eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
Structural Funds
economic and social cohesion
regional aid

text: 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/1 II (Forberedende retsakter) REGIONSUDVALGET Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene« REGIONSUDVALGET har — (98/C 373/01) under henvisning til Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene af 18. marts 1998 [KOM(98) 131 endelig udg. — 98/0090 (AVC)] (1), under henvisning til Rådets beslutning af 19. maj 1998 om i henhold til artikel 130 D og artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 13. maj 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskridende og Interregionalt Samarbejde«, under henvisning til Underudvalg 1’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 167/98 rev. ), som blev vedtaget den 8. juli 1998 med Rembert Behrendt og Manuel Fraga Iribarne som ordførere, og ud fra følgende betragtninger: i henhold til artikel B i traktaten om Den Europæiske Union og i artikel 2 i EF-traktaten er det såvel Unionens som Fællesskabets mål og opgave at fremme afbalancerede og varige økonomiske og sociale fremskridt og styrke den økonomiske og sociale samhørighed mellem medlemsstaterne; i henhold til EF-traktatens artikel 130 A fortsætter Fællesskabet sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed og stræber efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder, herunder landdistrikterne; i henhold til EF-traktatens artikel 130 B støtter Fællesskabet medlemsstaternes bestræbelser på at styrke den økonomiske og sociale samhørighed gennem strukturfondene, Den Europæiske Investeringsbank og andre eksisterende finansielle instrumenter; i henhold til EF-traktatens artikel 130 C skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Fællesskabet, i henhold til artikel 123 er det Den Europæiske Socialfonds opgave at forbedre arbejdskraftens beskæftigelsesmuligheder inden for det indre marked, og i henhold til artikel 40 skal Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen, muliggøre, at målene for den fælles landbrugspolitik nås; (1) EFT C 176 af 9. 6. 1998, s. 1. C 373/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 i henhold til EF-traktatens artikel 130 D og 130 E har Regionsudvalget ret til at blive hørt i forbindelse med fastlæggelsen af strukturfondenes opgaver, hovedmål og indretning samt de almindelige regler, der skal gælde for fondene, gennemførelsesbestemmelserne og indberetning- erne om den økonomiske og sociale samhørigheds udvikling; Regionsudvalget henviser til sine udtalelser om Kommissionens meddelelse »Agenda 2000 — Et udvidet og styrket EU« og om den europæiske strukturpolitiks fremtid, især følgende: — »De regionale og lokale myndigheders syn på udformningen af EU’s strukturpolitik efter 1999« (CdR 131/97 fin) (1), — »Den første rapport om økonomisk og social samhørighed« (CdR 76/97 fin) (2), — »Agenda 2000: EU’s finansieringsramme efter 1999, under hensyntagen til udvidelsesper- spektiverne og udfordringerne i det 21. århundrede« (CdR 303/97 fin) (3), — »De regionale og lokale myndigheders rolle i det partnerskab, der forvalter strukturfondene« (CdR 234/95) (4), — »Den fælles landbrugspolitik og udvidelsen mod øst« (CdR 239/96 fin) (5), — »Virkningerne for Unionens politikker af en udvidelse med ansøgerlande i Central- og Østeuropa (Konsekvensanalyse)« (CdR 280/97 fin) (6), — »En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union« (CdR 316/97 fin) (7) — på den 25. plenarforsamling den 16. -17. september 1998 (mødet den 17. september) vedtaget følgende udtalelse. 1. Del A: Generelle bemærkninger 1. 1. Kommissionens forslag til ny rammeforordning for strukturfondene er en del af den samlede lovgiv- ningspakke, der stilles forslag om i Agenda 2000. Målet er dels at gøre EU bedre egnet til at gå fremtiden i møde på væsentlige områder, dels at tilvejebringe forudsætningerne for EU’s udvidelse mod øst. Regions- udvalget understreger den nære sammenhæng mellem de forskellige elementer i Agenda 2000, lovgivningsfor- slagene og de politiske beslutninger, der skal træffes. Østudvidelsen kræver vilje til ændring også inden for Unionen, som den ser ud i dag. Omvæltningerne på verdensplan gør en omlægning af landbrugs- og strukturpolitikken tvingende nødvendig. Indhentning af udviklingsefterslæb og gennemførelse af strukturtil- pasninger, der resulterer i lavere arbejdsløshed og bæredygtig vækst, idet den regionale konkurrenceevne fremmes, bør stå i forgrunden, når der tildeles struktur- støtte, samtidig med at der lægges vægt på områder, der er kendetegnet ved særlige forhold, f. eks. bjergområder, ø-områder og perifert beliggende områder. 1. 2. EU kan kun klare alle sine opgaver ved at udvise solidaritet. Solidaritetsprincippet blev opstillet, fordi en (1) EFT C 64 af 27. 2. 1998, s. 5. (2) EFT C 379 af 15. 12. 1997, s. 34. (3) EFT C 64 af 27. 2. 1998, s. 40. (4) EFT C 100 af 2. 4. 1996, s. 72. (5) EFT C 116 af 14. 4. 1997, s. 39. (6) EFT C 64 af 27. 2. 1998, s. 48. (7) EFT C 251 af 10. 8. 1998, s. 11. afbalanceret udvikling er et af EU’s grundlæggende mål, der gerne skulle give økonomiske og sociale fremskridt. Forudsætningen herfor er, at de regionale forskelle mindskes. Reformen af EU’s strukturpolitik spiller derfor 1. 3. en hovedrolle i de forestående beslutninger om Agenda 2000. Rammeforordningsforslaget er centralt for fonde- nes fremtidige virke, da det samler alle generelle bestem- melser om EU’s strukturpolitik. Regionsudvalget betrag- ter forslaget som et egnet grundlag for yderligere konsultationer og forhandlinger. Efter Regionsudvalgets mening har Kommissionen med sine forslag i princippet opfyldt målsætningen om at reducere antallet af mål og EU-initiativer og koncentrere støtteområderne. 1. 4. Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen beslutsomt har holdt fast ved, at indhentning af udviklingsefterslæb og løsning af struktu- relle tilpasningsproblemer, bekæmpelse af strukturar- bejdsløshed og oprettelse af nye arbejdspladser er hoved- punkterne i EU’s strukturpolitik. Disse prioriteter omfat- ter nødvendigheden af at kæmpe mod uddybningen af udviklingsforskellene mellem Europas centrum og periferi som beskrevet i Samhørighedsrapporten og i Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsper- spektiv. I betragtning af faren for en tematisk opsplitning af strukturfondene er en prioritering nødvendig for at 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/3 sikre, at midlerne koncentreres om fælles mål. Det er imidlertid også en prioritering, der svarer til EU’s anerkendte politiske prioritering af en styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed og bekæmpelse af arbejdsløsheden. overholdelse af tidsplanen iværksættes særlige foran- staltninger for at minimere intervallet mellem de to programperioder. Det opfordrer endvidere kraftigt Kommissionen til snarest muligt at foretage en revision af SEM 2000-arbejdssedlerne. 1. 5. Regionsudvalget mener, at der i Kommissionens forslag skal tages hensyn til byområder og deres omgivel- ser. Europa er det mest urbaniserede kontinent, idet 80 % af dets befolkning bor i byområder. Byområdernes betydning kommer ikke til udtryk i Kommissionens forslag. Forholdet mellem landområder og byområder er under forandring, hvilket kræver en bedre integration af bypolitik, landbrugspolitik og strukturpolitik. 1. 6. Regionsudvalget bifalder den helhedsløsning, der foreslås for det nye mål 2. Gennemførelsen af de globale strategier for regionerne skulle bidrage til at øge strukturfondenes effektivitet. Regionsudvalget under- streger, at helhedsløsningen ikke må medføre tunge og komplicerede procedurer. Regionsudvalget finder desuden, at forordningsforslaget burde have medtaget flere af de forslag til forenkling af EU’s strukturpolitik, som det har fremsat i de udtalelser, der er nævnt i indledningen. Generelt ønsker Regionsudvalget, at reduktionen af antallet af prioriterede mål og foren- klingen af strukturfondenes procedurer på EU-niveau skal kunne mærkes tydeligt, ikke blot af de lokale samarbejdspartnere, der har ansvaret for den konkrete gennemførelse af programmerne i lokalområderne, men også af borgerne. 1. 7. Regionsudvalget er skuffet over, at der ikke er nogen reference til kultur i forordningsforslagene, og det efterlyser, som det har gjort det i tidligere udtalelser, en udtrykkelig reference til kultur. Det ville hjælpe med til at styrke det bidrag, som kulturen og dertil knyttede aktiviteter kan yde til den sociale samhørighed, og den positive virkning, kulturelle aktiviteter har på forbindelse med fremme af vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse i mange byer og regioner. For at fremme finansieringen af projekter og 1. 8. sikre den private sektors medvirken bør privat finansie- ring efter Regionsudvalgets mening i den næste periode kunne indregnes i samfinansieringen på samme vilkår som offentlig finansiering (public-private-partnership). 1. 9. Regionsudvalget lægger stor vægt på, at den nye programperiode efter et omhyggeligt programme- ringsarbejde starter i fuldt omfang straks fra begyndelsen af år 2000. Det forudsætter, at de endelige beslutninger om strukturfondene træffes hurtigst muligt og senest i løbet af første halvår af 1999. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at gøre sit yderste for at overholde tidsplanen, og kræver, at der i tilfælde af manglende Regionsudvalget fastholder sit syn på ud- 1. 10. formningen af EU’s strukturpolitik, som det kommer til udtryk i førnævnte udtalelser, og tager i det følgende kun stilling til de forslag i forordningsforslaget, som det ønsker at stille ændringsforslag og supplerende forslag til. 1. 11. Regionsudvalget konstaterer, at Kommissio- nens forslag bør gøres klarere. Det anmoder Kommissio- nen om snarest muligt at forelægge supplerende informa- tion for at lette de videre forhandlinger. 2. Del B: Ændringsforslag og supplerende forslag til Kommissionens forordningsforslag 2. 1. Afsnit I: Generelle principper 2. 