A2); 228/97 (parti A3); 229/97 (parti A4); 231/97 (parti A5). 2. Modtager (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag; tlf. : (31-70) 33 05 757; fax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL. 3. Modtagerens repræsentant: udpeges af modtageren. 4. Bestemmelsesland: parti A1 + A2: Madagascar; parti A3 + A4: Niger; parti A5: Haiti. 5. Produkt, der skal tilvejebringes: vegetabilsk olie: dvs. enten raffineret rapsolie eller raffineret solsikke- olie. 6. Samlet mængde (tons netto): 190. 7. Antal partier: 1 i 5 delmængder (parti A1: 15 tons; parti A2: 15 tons; parti A3: 45 tons; parti A4: 15 tons; parti A5: 100 tons). 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (4) (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (III A 1 a) eller b)). 9. Emballering (7): se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (10. 4 A, B og C 2). 10. Etikettering eller mærkning (5): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (III A 3). — sprog, der skal benyttes ved mærkningen: fransk — Yderligere angivelser: — 11. Den m(cid:134)de, produktet tilvejebringes p(cid:134): tilvejebringelse af raffineret vegetabilsk olie produceret i Fællesskabet. Tilvejebringelsen kan ikke vedrøre et produkt, der er fremstillet og/eller emballeret efter proceduren for aktiv forædling. 12. Forudset leveringsstadium: frit afskibningshavn. 13. Alternativt leveringsstadium: — 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: — — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det forudsete stadium: — første frist: 12. 10. - 1. 11. 1998 — anden frist: 26. 10. - 15. 11. 1998. 18. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det alternative stadium: — første frist: — — anden frist: — 19. Frist for indgivelse af bud (klokken 12, Bruxelles-tid): — første frist: 22. 9. 1998 — anden frist: 6. 10. 1998. 20. Budsikkerhedens størrelse: 15 ECU/ton. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr. T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (excl. ) 22. Eksportrestitution: — L 248/18 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 9. 98 Noter: (1) Yderligere oplysninger: Andr(cid:130) Debongnie (tlf. (32-2) 295 14 65) Torben Vestergaard (tlf. (32-2) 299 30 50). (2) Leverandøren retter s(cid:134) hurtigt som muligt henvendelse til modtageren eller hans repræsentant for at aftale, hvilke forsendelsesdokumenter der er nødvendige. (3) Leverandøren overdrager modtageren en attest fra en officiel instans, hvori det for det leverede produkts vedkommende attesteres, at de gældende normer vedrørende nuklear str(cid:134)ling i den p(cid:134)gældende medlems- stat ikke er blevet overtr(cid:134)dt. Radioaktivitetsattesten skal indeholde oplysning om indholdet af cæsium 134 og 137 og af jod 131. (4) Leverandøren leverer ved varens levering til modtageren eller hans stedfortræder følgende dokumenter: — sanitært certifikat. (5) Uanset EFT C 114 af 29. 4. 1991, punkt III A 3 c), affattes p(cid:134)skriften s(cid:134)ledes: »Det Europæiske Fælles- skab«. (6) For at komme i betragtning skal der i buddet præcist anføres, hvilken type af olie det vedrører. (7) Forsendelse i 20-fods containere p(cid:134) FCL/FCL basis (hver container skal netto indeholde højst 15 tons). Leverandøren bærer omkostningerne for containerne indtil »stack-stadiet« i containerterminalen i afskib- ningshavnen. Modtageren bærer alle efterfølgende lasteomkostninger, inklusive omkostningerne ved fjer- nelse af containerne fra containerterminalen. Leverandøren skal forelægge modtagerens repræsentant en fuldstændig pakningsliste over hver container med oplysning om antallet af d(cid:134)ser for hvert aktionsnummer som oplyst i licitationsbekendtgørelsen. Leverandøren skal forsegle hver container med en nummereret forsegling (ONESEAL, SYSKO Locktainer 180 eller en lignende højsikkerhedsl(cid:134)s), hvis nummer skal meddeles modtagerens repræsentant