1. 1. K a p i t e l g e o g r a f i s k 1 - 6 ) I o g I I : M å l , o p g a v e r o g ( a r t i k e l a f g r æ n s n i n g 2. 1. 1. 1. Regionsudvalget går ind for Kommissionens forslag om først og fremmest at støtte udviklingen og strukturtilpasningen i regioner med udviklingsefterslæb (mål 1). Regionsudvalget tilslutter sig ligeledes Kommis- sionens forslag om, at regioner, der er støtteberettigede under mål 1, skal være regioner på NUTS II-niveau med et bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger på 75 % af EF-gennemsnittet beregnet på grundlag af data for de seneste tre år. Da der findes overgangsbestemmelser for regioner, som på grund af deres positive udvikling ikke opfylder dette støttekriterium i den nye støtteperiode, er Regionsudvalget enig med Kommissionen i, at kriteriet skal håndhæves strengt. Dermed sikres den nødvendige koncentration af strukturstøtten under mål 1 indtil støtteperiodens udløb. Udvalget påpeger dog, at det vil være hensigtsmæssigt, om overgangsbestemmelserne også omfatter regioner, som har mistet deres mål 1-status, medens de nugældende forordninger har været i kraft, uden at de er blevet tilgodeset med indplacering under et af de andre EU-mål. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om at lade mål 1-regionerne omfatte regioner med meget perifer beliggenhed i hen- hold til Amsterdam-traktatens artikel 299, stk. 2, og de nuværende mål 6-regioner. Regionsudvalget foreslår, at ringe befolkningstæthed bør være et grundlæggende kriterium for, at det nuværende mål 6 automatisk finder anvendelse. 2. 1. 1. 2. Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag om gennem det nye mål 2 at støtte områder, hvis industri- og servicesektorer undergår socioøkonomiske C 373/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 ændringer, samt landdistrikter i tilbagegang, vanskeligt stillede byområder og kriseramte fiskeriafhængige områ- der. Regionsudvalget gør opmærksom på, at der er tale om en meget kompleks målsætning, som på den ene side må udmøntes i specifikke delmål, og på den anden side må koordineres på programniveau afhængigt af problemerne i de pågældende områder. Afgrænsnings- og støttekriterierne for disse delmål fastsættes under hensyntagen til de pågældende strukturproblemers ka- rakter på det relevante territoriale niveau og i givet fald det pågældende områdes randbeliggenhed. Endvidere bør Kommissionen navnlig præcisere, hvilke foranstalt- ninger der er truffet til gennemførelse af den EUGFL- støtte, der er sikret i de nye regionaludviklingsprogram- mer, og hvordan fonden samordnes med de andre strukturfonde. 2. 1. 1. 3. Regionsudvalget erkender, at den procentdel af EU’s samlede befolkning, der omfattes af det nye mål 2, skal reduceres gradvist for at koncentrere støtten om de hårdest ramte områder i EU. I overensstemmelse med det korrekt anvendte princip om gradvis tilpasning, som afspejles i overgangsbestemmelserne, anser Regionsud- valget det for væsentligt, at den andel af befolkningen i mål 2-regioner, som tidligere udgjorde 25 %, gradvist og på en rimelig måde reduceres til 18 %. 2. 1. 1. 4. Den fremgangsmåde, Kommissionen foreslår anvendt ved fastsættelsen af befolkningsloftet for de enkelte medlemsstater, kræver en nærmere forklaring. Det bør især uddybes, hvordan man kan skelne mellem hensynet til de regionale strukturproblemers omfang i de områder, der omfattes af det nye mål 2 på det relevante territoriale niveau, og strukturproblemernes omfang på nationalt niveau. 2. 1. 1. 5. Regionsudvalget henviser til, at ovennævnte støttekoncentration i enkelte tilfælde imidlertid også kan betyde en uforholdsmæssig stor reduktion af mål 2-støtten til visse medlemsstater. Kommissionens forslag om højst at reducere befolkningsandelen under mål 2 med en tredjedel i forhold til de hidtidige tal for mål 2 og 5b hilser Regionsudvalget derfor velkommen, idet de regioner, der »fases ud« af mål 1 og bliver støtteberettige- de under det nye mål 2, dog ikke skal medregnes. Dette »sikkerhedsnet« er med til at hindre radikale nedskæringer, som kunne bringe resultaterne af den hidtidige støtte i fare. 2. 1. 1. 6. Regionsudvalget påpeger, at de af Kommis- sionen foreslåede kriterier for udvælgelse af støtteberetti- gede områder under det nye mål 2 bør tages op til yderligere drøftelse. Det er i princippet glædeligt, at arbejdsmarkedsvilkår fortsat har en særlig vægt i forbindelse med afgrænsning- en af støtteberettigede områder og støtteforanstaltnin- ger. I denne forbindelse gøres der dog opmærksom på, at de arbejdsløshedstal, som Eurostat har fremlagt, kun giver et unøjagtigt og ufuldstændigt billede af situationen i de enkelte europæiske regioner, og at der bør tilstræbes en harmonisering. Der er fare for, at der ikke bliver taget tilstrækkeligt hensyn til landdistrikternes og industriområdernes særli- ge situation. Regionsudvalget er af den opfattelse, at der fortsat er behov for at støtte områder, som har mistet industrielle aktiviteter og dermed en betydelig mængde arbejdsplad- ser. Inden for de nationale støttelofter bør der kunne anvendes supplerende støttekriterier for industriområ- der ud fra fattigdomsindikatorer som f. eks. hus- standsindkomst i forhold til regionale leveomkostninger og afhængighed af bistandshjælp, og indikatorer for konkurrenceevne som f. eks. arbejdsproduktivitet og overlevelsestal for SMV. Inden for medlemsstaternes befolkningslofter bør de grundlæggende kriterier for industriområder med udvik- lingsefterslæb under mål 2 ikke anvendes strengt. Der bør kunne tages hensyn til grænsetilfælde, således at der tages højde for vanskeligheden ved at sammenligne visse datasæt. Forordningen bør præcisere, at medlemsstater- ne skal være fleksible, når de definerer de økonomiske og sociale indikatorer for støtte til de hårdest ramte områder. Disse indikatorer bør fastlægges af medlems- staterne i samarbejde med partnerne på lokalt og regionalt niveau. Da servicesektoren også er et aktivi- tetsområde, der er omfattet af det nye mål 2, bør den også nævnes i forbindelse med fastlæggelsen af de støtteberettigede områder. For landdistrikternes vedkommende bør der ud over regionens pro capita-BNP anlægges sekundære kriterier såsom indtægtsniveau, befolkningstæthed, antal beskæf- tigede i landbruget og befolkningens aldring. Det må vurderes nærmere, om kriterierne for støtte til land- distrikterne er brede nok til at tilgodese den særlige situation i landdistrikter. Den kommende indskrænkning af anvendelsen af EUGFL, Udviklingssektionen, til mål 1-regioner og indsættelsen af EUGFL, Garantisektionen, i mål 2- regioner bør ikke stille de berørte landdistrikter vanskeli- gere. Også hvad angår de støtteberettigede fiskeriafhængige områder, må der anlægges en bred vurdering af fiskeri- afhængigheden, som tager højde for vilkårene for den regionale udvikling. Her kan fiskeflådens størrelse og alder samt beskæftigelsesniveauet i erhvervet være ud- slaggivende. Da det må forventes, at de støtteberettigede byområder bliver af ringe omfang, og da der kun er få midler til rådighed, kan problemerne i de europæiske storbyområ- der endnu ikke løses. De meget få støtteberettigede byområder er udtryk for, at byproblematikken ikke prioriteres højt på EU-plan. Valget af kriterier for tildeling af støtte til byområderne under mål 2 viser, at man er mere villig til at iværksætte foranstaltninger til fordel for kriseramte kvarterer i byerne end til at gennemføre en egentlig strukturpolitik på byområdet. 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/5 Desuden har mange igangværende EU-initiativer fuldt ud bevist deres nytte, f. eks. URBAN og de fire industrielle initiativer. De foreliggende forslag til en fremtidig politik genspejler ikke i tilstrækkelig grad disse erfaringer. Regionsudvalget ser en risiko for, at Kommissionens ønske om sammenfald mellem støtteområderne ellers i al for høj grad indskrænker det spillerum, der er nødvendigt, for at regionerne kan føre en selvstændig regionalpolitik Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at en regions naboskab til et mål 1-område kan være et kriterium for, at den klassificeres som mål 2-område, da der ellers bliver for stor forskel på den støttemæssige behandling af sådanne to områder. Regionsudvalget gør i den forbindelse opmærksom på, at det ville være selvmodsigende ikke også at lade dette — inden for rammerne af de nationale støttelofter — gælde for områder, der grænser op til ansøgerlande, der allerede nu får førtiltrædelsesstøtte og senere vil få mål 1-status, og hvor lønniveauet såvel som det sociale og miljømæssi- ge niveau er klart lavere. Derfor anser Regionsudvalget det for ønskeligt, at disse regioners situation underkastes særlige undersøgelser i lyset af den kommende udvidelse. Ved udvælgelsen af de nye mål 2-områder 2. 1. 1. 7. kunne man gå frem efter samme principper, som gælder for fastsættelsen af de nationale støttelofter i retningslinjerne for regionalstøtte, jf. EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c). Følgelig skal rammeforordning- en fastlægge befolkningsloftet i støtteområderne for det nye mål 2 både på EU-plan og for hver enkelt medlemsstat. Afgrænsningskriterierne for de nye mål 2-områder bør fastlægges af medlemsstaterne i samar- bejde med regioner og kommuner, i hvilken forbindelse Kommissionens anerkendelse af et område som nationalt støtteområde bør være tilstrækkelig forudsætning for, at det også udpeges til mål 2-område. Hvis Kommissionen fremover ønsker en højere grad af sammenhæng mellem de områder, som er berettigede til støtte fra strukturfondene, og de områder, som berøres af regionalstøtten, er det vigtigt, at EU’s konkurrencepo- litik [traktatens artikel 92, stk. 3, litra c)] ikke i praksis gennemtvinger en områdeopdeling i strukturfondenes fremtidige programmering. Det er strengt nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i et nært samarbejde om udarbejdelsen af kortet over de områder, som er berettigede til støtte fra strukturfonde- ne, og også af kortet over de områder, som berøres af regionalstøtten. Støtte i henhold til den nævnte artikel har en mere begrænset målsætning end strukturfondene, især i be- tragtning af de nye områder under mål 2. Spørgsmålet er i øvrigt, om en sådan fremgangsmåde i tilstrækkelig grad forudser de hastige forandringer i de europæiske regioners økonomiske kraftfelter. Der må derfor gives mulighed for som led i udviklingen af en subregional økonomisk politik at yde støtte til regioner, som ikke er omfattet af de nationale lister over støtteberettigede områder. For regioner, hvis støtteparametre hidtil har divergeret mere end gennemsnitligt, må der skabes undtagelsesordninger. Regionsudvalget betvivler, at et befolkningsloft på 2 %, som foreslået af Kommissionen, er nok til at sikre dette. 2. 1. 1. 8. Med det nye mål 3 er Regionsudvalgets forslag til et specifikt mål om udvikling af de menneskeli- ge ressourcer i det store og hele opfyldt. Den brede definition af støttemulighederne kan udvide spillerum- met for de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med bekæmpelse af arbejdsløsheden og modernisering af beskæftigelsessystemerne, men indebærer dog en fare for opsplitning af støtten. Det kan betyde, at den forventede effektivitetsgevinst i kampen mod arbejdsløs- hed bliver mindre. Derfor påpeger Regionsudvalget, at Den Europæiske Socialfond også fremover bør koncen- trere sig om alle sine opgaveområder i henhold til Amsterdam-traktaten. Dette kræver, at opmærk- somheden i højere grad koncentreres om den sociale marginalisering, der er foreslået som aktionslinje i Agenda 2000, men ikke medtaget i det nye forordnings- forslag. Især bør de lokale og regionale myndigheder fortsat have ret til blandt støttemulighederne under mål 3 og Socialfonden at udvælge de foranstaltninger, som passer bedst til deres særlige betingelser for at udvikle de menneskelige ressourcer. En del af de midler, som er afsat til mål 3, kan desuden anvendes til ledsagende foranstaltninger i forbindelse med de regionale og lokale beskæftigelsespagter. 2. 1. 1. 9. Derudover foreslår Regionsudvalget, at Den Europæiske Socialfond også fremover skal kunne gå ind i mål 2-områder med mål 3-foranstaltninger. Interventio- nerne under mål 2 udnytter kun delvis Socialfondens muligheder for udvikling af de menneskelige ressourcer. Man kan risikere, at der i mål 2-programmerne ikke tages tilstrækkeligt hensyn til de særlige målgrupper, der sigtes på med mål 3. Man kan derfor ikke være sikker på en sammenhængende, horisontal gennemførelse af mål 3 i medlemsstaterne. 2. 1. 1. 10. Det bør ikke kun være det nationale plan, der er referencerammen for alle foranstaltninger til udvikling af de menneskelige ressourcer under mål 3. Som supplement til det nationale plan er det absolut nødvendigt at vælge en regional eller lokal indfaldsvinkel også til mål 3-programmer, så de regionale og lokale særtræk på dette felt ikke tabes af syne, og så man heller ikke glemmer, at de lokale og regionale myndigheder ofte er de største bidragydere til Den Europæiske Socialfond. Regionale innovationsstrategier skal i disse tilfælde udgøre nogle holdepunkter, jf. en nylig afgørelse fra Kommissionen. Det niveau, mål 3-programmerne skal udvikles og gennemføres på, bør derfor fastlægges i forhandlinger mellem Kommissionen og medlemsstaten og under hensyntagen til partnernes synspunkter. C 373/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 2. 1. 1. 11. Regionsudvalget foreslår, at definitionen af mål 3 i rammeforordningens artikel 5 præciseres tilsvarende, at der direkte henvises til alle Den Europæi- ske Socialfonds opgaveområder i henhold til Amster- dam-traktaten, og at der udtrykkeligt henvises til de muligheder, medlemsstaterne, kommunerne og regioner- ne har for selv at vælge, hvilke foranstaltninger der skal støttes i overensstemmelse med de nationale beskæftigel- sespolitiske handlingsplaner. Det skal atter understreges, at der er behov for et nært samarbejde med de lokale og regionale myndigheder om udarbejdelsen af de nationale beskæftigelsesplaner, der bliver en vigtig reference for de fremtidige mål 3-programmer. 2. 1. 2. 2. Regionsudvalget beder Kommissionen give en nærmere forklaring på den procedure, der skal anvendes ved fordeling af midlerne på de enkelte medlemsstater i henhold til forordningsforslagets arti- kel 7, stk. 3. Især ønskes en beskrivelse af vægtningen af de omtalte objektive kriterier (befolkning, de enkelte landes og regioners velstand, strukturproblemernes rela- tive alvor, arbejdsløshed). Kun ved at anvende en objektiv og gennemsigtig fremgangsmåde, der først og fremmest består i at indføre et europæisk kriterium for perifer beliggenhed, og som dernæst sætter fokus på de regionale strukturproblemers alvor, kan man sikre, at alle regioner behandles lige. 2. 1. 1. 12. Regionsudvalget konstaterer, at Kommis- sionen med sine forslag i rammeforordningens artikel 6 opfylder Regionsudvalgets krav om overgangsbestem- melser for tidligere mål 1-, mål 2- og mål 5b-områder, som ikke længere opfylder støttebetingelserne på grund af deres positive udvikling. For at sikre, at resultaterne ikke bringes i fare igen, er det nødvendigt med overgangs- bestemmelser, der dæmper virkningen af strukturfonds- støttens ophør. Dette sikres i princippet med Kommissio- nens forslag. Alligevel foreslår Regionsudvalget, at Kommissionen med henblik på at opnå et samlet og velafbalanceret kompromis præciserer sine idéer om overgangsperiodernes længde og støttens udformning, før Rådet træffer en afgørelse. 2. 1. 2. K a p i t e l I I I : F i n a n s i e l l e b e s t e m - m e l s e r ( a r t i k e l 7 ) 2. 1. 2. 1. Regionsudvalget gentager, hvad det har sagt i sin udtalelse om Agenda 2000 og om fremtiden for EU’s strukturpolitik af hhv. 19. og 20. november 1997 (1), nemlig at EU’s fremtidige strukturpolitik i de nuværende og kommende medlemsstater skal finansieres inden for rammerne af det nuværende loft for EU’s egne indtægter og med bibeholdelse af strukturudgifternes andel på 0,46 % af EU’s BNI. Kommissionens forslag om at afsætte 218,4 mia. euro i 1999-priser til de støtteberettigede områder i de nuværende medlemsstater for perioden 2000-2006 indebærer, at en tilsvarende koncentreret støtte til de kommende modtagerregioner i perioden 2000-2006 gennemsnitligt kan fortsætte på det høje niveau, den har nået i den nuværende periode. Da støtten ønskes koncentreret om de mest trængende regioner, går Regionsudvalget ud fra, at to tredjedele af de disponible budgetmidler koncentreres om mål 1-regionerne. Regionsudvalget foreslår, at der som i den hidtil gældende rammeforordning sættes eksakte tal på de budgetmidler, der skal afsættes til mål 1. (1) CdR 131/97 fin — EFT C 64 af 27. 2. 1998, s. 5. CdR 303/97 fin — EFT C 64 af 27. 2. 1998, s. 40. 2. 1. 2. 3. Regionsudvalget sætter stadig spørgsmåls- tegn ved Kommissionens forslag om en »resultatreserve« på ca. 10 % af de samlede strukturfondsmidler, jf. ovenfor nævnte udtalelser af 19. -20. november 1997. Det er også efter fremlæggelsen af forordningsforslaget svært at se, at disse midler kan sættes ind midtvejs i forløbet på en måde, som virkelig stimulerer kvaliteten af programmets gennemførelse. Man må i stedet frygte, at der vil blive lagt større vægt på en hurtig fordeling af midlerne end på projekter af høj kvalitet og dermed evt. længerevarende. Det bør undersøges, om Revisionsret- tens tal, som omhandler underforbrug af midler, ikke er for langt bagud i forhold til regionernes praksis på den ene side. Og på den anden side om underforbrug ikke primært er en følge af en alt for sen programopstart og manglende oplysninger til de potentielle støttemodta- gere. 2. 1. 2. 4. Regionsudvalget mener absolut, at begrun- delsen for resultatreserven, fremme af projektkvalitet og effektiv ressourcestyring over en lang programmerings- periode, er sund. Men Regionsudvalget betragter allige- vel resultatreserven på 10 % af de samlede strukturfonds- midler som uforenelig med principperne om planlæg- ning, programmering og sund gennemførelse, fordi det i praksis betyder, at et beløb, der næsten svarer til en årlig tildeling, blokeres, indtil midtvejsevalueringerne har fundet sted. Der opstår endvidere meget stor usikkerhed, da der ikke er nogen garanti for, at tildeling- en af disse midler får større positiv virkning end den, en grundig og ansvarlig kontrol og opfølgning af interventionerne må forventes at give. Regionsudvalget afviser derfor anvendelsen af en sådan reserve og foreslår, at artikel 7, stk. 4, og artikel 43 i forordningsfor- slaget slettes. 2. 1. 2. 5. Regionsudvalget bifalder, at der afsættes 5 % af strukturfondenes samlede forpligtelsesbevillinger til finansiering af EF-initiativer, og at der afsættes 1 % af midlerne til finansiering af nyskabende aktioner og teknisk bistand. Det må dog sikres, at de hidtil opbygge- de, også regionale, strukturomlægninger samt ordningen 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/7 til den nødvendige ledsagelse og evaluering af program- merne fuldt ud kan bevares. Regionsudvalget understre- ger dog, at Kommissionen især hvad angår nyskabende aktioner og teknisk bistand bør være mere opmærksom på, at tildelingen af midler og evalueringen af de gennemførte foranstaltninger foregår på en gennemsigtig måde. 2. 1. 3. K a p i t e l I V : T i l r e t t e l æ g g e l s e ( a r - t i k e l 8 - 1 1 ) 2. 1. 3. 1. Regionsudvalget er tilfreds med, at forord- ningsforslaget på flere punkter udmønter intentionerne om at styrke partnerskabets rolle og indflydelse. Regions- udvalget minder om nødvendigheden af at styrke de lokale og regionale myndigheders deltagelse i program- meringen og gennemførelsen af strukturfondsinterven- tionerne. Det påpeger desuden, at forordningsforslagets bestemmelser om komplementaritet og partnerskab bør give de nationale, regionale og lokale myndigheder et vist spillerum, afhængigt af den enkelte medlemsstats institutionelle, juridiske og finansielle system, ved udpe- gelsen af de mest repræsentative partnere og ved afgørel- sen af, på hvilken måde, i hvilket omfang og på hvilket niveau de skal inddrages i strukturfondsinterventio- nerne. Dette styrker dels gennemførelsen af en effektiv regionalpolitik i medlemsstaterne, dels regionernes rolle som udgangspunkt for programmeringen i de enkelte medlemsstater i overensstemmelse med deres interne ansvarsfordeling. 