title: Οδηγία 98/66/ΕΚ της Επιτροπής της 4ης Σεπτεμβρίου 1998 για την τροποποίηση της οδηγίας 95/31/ΕΚ σχετικά με τη θέσπιση ειδικών κριτηρίων καθαρότητας για τα γλυκαντικά που χρησιμοποιούνται στα τρόφιμα (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
food additive
food inspection
foodstuffs legislation
human nutrition
sweetener

text: 19. 9. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 257/35 ODGCIA 98/66/EJ TGS EPITQOPGS tgr 4gr Septelbq(cid:148)ou 1998 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tgr odgc(cid:148)ar 95/31/EJ swetij(cid:145) le tg h(cid:146)spisg eidij(cid:150)m jqitgq(cid:148)ym jahaq(cid:149)tgtar cia ta ckujamtij(cid:145) pou wqgsilopoio(cid:151)mtai sta tq(cid:149)vila (Je(cid:148)lemo pou paqousi(cid:145)fei emdiav(cid:146)qom cia tom EOW) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tgm odgc(cid:148)a 89/107/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 21gr Dejel- bq(cid:148)ou 1988, cia tgm pqos(cid:146)ccisg tym molohesi(cid:150)m tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m swetij(cid:145) le ta pq(cid:149)sheta pou epitq(cid:146)petai ma wqgsilopoio(cid:151)mtai sta tq(cid:149)vila ta opo(cid:148)a pqooq(cid:148)fomtai cia amhq(cid:150)pimg diatqov(cid:147) (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm odgc(cid:148)a 94/34/EJ tou Euqypa(cid:152)jo(cid:151) Joimobouk(cid:148)ou jai tou Sulbouk(cid:148)ou (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3 stoiwe(cid:148)o a), Jat(cid:149)pim diabouke(cid:151)seym le tgm epistglomij(cid:147) epitqop(cid:147) tqo- v(cid:148)lym, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti stgm odgc(cid:148)a 94/35/EJ tou Euqypa(cid:152)jo(cid:151) Joimobouk(cid:148)ou jai tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1994, cia ta ckuja- mtij(cid:145) pou pqooq(cid:148)fomtai ma wqgsilopoigho(cid:151)m sta tq(cid:149)- vila (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm odgc(cid:148)a 96/83/EJ (4), apaqihlo(cid:151)mtai oi ous(cid:148)er pou epitq(cid:146)petai ma wqgsilopoio(cid:151)mtai yr ckujamtij(cid:145) sta tq(cid:149)vila· (cid:149)ti stgm odgc(cid:148)a 95/31/EJ tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 5gr Iouk(cid:148)ou 1995, cia tg h(cid:146)spisg eidij(cid:150)m jqitgq(cid:148)ym jahaq(cid:149)tgtar cia ta ckujamtij(cid:145) pou wqgsilopoio(cid:151)mtai sta tq(cid:149)vila (5) paqa- t(cid:148)hemtai ta jqit(cid:147)qia jahaq(cid:149)tgtar cia ta ckujamtij(cid:145) pou amav(cid:146)qomtai stgm odgc(cid:148)a 94/35/EJ· (cid:149)ti, le ta dedol(cid:146)ma tgr tewmij(cid:147)r pqo(cid:149)dou, e(cid:148)mai amacja(cid:148)o ma tqopopoigho(cid:151)m ta jqit(cid:147)qia jahaq(cid:149)tgtar pou jahoq(cid:148)fo- mtai cia tgm isolakt (E 953) stgm odgc(cid:148)a 95/31/EJ· (cid:149)ti, jat(cid:145) sum(cid:146)peia, g odgc(cid:148)a 95/31/EJ epib(cid:145)kketai ma pqosaq- loste(cid:148)· (cid:149)ti e(cid:148)mai amacja(cid:148)o ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg oi pqodiacqav(cid:146)r jai oi amakutij(cid:146)r tewmij(cid:146)r cia ta ckujamtij(cid:145) tou Codex Ali- mentarius, pou (cid:146)wei ejpom(cid:147)sei g joim(cid:147) Epitqop(cid:147) elpei- qocmyl(cid:149)mym tym FAO/POU cia ta pq(cid:149)sheta tqov(cid:148)lym (JECFA)· (cid:149)ti, se peq(cid:148)ptysg jat(cid:145) tgm opo(cid:148)a ta