2. 1. 3. 2. Regionsudvalget er enig i, at indsatsen må baseres på et bredt partnerskab, som også inddrager relevante økonomiske og sociale aktører i forberedelsen, overvågningen og evalueringen af interventionerne. Lo- kale og regionale myndigheder bør dog fortsat indtage en nøglerolle i medfør af deres politiske ansvar, lokal- kendskab, store bidrag til medfinansieringen og deres demokratiske legitimitet, også i forbindelse med be- slutninger om inddragelse af andre partnere. Forord- ningsteksten bør fastsætte rammebestemmelser, ikke detaljerede regler for partnerskabets konkrete udform- ning. Disse bør i stedet defineres i de forskellige programmeringsdokumenter i samråd med de lokale og regionale myndigheder, hvorved der kan tages hensyn til de særlige forhold i den enkelte region eller medlemsstat. 2. 1. 3. 4. Kommissionen foreslår, at EU’s prioriteter for målstøtten fremover fastlægges i form af retnings- linjer. Regionsudvalget anerkender fuldt ud Kommissio- nens vejledende rolle og nytteværdien af Kommissionens retningslinjer som grundlag for en drøftelse af program- merne mellem Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder, men mener ikke, at et nyt retsgrundlag er nødvendigt i den forbindelse. Regionsudvalget understreger kraftigt, at man dels bør sikre »bottom-up«-princippet og dels programmerings- dokumenterne som bindende og pålideligt grundlag for strukturfondsinterventionernes gennemførelse. Ret- ningslinjerne bør under ingen omstændigheder give Kommissionen eneret til at fortolke de forordninger, Rådet har vedtaget. 2. 1. 3. 5. Midt i programmeringsperioden er situatio- nen imidlertid en anden. Ændrede vilkår og de indhøste- de erfaringer på dette tidspunkt gør det ønskeligt, at der opstilles retningslinjer og prioriteter for at tilpasse regionalpolitikken uden at reformere rammeforordning- en gennem lovgivning. Her kommer Regionsudvalget ind i billedet som det EU-organ, der bør stå for evalueringen af Kommissionens redefinering og omlæg- ning af prioriteter og retningslinjer for forvaltningen. 2. 1. 3. 6. Da interventionerne hovedsageligt gennem- føres som programmer, bør det præciseres nærmere, hvilke oplysninger der er behov for på dette niveau. Det bør fastlægges, hvor detaljerede oplysninger et program skal indeholde. I forordningen tales der om foranstalt- ninger og operationer. Regionsudvalget finder det pro- blematisk, at detaljerede oplysninger om foranstalt- ninger og operationer henhører under partnerskabet mellem Kommissionen og medlemsstaten, da dette forhold kan medføre væsentlige forsinkelser i forbindelse med programændringer. Kommissionen slår i artikel 9 igen til lyd for 2. 1. 3. 7. kombinationen af lån og tilskud i forbindelse med tildelingen af strukturfondsmidler. Regionsudvalget fin- der det påkrævet at påpege, at EIB’s og de øvrige EU-instrumenters deltagelse ikke gøres til et absolut krav. Valget af de bedst egnede interventionsformer bør træffes ud fra programmets krav og de særlige lokale betingelser. 2. 1. 3. 3. Regionsudvalget beklager, at Kommissionen ikke i højere grad har defineret og udviklet sin egen rolle i partnerskabet, selvom strukturfondsstøtten er et bidrag til den nationale og regionale indsats, som kræver koordinering af nationale, regionale og evt. kommunale offentlige midler. Regionsudvalget erindrer om sine egne forslag til udvikling af et virkeligt jævnbyrdigt partnerskab, der kunne udmøntes i en støtteaftale. 2. 1. 3. 8. Regionsudvalget understreger, at de generelle økonomiske rammebetingelser, den specifikke økonomi- ske situation og de regionale og lokale andele bør tages i betragtning, når strukturfondsmidlernes additionalitet afgøres — lige som i den tidligere programperiode. Ellers ville man ikke kunne tage passende hensyn til usædvanligt høje strukturudgifter, konjunkturud- viklingen i de enkelte medlemsstaters økonomi og de forskellige juridiske grundlag for finansieringsplan- C 373/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 lægningen på nationalt og regionalt plan. Regionsudval- get foreslår derfor, at afgørelsen om additionalitet indskrives i de samlede programmeringsdokumenter inden for partnerskabets rammer. Af hensyn til medlems- staternes budgetlovgivning og til parlamenternes nød- vendige medvirken er det ikke muligt på forhånd at fastlægge omfanget af medlemsstaternes udgifter til arbejdsmarkedspolitik for hele den seksårige støtteperio- de, sådan som Kommissionen foreslår. 2. 2. Afsnit II: Programmering 2. 2. 1. K a p i t e l I : G e n e r e l l e b e s t e m m e l s e r ( a r t i k e l 1 2 - 1 4 ) 2. 2. 1. 1. Regionsudvalget bifalder kravet om, at part- nerne i partnerskabet skal afgive en udtalelse om planerne som led i fremsendelsen til Kommissionen, og at Kommissionen skal tage hensyn til disse udtalelser. Planerne bør sendes til partnerne i tilstrækkelig god tid til, at disse med rimelighed kan nå at afgive udtalelse. Regionsudvalget forventer, at disse bestemmelser tages alvorligt, så de reelt giver lokale og regionale myndighed- er større indflydelse på tilrettelæggelsen af indsatsen. Regionsudvalget beklager, at det fortsat ikke er sikret, at lokale og regionale myndigheder inddrages i — eller overhovedet får indseende i — medlemsstatens forhandlinger med Kommissionen om planens godken- delse. Regionsudvalget henleder Kommissionens op- mærksomhed på den byrde, det kan være for de lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne at skulle forberede planerne, især hvad angår fristerne for deres godkendelse. 2. 2. 1. 2. Medlemsstaterne og regionerne får tre måne- der til at udarbejde regionaludviklingsplanerne, mens Kommissionen giver sig selv seks måneder til at træffe beslutning om EF-støtterammerne, de samlede program- meringsdokumenter og de operationelle programmer. Også af saglige grunde bør der byttes om på disse frister. Der bør være seks måneder til udarbejdelse af planer og programmer, da det indholdsmæssigt er et mere krævende arbejde, mens det med god koordinering må være tilstrækkeligt med tre måneder til at nå frem til en afgørelse. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at sikre, at de principper, der gælder for driften af strukturfondene, anvendes på alle fonde, især foranstalt- ningerne til udvikling af landdistrikterne under Land- brugsfondens Garantisektion. 2. 2. 1. 3. Med Kommissionens forslag om indførelse af et »programmeringstillæg« tilføjes der endnu en etape i programlægningen. Dette afviser Regionsudvalget som unødvendigt og ubegrundet. I henhold til artikel 14, stk. 1, skal partnerne udtale sig om regionaludviklings- planerne. Partnernes deltagelse i programmeringen er således allerede sikret fra dette tidspunkt. Desuden kan efter overvågningsudvalgene oprettes umiddelbart fastlæggelsen af de støtteberettigede områder, så de også kan afgive udtalelse om forslaget til operationelt program. 2. 2. 1. 4. I det operationelle program indgår som hidtil den finansielle planlægning for de enkelte prioriterede felter og en kvalitativ beskrivelse af foranstaltningerne inden for de enkelte prioriterede felter. Programme- ringstillægget skal imidlertid fremover også omfatte finansiel planlægning af de enkelte foranstaltninger. Der kan ikke opstilles en seriøs prognose for en så detaljeret finansiel planlægning for en støtteperiode på syv år. Den vil kun komplicere programmeringsproceduren og øge omkostningerne ved programændringer. Da Kommis- sionen ikke tidligere har krævet disse oplysninger, er det ingen lettelse, at tillægget kun skal forelægges Kommissionen til orientering og ikke til godkendelse. Det fastslås endvidere i forordningsforslagets artikel 31, at programmeringstillægget skal forelægges Kommissio- nen, før udbetaling af de mellemliggende betalinger kan finde sted. Programmeringstillægget kan derfor også hæmme tildelingen af støttemidler. 2. 2. 2. K a p i t e l I I : I n d h o l d e t a f p r o g r a m - m e r i n g e n ( a r t i k e l 1 5 - 1 8 ) 2. 2. 2. 1. Regionsudvalget anser det for hensigtsmæs- sigt, at der udarbejdes et integreret program for hver region. Også i dette spørgsmål må det foretrækkes, at det i et samarbejde mellem partnerne fastlægges, hvilket støtteniveau og antal programmer der bedst svarer til den pågældende medlemsstats administrative struktur. 2. 2. 2. 2. Regionsudvalget finder det hensigtsmæssigt, at planerne for omstilling i regionerne under mål 2 — som det er tilfældet i indeværende programperiode — kan omfatte såvel alle områderne på NUTS II-niveau i én og samme region som et eller flere områder på NUTS III-niveau eller derunder, alt efter hvad der passer bedst til den enkelte medlemsstats interne struktur. Dermed tages der også hensyn til de spørgsmål, der er omhandlet i punkt 5. 1. 4 i Regionsudvalgets udtalelse af 14. maj 1998 (1). 2. 2. 2. 3. Regionsudvalget ser ikke nogen grund til, at de operationelle programmer og samlede programme- ringsdokumenter nødvendigvis revideres efter midtvejs- evalueringen. En sådan revision bør være valgfri og afhænge af, om der er sket store ændringer i den sociale og økonomiske situation. Revisionen bør desuden ske inden for samrådets rammer. 2. 2. 3. K a p i t e l I I I : E F - i n i t i a t i v e r ( a r t i - k e l 1 9 - 2 0 ) 2. 2. 3. 1. Regionsudvalget konstaterer, at dets krav om at mindske antallet af EF-initiativer og koncentrere dem om færre emner er blevet hørt. Som i den forudgående periode er det vigtigt, at EF-initiativer kan udnyttes i (1) CdR 316/97 fin — EFT C 251 af 10. 8. 1998, s. 11. 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/9 hele EU, uanset om et givet område har status af målområde eller ej. Det bifalder de emneområder, Kommissionen foreslår. I forbindelse med fællesskabs- initiativerne om menneskelige ressourcer og lige mulig- heder understreger Regionsudvalget dog, at man bør styrke bekæmpelsen af enhver form for forskelsbehand- ling og uligheder ved adgang til arbejdsmarkedet, især som følge af udstødelse eller trussel om udstødelse i byområder. Regionsudvalget minder desuden om beho- vet for et ekstra instrument til at ledsage strukturom- lægningen i visse industrier og sektorer samt omstillingen inden for militærproduktionen. mer indgår i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af det nye initiativ for lokalt og regionalt samarbejde. Blandt disse erfaringer er, at programmerne hvad angår målsæt- ning og indhold udgør et værdifuldt bidrag til erfaring- sudveksling mellem de centrale myndigheder om temaer af betydning for den regionale udvikling. Derimod har bevillingsmekanismerne og bestemmelserne om udbeta- ling ikke altid været gennemsigtige. Samtidig konstaterer Regionsudvalget med tilfredshed, at det nye initiativ inden for rammerne af en enkelt mekanisme vil kunne sikre generel finansiel støtte til tværregionale samar- bejdsinitiativer, som tidligere enten kun modtog spora- disk støtte, dvs. pr. projekt i et program, eller slet ikke var støtteberettigede. 2. 2. 3. 2. I forlængelse af EF-initiativet INTERREG bør alle instrumenterne vedrørende grænseoverskriden- de, transnationalt og interregionalt samarbejde samles til et ledsageinstrument for regioner, der står over for internationalisering på flere fronter. Regionsudvalget bifalder styrkelsen af det interregionale samarbejde og slår til lyd for, at tyngdepunktet i fællesskabsinitiativet INTERREG fortsat klart skal være det grænseoverskri- dende samarbejde. Samtidig skal der fortsat være mulig- hed for et bredt spektrum af samarbejdsformer, dvs. både grænseoverskridende, transnationalt og interregionalt samarbejde. Dette samarbejde bør også omfatte områder med fælles træk, herunder områder, der ikke grænser op til hinanden, med det formål at stimulere et område og fremme en afbalanceret og harmonisk udvikling og fysisk planlægning i Europa, f. eks. samarbejde mellem regioner med et stort, tætbebygget byområde. Regions- udvalget henviser til de gode erfaringer med samarbejde på tværs af EU’s indre og ydre grænser. Især bør de gode erfaringer fra det nuværende INTERREG IIA — og INTERREG IIC — udnyttes, hvor ansvaret i vidt omfang er regionaliseret. og 2. 2. 3. 3. Regionsudvalget understreger, at der bør være større sammenhæng og koordination mellem førtiltrædelsesstøtten INTERREG-programmet (ISPA), programmerne for samarbejde dels med de central- og østeuropæiske ansøgerlande og Cypern, dels med tredjelande i Middelhavsområdet samt med Rusland, Norge og Schweiz, at det lokale og regionale samarbejde får en passende rolle, og at erfaringerne med Ecos/OUVERTURE og RECITE og lignende program- Endelig erindrer Regionsudvalget om sit for- 2. 2. 3. 4. slag om at koordinere projekter under EF-initiativerne med målstøtteprogrammerne for at mindske den admi- nistrative byrde. Gennemførelsen af EF-initiativerne bør kunne forbindes med de regionale operationelle programmer. I de tilfælde, hvor de involverede lokale og regionale myndigheder selv ønsker det, bør gennemfø- relsen af EF-initiativerne kunne integreres i de regionale operationelle programmer. i 2. 2. 3. 5. I denne sammenhæng er det dog vigtigt at påpege, at LEADER-initiativet, der hidtil har haft gunstig indflydelse på udviklingen i landdistrikterne, ikke i fremtiden må miste sin positive stimulerende effekt i små regioner som følge af den planlagte horisontale udformning. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen til, at man i fremtidige EF- initiativer yderligere styrker de lokale aktionsgruppers placering i programplanlægningen og programgennem- førelsen for dermed klart at give udtryk for anerkendelse af disse gruppers kompetence en selvstændig regionaludvikling. Der skal således ikke tilstræbes en forvaltningsteknisk integration i det horisontale udviklingsprogram i landdistrikterne, men samarbejde og samordning. Gennemførelsen af det nye EU-initiativ for udvikling af landdistrikterne skal være baseret på principper som programlægning og partnerskab. Hvis der nedsættes lokale aktionsgrupper, skal de arbejde ledede sammen med lokalt og regionalt snævert partnerskaber ud fra principper som ansvarlighed og transparens. Hvad angår til udvikling af landdistrikter glæder Regionsudvalget sig over den betydning, der tillægges dette område, som skal styrkes bl. a. i lyset af de positive resultater af LEADER. Bottom up-princippet i programplanlægning- en skal fastholdes og udbygges, da det er vigtigt for en effektiv udvikling af landdistrikterne. Endvidere bør initiativerne medtages i programmeringsdokumenterne for at sikre konsekvens og indre sammenhæng. fællesskabsinitiativet C 373/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 2. 2. 4. K a p i t e l I V : N y s k a b e n d e a k t i o n e r o g t e k n i s k b i s t a n d ( a r t i k e l 2 1 - 2 3 ) 2. 2. 4. 1. Regionsudvalget foreslår, at de nyskabende aktioners tætte tilknytning til målstøtteprogrammerne og andre regionale strategiske programmer nævnes eksplicit i forordningsforslaget. EU bør fortsat spille den ledende rolle i udbuds- og udvælgelsesproceduren for nyskabende aktioner, således at lokalaktørernes og civilsamfundets adgang til strukturfondene konsolide- res. Den bør under alle omstændigheder udformes på en måde, der ikke vækker forhåbninger, som ikke kan opfyldes på grund af den begrænsede støtte. Inden der tildeles midler til nyskabende aktioner og pilotprojekter i mål 1- og mål 2-regioner, bør Kommissionen rådføre sig med de myndigheder, der har ansvaret for program- mernes forvaltning, for at sikre, at der er en logisk sammenhæng mellem aktiviteterne. 2. 2. 4. 2. Regionsudvalget påpeger, at de nyskabende aktioner og pilotprojekter fortsat bør være tilgængelige for alle regioner, eventuelt i partnerskab med de regioner, som er støtteberettigede under målene. Som led i forenklingen og effektiviseringen af også disse instru- menter bør der fremover sikres gennemskuelige kriterier, en ubureaukratisk forvaltning, en decentral administra- tion og fortsat mulighed for støtte til små pilotprojekter. 2. 2. 5. K a p i t e l V : S t o r e p r o j e k t e r ( a r t i - k e l 2 4 - 2 5 ) 2. 2. 5. 1. Regionsudvalget bifalder, at Kommissionen agter at forhøje støttegrænsen for store projekter, således at projekter, hvis samlede udgifter overstiger 50 mio. euro, nu kan støttes. Godkendelse af store projekter bør dog som hidtil gives i forbindelse med de godkendte programmer og ikke på et særskilt grundlag, som Kommissionen skal definere. Ellers kan man frygte, at den store planlægningsusikkerhed, der er forbundet med Kommissionens forslag, og den tid, der skal bruges på godkendelse og administration, får til følge, at store projekter ikke, eller kun sjældent, vil kunne modtage støtte fra EU’s strukturfonde fremover. 2. 2. 5. 2. Det forekommer heller ikke hensigtsmæssigt, at Kommissionen bagefter kan bekræfte eller ændre EU-støttens størrelse, hvis projektet er en del af et prioriteret felt, hvis medfinansieringsandel er blevet fastlagt i forhandlingerne om EF-støtterammen. 2. 2. 6. K a p i t e l V I : G l o b a l t i l s k u d ( a r t i - k e l 2 6 ) globaltilskuddet afskaffes som selvstændig interven- tionsform, vil det blive endnu langsommere og besværli- gere at anvende end de operationelle programmer. Regionsudvalget glæder sig over, at rammeforordningen åbner mulighed for, at Kommissionen inden for rammer- ne af partnerskabet med de pågældende regioner, lokale myndigheder og medlemsstater kan indgå aftale med formidlere om anvendelsen af globaltilskud i forbindelse med fællesskabsinitiativer. Regionsudvalget mener, at formidlerne skal udpeges af de kompetente lokale og regionale myndigheder. 2. 3. Afsnit III: Fondenes finansielle deltagelse og finan- sielle forvaltning 2. 3. 1. K a p i t e l I : F o n d e n e s f i n a n s i e l l e d e l t a g e l s e ( a r t i k e l 2 7 - 2 9 ) 2. 3. 1. 1. Med henblik på at opnå større fleksibilitet i gennemførelsen af de operationelle programmer mener Regionsudvalget, at beslutningen om støttetildeling fra én eller flere fonde bør træffes i samråd med forvalt- ningsmyndighederne. Efter Regionsudvalgets mening bør fondenes 2. 3. 1. 2. finansielle deltagelse fortsat ske på traditionel vis gennem subsidier. Anvendelse af andre former som de nye, der figurerer i forordningsforslaget (støtte, der skal rentegodtgørelse, garanti osv. ), kan tilbagebetales, komme på tale i sidste række som et supplement, men bør under ingen omstændigheder træde i stedet for subsidier. Regionsudvalget slår til lyd for, at man 2. 3. 1. 3. fastholder de grænser for fondenes deltagelse i de samlede støtteberettigede omkostninger og de støttebe- rettigede offentlige udgifter, der gælder i den nuværende støtteperiode. Der synes ikke at være behov for en yderligere graduering af interventionssatserne i forord- ningsforslaget. Hvis der er behov for det, særlig i de perifere regioner og i regionerne i den yderste periferi, bør grænsen for fondenes finansielle deltagelse kunne hæves for at tage højde for disse regioners særlige situation og handicap. Der kan træffes aftale herom i partnerskabet om EF-støtterammerne eller i de samlede programmeringsdokumenter under hensyntagen til EU- lovgivningen om kontrol med støtten. 2. 3. 1. 4. Før de nye programmer iværksættes, bør det i samarbejde med medlemsstaterne klart defineres, hvornår udgifter i tilknytning til operationer og nyskab- ende aktioner er støtteberettigede. Med henblik på den lettest mulige fremgangsmåde bør man i rammefor- ordningen i denne forbindelse henvise til SEM arbejds- sedler (om strukturfondsudgifters støtteberettigelse). 2. 2. 6. 