pq(cid:149)sheta tqov(cid:148)lym paqasjeu(cid:145)fomtai le leh(cid:149)dour paqacyc(cid:147)r (cid:147) ap(cid:149) pq(cid:150)ter (cid:151)ker sglamtij(cid:145) diavoqetij(cid:146)r ap(cid:149) eje(cid:148)mer pou jak(cid:151)ptei g aniok(cid:149)cgsg tgr epistglomij(cid:147)r epitqop(cid:147)r tqov(cid:148)lym (cid:147) diav(cid:146)- qoum ap(cid:149) ta amaveq(cid:149)lema stgm paqo(cid:151)sa odgc(cid:148)a, pq(cid:146)pei ma paqap(cid:146)lpomtai stgm em k(cid:149)cy epitqop(cid:147) cia pk(cid:147)qg anio- k(cid:149)cgsg, le idia(cid:148)teqg (cid:146)lvasg sta jqit(cid:147)qia jahaq(cid:149)tgtar· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stgm paqo(cid:151)sa odgc(cid:148)a e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr l(cid:149)milgr epitqop(cid:147)r tqov(cid:148)lym, ENEDYSE TGM PAQOUSA ODGCIA: (cid:129)qhqo 1 Sto paq(cid:145)qtgla tgr odgc(cid:148)ar 95/31/EJ, to je(cid:148)lemo pou avoq(cid:145) to ckujamtij(cid:149) E 953 (cid:190) isolakt amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to je(cid:148)lemo tou paqaqt(cid:147)lator tgr paqo(cid:151)sar odgc(cid:148)ar. (cid:129)qhqo 2 Ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg h(cid:146)toum se isw(cid:151) tir amacja(cid:148)er molohetij(cid:146)r, jamomistij(cid:146)r jai dioijgtij(cid:146)r diat(cid:145)neir cia ma sulloq- vyho(cid:151)m le tgm paqo(cid:151)sa odgc(cid:148)a pqim ap(cid:149) tgm 1g Iouk(cid:148)ou 1999. Pkgqovoqo(cid:151)m al(cid:146)syr tgm Epitqop(cid:147) swetij(cid:145). (cid:133)tam ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg hesp(cid:148)foum tir em k(cid:149)cy diat(cid:145)neir, aut(cid:146)r pq(cid:146)pei ma peqikalb(cid:145)moum amavoq(cid:145) stgm paqo(cid:151)sa odgc(cid:148)a (cid:147) ma sumode(cid:151)omtai ap(cid:149) swetij(cid:147) amavoq(cid:145) jat(cid:145) tgm ep(cid:148)sglg dglos(cid:148)eus(cid:147) tour. O tq(cid:149)por amavoq(cid:145)r jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg. (cid:129)qhqo 3 G paqo(cid:151)sa odgc(cid:148)a aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm eijost(cid:147) gl(cid:146)qa let(cid:145) tg dglos(cid:148)eus(cid:147) tgr stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. (cid:129)qhqo 4 G paqo(cid:151)sa odgc(cid:148)a apeuh(cid:151)metai sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg. Bqun(cid:146)kker, 4 Septelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Martin BANGEMANN L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 40 tgr 11. 2. 1989, s. 27. (2) EE L 237 tgr 10. 9. 1994, s. 1. (3) EE L 237 tgr 10. 9. 1994, s. 3. (4) EE L 48 tgr 19. 2. 1997, s. 16. (5) EE L 178 tgr 28. 7. 1995, s. 1. L 257/36 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 19. 9. 98 «E 953-ISOLAKT Sum(cid:150)mula Oqisl(cid:149)r Wglij(cid:147) omolas(cid:148)a Wglij(cid:149)r t(cid:151)por Swetij(cid:149) loqiaj(cid:149) b(cid:145)qor Dojilas(cid:148)a Peqicqav(cid:147) Tautopo(cid:148)gsg PAQAQTGLA Udqocomyl(cid:146)mg isolaktouk(cid:149)fg, udqocomyl(cid:146)mg pakatim(cid:149)fg. G isolakt e(cid:148)mai (cid:146)ma le(cid:148)cla udqocomyl(cid:146)mym lomo- jai disajwaqit(cid:150)m le basij(cid:145) sustatij(cid:145) tour disajwaq(cid:148)ter: 6-O-a-D-ckujopuqamofuk-D-soqbit(cid:149)kg (1,6-GPS) jai (cid:146)mudqg 1-O-a-D-ckujopuqamofuk-D-lammit(cid:149)kg (1,1-GPM) 6-O-a-D-ckujopuqamofuk-D-soqbit(cid:149)kg: (cid:130)mudqg 1-O-a-D-ckujopuqamofuk-D-lammit(cid:149)kg: C 12 H O C12 O H 24. 2H 11 O 2 11 24 6-O-a-D-ckujopuqamofuk-D-soqbit(cid:149)kg: (cid:130)mudqg 1-O-a-D-ckujopuqamofuk-D-lammit(cid:149)kg: 344,32 380,32 Peqiejtij(cid:149)tgta se udqocomyl(cid:146)mour lomo- jai disajwaq(cid:148)ter touk(cid:145)wistom 98 % jai se le(cid:148)cla 6-O-a-D-ckujopuqamofuk-D-soqbit(cid:149)kgr jai (cid:146)mudqgr 1-O-a-D-ckujopuqamofuk-D-lammit(cid:149)kgr touk(cid:145)wistom 86 %, pqosdioqif(cid:149)lemg ep(cid:148) ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar. (cid:129)oslg, keuj(cid:147) jqustakkij(cid:147) l(cid:145)fa, ekavq(cid:150)r ucqosjopij(cid:147). A. Diakut(cid:149)tgta Udatodiakut(cid:147), dusdi(cid:145)kutg se aiham(cid:149)kg. B. Wqylatocqav(cid:148)a kept(cid:147)r stib(cid:145)dar Am(cid:145)kusg le wqylatocqav(cid:148)a kept(cid:147)r stib(cid:145)dar le pk(cid:145)ja epistqyl(cid:146)mg le silica gel wqylato- cqavij(cid:147)r poi(cid:149)tgtar p(cid:145)wour peq(cid:148)pou 0,2 mm. Oi basij(cid:146)r jgk(cid:148)der sto wqylatocq(cid:145)vgla amtistoiwo(cid:151)m stir 1,1-GPM jai 1,6-GPS. Jahaq(cid:149)tgta Ucqas(cid:148)a Heiij(cid:147) t(cid:146)vqa D-Lammit(cid:149)kg D-Soqbit(cid:149)kg 7 % jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio (l(cid:146)hodor Karl Fischer). 0,05 % jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio ep(cid:148) ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar. 3 % jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio. 6 % jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio. Am(cid:145)comta s(cid:145)jwaqa 0,3 % jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio, ejvqaf(cid:149)lema se ckuj(cid:149)fg ep(cid:148) ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar. Mij(cid:146)kio Aqsemij(cid:149) L(cid:149)kubdor 2 mg/kg jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio ep(cid:148) ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar. 3 mg/kg jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio ep(cid:148) ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar. 1 mg/kg jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio ep(cid:148) ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar. Baq(cid:146)a l(cid:146)takka (yr Pb) 10 mg/kg jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio ep(cid:148) ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar. »


title: 98/542/EG: Kommissionens beslut av den 4 september 1998 om en gemensam teknisk föreskrift för telefonitillämpningskraven för alleuropeisk publik cellulär digital landbaserad mobilkommunikation, fas II (utgåva 2) [delgivet med nr K(1998) 2561] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
computer terminal
satellite communications
technical regulations
technical standard
telecommunications
telecommunications equipment

text: L 254/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 9. 98 KOMMISSIONENS BESLUT av den 4 september 1998 om en gemensam teknisk f(cid:148)reskrift f(cid:148)r telefonitill(cid:132)mpningskraven f(cid:148)r alleuro- peisk publik cellul(cid:132)r digital landbaserad mobilkommunikation, fas II (utg(cid:134)va 2) [delgivet med nr K(1998) 2561] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/542/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, Artikel 1 med beaktande av Europaparlamentets och r(cid:134)dets direktiv 98/13/EG av den 12 februari 1998 om teleterminalutrust- ning och jordstationsutrustning f(cid:148)r satellitkommunika- tion, inklusive (cid:148)msesidigt erk(cid:132)nnande av utrustningarnas (cid:148)verensst(cid:132)mmelse (1), s(cid:132)rskilt artikel 7. 2, andra streck- satsen i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Kommissionen har fastst(cid:132)llt vilken typ av terminalutrust- ning som beh(cid:148)ver omfattas av en gemensam teknisk f(cid:148)re- liksom dess till(cid:132)mpningsomr(cid:134)de i enlighet med skrift, artikel 7. 