1. Regionsudvalget finder det nødvendigt at fastholde globaltilskuddet som en interventionsform, der er uafhængig af de operationelle programmer, da det i sin tid blev indført netop for at få et mere fleksibelt instrument, som var bedre tilpasset den økonomiske virkelighed end de operationelle programmer. Hvis 2. 3. 2. K a p i t e l I I : F i n a n s i e l f o r v a l t n i n g ( a r t i k e l 3 0 - 3 2 ) 2. 3. 2. 1. Kommissionen foreslår, at forpligtelser, for hvilke der ikke er indgivet gyldig betalingsanmodning efter to år, automatisk frigøres, og at fondenes deltagelse 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/11 reduceres tilsvarende. Regionsudvalget erkender, at det er påkrævet med en striks forvaltning af EU- bevillingerne, men udtrykker samtidig bekymring for konsekvenserne af et sådant forslag, som risikerer at skabe større usikkerhed omkring planlægningen i modtagerregionerne og hæmme bestræbelserne på at gennemføre projekter af høj kvalitet, som af den grund måske er mere langsigtede. De lokale og regionale myndigheder må i støtteperioden indgå bindende beta- lingsforpligtelser med de endelige støttemodtagere. Hvis midlerne på grund af eksterne problemer alligevel ikke stilles til rådighed, kan det skabe uløselige problemer for de regionale og kommunale budgetter. Strukturfondenes fleksibilitet, som giver mulighed for at spænde over mere end ét finansår, må derfor ubetinget fastholdes. Dette gælder også Europa-Parlamentets forpligtelse til at omlægge budgettet for strukturfondsmidler. 2. 3. 2. 2. Regionsudvalget mener, at den frist på fire måneder (indtil 30. april), som forordningsforslaget giver Kommissionen til at vedtage budgetforpligtelserne for de foreslåede interventioner, er for lang. Den bør derfor reduceres. 2. 3. 2. 3. Med hensyn til betalingerne mener Regions- udvalget, at Kommissionens frist til at foretage betaling- erne på maksimalt »to måneder regnet fra modtagelsen af en gyldig anmodning« bør være ufravigelig, ikke »i almindelighed« gældende som nu anført. 2. 3. 2. 4. Regionsudvalget konstaterer med interesse, at Kommissionen for den kommende støtteperiode agter at omlægge fondens udbetalingssystem i retning af et godtgørelsessystem. Bortset fra et engangs-acontobeløb på 10 % af de samlede udgifter vil alle betalinger fra Kommissionen til fondsforvalterne ske som tilbagebeta- ling af reelt afholdte og attesterede udgifter. Regionsud- valget frygter imidlertid, at dette senest i programperio- dens anden halvdel vil føre til en uacceptabel belastning af de regionale og kommunale budgetter, som skulle præfinansiere disse omkostninger. På baggrund af den aktuelle budgetstramning ville det være for stort et krav, som uden tvivl ville skabe komplikationer ved tildelingen af strukturfondsmidler. Kravet om, at medlemsstaterne senest den 2. 3. 2. 5. 30. april hvert år skal tilsende Kommissionen ajourførte overslag over betalingsanmodningerne for det indevæ- rende og efterfølgende regnskabsår, kommer til at hvile tungt på administrationerne. Regionsudvalget finder det mere hensigtsmæssigt at kræve, at årsprogrammeringen for det indeværende og efterfølgende regnskabsår fore- lægges Kommissionen senest den 31. maj hvert år for at give mulighed for en omlægning af programmeringen på grundlag af betalingsoverslagene for de pågældende to år. 2. 4. Afsnit IV: Strukturfondsinterventionernes effekti- vitet 2. 4. 1. K a p i t e l I : O v e r v å g n i n g ( a r t i k e l 3 3 - 3 6 ) 2. 4. 1. 1. I forbindelse med Kommissionens og for- valtningsmyndighedernes årlige gennemgang af det fore- gående års væsentligste resultater fremgår det ikke klart af forordningsforslaget, hvilken vægt de bemærkninger eller henstillinger, som Kommissionen fremsætter efter gennemgangen, tillægges, eller hvilken rækkevidde de har, såfremt en forvaltningsmyndighed afviser dem. Regionsudvalget mener, at disse bemærkninger og hen- visninger burde fremsættes som led i et samarbejde og ikke ensidigt af Kommissionen. 2. 4. 1. 2. Regionsudvalget havde forventet, at over- vågningsudvalgene ville få flere beføjelser som bebudet af Kommissionen. Det foreliggende forordningsforslag giver desværre ikke en klar definition heraf. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør man især styrke over- vågningsudvalgenes ret til at træffe den endelige afgørelse om små og mellemstore programændringer — herunder begrænset omfordeling af midler mellem et operationelt programs prioriterede felter. Dette ville gøre anvendelsen af strukturfondene mere fleksibel og virkelighedsnær samt styrke regionernes, kommunernes og de øvrige partneres rolle i denne sammenhæng. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at deltage aktivt og ansvars- bevidst i overvågningsudvalgene inden for samarbejdets rammer. Regionsudvalget bifalder desuden forslagets 2. 4. 1. 3. skelnen mellem partnernes repræsentanter i over- vågningsudvalget på grundlag af deres finansielle ansvar for interventionerne. Denne model burde også anvendes i forbindelse med de menneskelige ressourcer. 2. 4. 1. 4. Overvågningsudvalgenes antal, niveau og omfang bør fastlægges i EF-støtterammen eller i pro- til grammeringsdokumentet medlemsstatens særlige forhold. hensyntagen under 2. 4. 1. 5. Regionsudvalget gør opmærksom på sit for- slag om, at de fysiske og finansielle indikatorer for overvågningen af interventionerne fastlægges i et part- nerskabssamarbejde i forbindelse med programmerings- beslutningerne. Indikatorerne bør fastlægges efter aftale og i overensstemmelse med de særlige vilkår og behov i de regioner, som har ansvaret for den konkrete gennemførelse af programmerne. 2. 4. 2. K a p i t e l I I : F i n a n s i e l k o n t r o l ( a r t i k e l 3 7 - 3 8 ) 2. 4. 2. 1. Regionsudvalget foreslår, at de forskellige EU-kontrolorganer som f. eks. finanskontrollen i GD XVI, GD XX og Revisionsretten samt undertiden C 373/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 Kommissionens afdeling til bekæmpelse af svig (UCLAF) intensiverer deres aktivitet. Disse kontroller bør standar- diseres for at opnå størst mulig effektivitet. Med henblik herpå bør det overvejes at koordinere EU’s kontrolorga- ner med de nationale, regionale og lokale administratio- ners kontrolorganer. Det fremgår ikke klart, efter hvilken fremgangsmåde medlemsstaten skal iværksætte hjælpeforanstaltninger på baggrund af Kommissionens henstillinger eller opfordringer, og i hvilke tilfælde og på hvilken måde Kommissionen helt eller delvist kan tilbageholde betalinger, hvis der er konstateret uregel- mæssigheder. Der bør også udformes en mere effektiv partnerskabsprocedure på dette punkt. Der bør være fleksible støttekriterier for EU-strukturforanstaltninger med et beskedent budget, såsom nyskabende aktioner. Endvidere bør finanskontrollen foretages efterfølgende og ledsages af mekanismer for gensidig risikoforsikring. 2. 4. 2. 2. Regionsudvalget mener, at de finansielle kor- rektioner bør foretages i et samarbejde med de relevante proceduremæssige garantier. 2. 4. 3. K a p i t e l I I I : E v a l u e r i n g ( a r t i k e l 3 9 - 4 2 ) Kommissionen understreger i sit forordnings- 2. 4. 3. 1. forslag evalueringernes betydning, som også efter Re- gionsudvalgets mening er indiskutabel. Sådanne evalu- eringer ville være en klar gevinst for interventionernes gennemsigtighed og effektivitet. 2. 4. 3. 2. Regionalpolitikken er hovedsageligt blevet gennemført gennem interventionsformen »operationelle programmer«, og sådan vil det også være i den nye støtteperiode. Regionsudvalget konstaterer imidlertid, at der ikke findes én enkelt anerkendt og brugbar metode til evaluering af operationelle programmer. Der findes metoder til projektevaluering, men ikke til evaluering af det væld af aktioner, som et operationelt program kan indeholde. Det er derfor ønskeligt, at der — uden at evalueringsprincippet drages i tvivl — også fastlægges en generel og fælles metode til evaluering af operationelle Bruxelles, den 17. september 1998. programmer i overensstemmelse med samarbejdsprin- cippet. Samarbejdsprincippet bør ligge til grund for 2. 4. 3. 3. enhver evaluering. Regionsudvalget mener derfor, at der bør oprettes et mæglingsorgan, som i tilfælde af konflikter kan løse eventuelle uoverensstemmelser med hensyn til fortolkningen af evalueringerne mellem medlemsstaten, regionerne og Kommissionens tjeneste- grene. 2. 4. 3. 4. Hvad angår den forhåndsvurdering, som planerne skal indeholde, konstaterer Regionsudvalget med bekymring, at kravene er meget omfattende og vanskelige at definere, især i betragtning af den korte tidsfrist for planernes fremlæggelse og af de øvrige krav til udarbejdelsen af planerne. Regionsudvalget slår til lyd for, at midtvejs- 2. 4. 3. 5. evalueringen iværksættes og koordineres af forvaltnings- myndigheden og godkendes af overvågningsudvalget, som Kommissionen deltager i med tale- og stemmeret, hvis ellers dette forslag bliver fulgt. Dermed bliver det overflødigt, at Kommissionen senere udtaler sig om evalueringens relevans og kvalitet. 2. 5. Afsnit VI: Udvalg og komitéer Regionsudvalget foreslår, at de lokale og regio- 2. 5. 1. nale myndigheder — via deres repræsentative organisa- tioner — sikres plads i de udvalg og forvaltningskomi- téer, som skal rådgive Kommissionen om hhv. udvikling og omstilling i regionerne, traktatens artikel 124, land- distrikternes udvikling, fiskeri- og akvakultur samt EF-initiativerne. Det vil være en naturlig konsekvens af Kommissionens intentioner om at styrke partnerskabet, at deltagelse i disse organer ikke forbeholdes medlems- staterne. Regionsudvalget foreslår endvidere, at ikke kun Europa-Parlamentet, men også Regionsudvalget skal holdes underrettet om arbejdet i udvalg og komitéer. 3. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at revidere forslaget til forordning om generelle bestemmel- ser om strukturfondene og tage Regionsudvalgets forslag i betragtning i forbindelse med revisionen. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2813/98 af Susan WADDINGTON til Kommissionen. Bestemmelser om internationale ægteskabsbureauer