2, f(cid:148)rsta strecksatsen. Motsvarande harmoniserade standarder, eller delar av dessa, som uppfyller de grundl(cid:132)ggande krav som skall omvandlas till gemensamma tekniska f(cid:148)reskrifter, b(cid:148)r antas. F(cid:148)r att tillverkarna inte skall drabbas av n(cid:134)got avbrott i tilltr(cid:132)det till marknaderna, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att s(cid:148)rja f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ngsbest(cid:132)mmelser som godk(cid:132)nts i enlighet med kommissionens beslut 96/ 629/EG (2). betr(cid:132)ffande utrustning Beslut 96/629/EG b(cid:148)r upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla fr(cid:134)n och med slutet av (cid:148)verg(cid:134)ngsperioden. Beslut 97/527/EG (3) b(cid:148)r upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla den 24 oktober 1998. F(cid:148)rslaget har l(cid:132)mnats till Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r godk(cid:132)nnande av terminalutrustning (ACTE) i enlighet med artikel 29. 2. Den gemensamma tekniska f(cid:148)reskrift som fastst(cid:132)lls i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renlig med yttrandet fr(cid:134)n Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r godk(cid:132)nnande av terminalutrustning (ACTE). 1. Detta beslut skall g(cid:132)lla terminalutrustning som (cid:132)r avsedd att anslutas till ett allm(cid:132)nt tillg(cid:132)ngligt telen(cid:132)t och som omfattas av den harmoniserade standard som avses i artikel 2. 1. 2. I detta beslut fastst(cid:132)lls en gemensam teknisk f(cid:148)re- skrift som omfattar telefonitill(cid:132)mpningskraven f(cid:148)r termi- f(cid:148)r det alleuropeiska nalutrustning f(cid:148)r mobilstationer cellul(cid:132)ra digitala landbaserade mobiltelefonin(cid:132)tet som omfattar modulering med konstant envelopp och som anv(cid:132)nder 900 MHz-bandet med 200 kHz kanaldelning och trafikkanaler enligt TDMA-principen. Artikel 2 1. I den gemensamma tekniska f(cid:148)reskriften skall ing(cid:134) den harmoniserade standard som har tagits fram av det ber(cid:148)rda standardiseringsorganet s(cid:134) att de grundl(cid:132)ggande krav som avses i artikel 5 g i direktiv 98/13/EG uppfylls. Ben(cid:132)mningen p(cid:134) standarden (cid:134)terfinns i biliga I. De till- l(cid:132)mpliga delarna (cid:134)terfinns i bilaga II. Terminalutrusting som omfattas av detta beslut skall 2. motsvara den gemensamma tekniska f(cid:148)reskrift som avses i punkt 1, uppfylla de grundl(cid:132)ggande krav som avses i artikel 5 a och b i direktiv 98/13/EG samt uppfylla kraven i varje annat relevant direktiv, s(cid:132)rskilt r(cid:134)dets direktiv 73/ 23/EEG (4) och 89/336/EEG (5). Artikel 3 Anm(cid:132)lda organ som skall genomf(cid:148)ra de f(cid:148)rfaranden som avses i artikel 10 i direktiv 98/13/EG skall, vad g(cid:132)ller terminalutrustning som omfattas av artikel 1. 1 i detta (1) EGT L 74, 12. 3. 1998, s. 1. (2) EGT L 282, 1. 11. 1996, s. 75. (3) EGT L 215, 7. 8. 1997, s. 57. (4) EGT L 77, 26. 3. 1973, s. 29. (5) EGT L 139, 23. 5. 1989, s. 19. 16. 9. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 254/29 beslut, n(cid:132)r detta beslut tr(cid:132)tt i kraft, anv(cid:132)nda eller s(cid:132)kra anv(cid:132)ndningen av den harmoniserade standard som anges i bilagan. Beslut 97/527/EG skall upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla fr(cid:134)n och 3. med den 24 oktober 1998. Artikel 4 Beslut 96/629/EG skall upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla fr(cid:134)n och 1. med den 4 december 1998. 