eurovoc_concepts:
EU national
foreign national
man
mixed marriage
prostitution
services company
trafficking in human beings
woman

formats: html pdf print

text: 29. 4. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 118/149 Kommissionen agter derfor ikke at frems(cid:230)tte forslag til (cid:230)ndring af farmaceutdirektiverne, der kan rokke ved princippet om enhedseksamensbeviset. Kommissionen mener, at dette princip er en yderst positiv landvinding for EF-farmaceuterne, idet den effektivt sikrer dem ret til fri bev(cid:230)gelighed i det indre marked. (1) EFT L 253 af 24. 9. 1985. (2) EFT L 147 af 9. 6. 1975. (1999/C 118/185) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2813/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Bestemmelser om internationale (cid:230)gteskabsbureauer I hele EU tilbyder en r(cid:230)kke »(cid:230)gteskabsbureauer« deres ekspertviden til at pr(cid:230)sentere m(cid:230)nd i EU for unge kvinder i Thailand og andre sydłstasiatiske lande. Mens bev(cid:230)ggrundene bag nogle af disse bureauer er up(cid:229)klagelige, er deres virksomhed for łjeblikket ikke underlagt nogen form for bestemmelser eller kontrol. Uden bestemmelser, tilsyn eller kontrol kan s(cid:229)danne bureauer direkte eller indirekte komme til at fundere som d(cid:230)kke over handel med kvinder med henblik p(cid:229) seksuel udnyttelse. P(cid:229) baggrund af Parlamentet henstilling (1) om, at man overvejer at udforme en juridisk ramme for s(cid:229)danne bureauer, bedes Kommissionen oplyse, hvad den har foretaget i denne retning, og hvad den yderligere har til hensigt at foretage? (1) EFT C 14 af 19. 1. 1998, s. 39. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anita Gradin (26. oktober 1998) Kommissionen er bekendt med, at nogle sager vedrłrende (cid:230)gteskabsbureauer i EU, der direkte eller indirekte er blevet anvendt til handel med kvinder, er kommet i offentlighedens słgelys, is(cid:230)r gennem medierne. Det er ogs(cid:229) korrekt, at det i łjeblikket er op til medlemsstaterne at tr(cid:230)ffe beslutning om, hvorvidt de łnsker at fłre kontrol med disse (cid:230)gteskabsbureauer, og hvordan de vil głre det. Kommissionen har planer om at medlemsstaterne for at kunne bedłmme behovet for et lovgivningsinitiativ p(cid:229) EU-plan. lade foretage en sammenlignende undersłgelse af situationen i I łjeblikket foretager partnere i to 1997 › projekter under Daphne-initiativet en undersłgelse af bl. a. tvungne (cid:230)gteskaber. (1999/C 118/186) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2814/98 af Michael Hindley (PSE) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Handlingsprogrammet til fordel for Kasakhstan (EU(cid:146)s bistand til Kasakhstan) I indikativprogrammet for 1996-1999, som blev aftalt mellem Kasakhstans myndigheder og forvaltnings- udvalget for Tacis-programmet, findes der en udtrykkelig henvisning til bistand til at lette Kasakhstans medlemskab af Verdenshandelsorganisationen. Kommissionen bedes redegłre for, hvordan denne bistand ydes?


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta de decisão do Conselho relativa à posição da Comunidade no âmbito do Conselho de Associação no que respeita à participação da Bulgária no programa comunitário no domínio das pequenas e médias empresas (COM(98)0113 C4-0203/98 98/0078(CNS)(Processo de consulta)

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU financing
EU programme
Mexico
clock and watch industry
small and medium industries
small and medium-sized enterprises

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2805/98 van John CUSHNAHAN aan de Commissie. Het Auto-Olie-programma

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
diesel fuel
environmental protection
lead-free petrol
motor fuel
motor vehicle
motor vehicle pollution
non-polluting vehicle
pollution control measures
product quality

text: 21. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 142/41 (1999/C 142/048) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2805/98 van John Cushnahan (PPE) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Het Auto-Olie-programma Volgens de in juni 1998 goedgekeurde voorstellen inzake het Auto-Olie-programma wordt gelode benzine met ingang van 1 januari 2000 in de EU verboden, met de mogelijkheid van vrijstelling voor lidstaten tot 2005. Kan de Commissie meedelen welke lidstaten om vrijstelling hebben verzocht en of Ierland hier ook toe behoort? Op grond van welke criteria wordt tot dergelijke vrijstellingen besloten? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (23 oktober 1998) Artikel 3, lid 3, van de Richtlijn 98/70/EG van het Parlement en de Raad van 13 oktober 1998 (1) betreffende de kwaliteit van benzine en van dieselbrandstof en houdende wijziging van Richtlijn 93/12/ EEG (2) bepaalt dat, bij wijze van afwijking, na een verzoek dat uiterlijk op 31 augustus 1999 bij de Commissie moet zijn ingediend, een lidstaat toestemming kan krijgen om de handel in loodhoudende benzine op zijn grondgebied nog tot uiterlijk 1 januari 2005 toe te staan. De lidstaat moet dan wel aantonen dat invoering van zo’n verbod zou leiden tot ernstige sociaal- economische problemen of met name vanwege het klimaat in die lidstaat geen algemene voordelen op milieu- of gezondheidsgebied zou opleveren. Tot nu toe heeft nog geen enkele lidstaat een verzoek tot afwijking ingediend. (1) PB L 350 van 28. 12. 1998. (2) PB L 74 van 27. 3. 1993. (1999/C 142/049) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2818/98 van Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Opslagbekkens in gebieden waar pyriet wordt ontgonnen (Huelva) Kan de Commissie na de ramp in Aznalcóllar (Spanje) waarbij giftige stoffen uit een opslagreservoir wegvloeiden met zeer ernstige gevolgen voor het milieu in het natuurpark Doñana, meedelen of zij voornemens is er bij de Spaanse overheid op aan te dringen rond dit soort opslagreservoirs een tweede beschermingssysteem aan te leggen in andere soortgelijke gebieden in de Europese Unie zoals in het gebied bij Huelva waar pyriet wordt ontgonnen? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (23 oktober 1998) De Commissie zal het dossier van de pyrietopslag in Huelva ter sprake brengen op de komende „pakket”–vergadering met betrekking tot de klachten en inbreukprocedures op milieugebied, die op 12 − 13 november 1998 in Madrid zal plaatsvinden. De Commissie zal het geachte parlementslid van de resultaten van deze vergadering op de hoogte stellen