2. Terminalutrustning som godk(cid:132)nts i enlighet med beslut 96/629/EG f(cid:134)r (cid:132)ven forts(cid:132)ttningsvis marknadsf(cid:148)ras och tas i drift under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att godk(cid:132)nnandet beviljas senast tre m(cid:134)nader efter det att detta beslut meddelats. Artikel 5 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 4 september 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen L 254/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 9. 98 BILAGA I H(cid:132)nvisning till den till(cid:132)mpliga harmoniserade standarden I artikel 2 i beslutet h(cid:132)nvisas till f(cid:148)ljande harmoniserade standard: European digital cellular telecommunications system (Phase 2); Attachment requirements for Global System for Mobile communications (GSM) mobile stations; Telephony (Europeiskt digitalt cellul(cid:132)rt telekommunikationssystem (fas 2); Anslutningskrav f(cid:148)r globala system f(cid:148)r mobil kommunikation med mobila stationer (GSM Telefoni) Europeiska institutet f(cid:148)r telekommunikationsstandarder ETSI ETSI:s sekretariat TBR 20, tredje utg(cid:134)van, februari 1998 (exklusive f(cid:148)rordet) Ytterligare information Europeiska 83/189/EEG (1). institutet f(cid:148)r telekommunikationsstandarder (cid:132)r erk(cid:132)nt i enlighet med r(cid:134)dets direktiv Den harmoniserade standard som n(cid:132)mns ovan har tagits fram i enlighet med ett uppdrag som getts enligt de till(cid:132)mpliga f(cid:148)rfarandena i direktiv 83/189/EEG. Den fullst(cid:132)ndiga texten f(cid:148)r den ovann(cid:132)mnda standarden kan erh(cid:134)llas fr(cid:134)n: European Telecommunications Standards Institute 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Europeiska kommissionen GD XIII/A/2 (cid:190) (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel fr(cid:134)n n(cid:134)got annat organ som tillhandah(cid:134)ller ETSI-standarder – se listan p(cid:134) Internetadressen eller www. ispo. cec. be. (1) EGT L 109, 26. 4. 1983, s. 8. 16. 9. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 254/31 BILAGA II Till(cid:132)mpliga delar av TBR 20 TBR 20 Krav TBR 20 Krav TBR 20 Krav TBR 20 Krav TBR 20 Krav TBR 20 Krav 14. 4. 3 30. 6. 2 32. 8 30. 1 30. 7. 1 32. 9 30. 2 32. 2 30. 3 32. 3 30. 4 32. 4 30. 5. 1 32. 7


title: Regolamento (CE) n. 1897/98 della Commissione del 4 settembre 1998 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 5. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 247/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 1897/98 DELLA COMMISSIONE del 4 settembre 1998 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1498/98 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all’im- portazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 5 settembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 4 settembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. L 247/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 5. 9. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 4 settembre 1998, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni orto- frutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (ECU/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 060 999 388 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 064 388 528 999 052 999 052 060 064 066 068 093 624 999 46,4 46,4 49,8 71,4 76,5 65,9 81,1 81,1 215,4 121,3 124,7 56,3 63,3 43,3 63,5 36,0 90,8 189,2 60,3 75,3 94,3 61,5 90,2 92,5 84,6 111,6 111,6 56,3 50,8 55,7 72,0 55,4 65,4 143,3 71,3 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»