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1987/98 af 17. september 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 1627/89 om opkøb af oksekød ved licitation

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

formats: pdf print

text: 18. 9. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 256/19 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1987/98 af 17. september 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 1627/89 om opkøb af oksekød ved licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for oksekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1633/ 98 (2), særlig artikel 6, stk. 7, og ud fra følgende betragtninger: Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1627/89 af 9. juni 1989 om opkøb af oksekød ved licitation (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1898/98 (4), blev der indledt opkøb ved licitation i visse medlemsstater eller omr(cid:134)der af en medlemsstat for visse kvalitetsgrupper; anvendelsen af artikel 6, stk. 2, 3 og 4, i forordning (EØF) nr. 805/68 samt nødvendigheden af at begrænse interven- tion til de opkøb, der er nødvendige for at sikre en rimelig markedsstøtte, fører til, p(cid:134) grundlag af de note- ringer, som Kommissionen har kendskab til, i overens- stemmelse med bilagene til nærværende forordning, at ændre listen over medlemsstater eller omr(cid:134)der af en medlemsstat, hvor licitationen indledes, samt af de kvali- interventionsopkøb– tetsgrupper, der kan omfattes af UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilaget til forordning (EØF) nr. 1627/89 erstattes med bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 21. september 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 24. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 17. (3) EFT L 159 af 10. 6. 1989, s. 36. (4) EFT L 247 af 5. 9. 1998, s. 3. L 256/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 9. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualit(cid:132)tsgruppen Jq(cid:145)tg l(cid:146)kg (cid:147) peqiow(cid:146)r jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai ol(cid:145)der poi(cid:149)tgtor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres et groupes de qualit(cid:130)s vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualit(cid:133) di cui all’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros e grupos de qualidades referidos no nº 1 do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1627/89 J(cid:132)senvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhm(cid:132)t Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147) peqiow(cid:146)r jq(cid:145)tour l(cid:146)kour Member States or regions of a Member State (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros J(cid:132)senvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner Belgi(cid:137)/Belgique Deutschland Ireland Great Britain Northern Ireland Categor(cid:146)a A Kategori A Kategorie A Categor(cid:146)a C Kategori C Kategorie C Jatgcoq(cid:148)a A Jatgcoq(cid:148)a C Category A Cat(cid:130)gorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A U R (cid:253) (cid:253) Category C Cat(cid:130)gorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C O U R O (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253)


title: Resolución sobre la ejecución de la pena de muerte en Gaza

eurovoc_concepts:
Palestine
death penalty


title: QUESTION ECRITE no 2811/98 de Hiltrud BREYER à la Commission. Émoluments du président de la BCE

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European official
decision-making body (EU)
job access
pay
pension scheme
personnel administration
social security

text: C 135/122 Journal officiel des Communautés européennes FR 14. 5. 1999 (1999/C 135/145) QUESTION ÉCRITE E-2811/98 posée par Hiltrud Breyer (V) à la Commission (17 septembre 1998) Objet: Émoluments du président de la BCE Selon certaines informations fournies par la presse, ni M. Duisenberg, président de la BCE, ni les autres membres de la BCE ne connaissent le montant de leurs émoluments. 1. La Commission peut-elle indiquer le montant exact des émoluments des membres de la BCE? Dans la négative, quelles sont les raisons pour lesquelles ces informations sont refusées aux citoyens 2. de l’UE, ce qui revient à violer le principe de transparence? Réponse donnée par M. de Silguy au nom de la Commission (14 octobre 1998) Conformément au protocole no 3 sur les statuts du Système européen de banques centrales (SEBC) et de la Banque centrale européenne (BCE), les conditions d’emploi des membres du directoire de la BCE, en particulier leurs émoluments, pensions et autres avantages de sécurité sociale, font l’objet de contrats conclus avec la BCE. Elles sont fixées par le conseil des gouverneurs sur proposition d’un comité comprenant trois membres nommés par le conseil des gouverneurs et trois membres nommés par le Conseil. Les membres du directoire ne disposent pas du droit de vote sur ces questions (article 11. 3 des statuts du SEBC). En ce qui concerne le personnel de la BCE, les conditions d’emploi, y compris leurs émoluments, pensions et autres avantages de sécurité sociale, sont arrêtées par le conseil des gouverneurs sur proposition du directoire de la BCE (article 36. 1). Il n’appartient pas à la Commission de se prononcer sur les émoluments du personnel et des membres du directoire de la BCE, car elle n’est pas compétente pour la fixation de leurs conditions d’emploi. (1999/C 135/146) QUESTION ÉCRITE E-2815/98 posée par Fernando Fernández Martín (PPE) à la Commission (17 septembre 1998) Objet: Inondations en Chine Les récentes inondations qui se sont produites en Chine, à la suite du débordement du Yang-Tse Kiang, ont fait plus de 3 000 morts, ont entraîné la destruction de 5 millions de maisons et ont causé des préjudices à plus de 230 millions de personnes. Le montant des dommages est estimé à quelque 18 milliards d’écus, qu’il s’agisse notamment de la destruction des terres agricoles, des bâtiments et du matériel scolaire, des installations industrielles ou des logements. Quelle a été la contribution de la Commission à l’aide internationale en matière d’aliments, de médicaments, de matériel scolaire et d’aide d’urgence? La Commission entend-elle maintenir son aide au cours des prochains mois? Quelle est la première évaluation − même provisoire − des dommages causés, en particulier dans le domaine de l’environnement? Réponse donnée par Mme Bonino au nom de la Commission (21 octobre 1998) Les pluies diluviennes qui se sont abattues sur la Chine au cours des cinq derniers mois ont provoqué de graves inondations qui, d’après les estimations, touchent aujourd’hui 223 millions de personnes réparties sur 29 provinces du centre, sud-est et du nord de la Chine. La crue du Yangtze a atteint des niveaux records et dans de nombreuses régions les inondations seraient, de mémoire d’homme, les plus graves jamais enregistrées


title: Verordening (EG) nr. 1985/98 van de Commissie van 17 september 1998 tot vaststelling van de minimumverkoopprijzen voor rundvlees te koop aangeboden in het kader van de in Verordening (EG) nr. 1831/98 bedoelde openbare inschrijving

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention agency
meat processing industry
meat product
sale

text: L 256/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 9. 98 VERORDENING (EG) Nr. 1985/98 VAN DE COMMISSIE van 17 september 1998 tot vaststelling van de minimumverkoopprijzen voor rundvlees te koop aange- boden in het kader van de in Verordening (EG) nr. 1831/98 bedoelde openbare inschrijving DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 805/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector rundvlees (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1633/98 (2), en met name op artikel 7, lid 3, Overwegende dat een openbare inschrijving heeft plaats- gevonden voor de verkoop van bepaalde hoeveelheden rundvlees, vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 1831/98 van de Commissie (3); Overwegende dat krachtens artikel 9 van Verordening (EEG) nr. 2173/79 van de Commissie (4), laatstelijk gewij- zigd bij Verordening (EG) nr. 2417/95 (5), de minimum- verkoopprijzen van het vlees dat bij openbare inschrijving wordt verkocht, moeten worden vastgesteld met inachtne- ming van de ontvangen aanbiedingen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor rundvlees, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De minimumverkoopprijzen van rundvlees voor de open- bare inschrijving voorzien in Verordening (EG) nr. 1831/ 98, waarvoor tot uiterlijk 7 september 1998 aanbiedingen konden worden ingediend, zijn vastgesteld in de bijlage bij deze verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 september 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 24. (2) PB L 210 van 28. 7. 1998, blz. 17. (3) PB L 238 van 26. 8. 1998, blz. 3. (4) PB L 251 van 5. 10. 1979, blz. 12. (5) PB L 248 van 14. 10. 1995, blz. 39. 18. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 256/17 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en ecus por tonelada Mindstepriser i ECU/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in ECU per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi minimi espressi in ecu per tonnellata Minimumpr¶zen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em ecus por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat ecuina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i ecu per ton Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt IRELAND (cid:190) Intervention flank (INT 18) (cid:190) Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM (cid:190) Intervention flank (INT 18) (cid:190) Intervention forequarter (INT 24) 860 1 202 977 1 503


title: Verordening (EG) nr. 1980/98 van de Commissie van 17 september 1998 betreffende de opening en de wijze van beheer van communautaire tariefcontingenten en tariefplafonds en tot instelling van een communautair toezicht in het kader van referentiehoeveelheden voor bepaalde landbouwproducten van oorsprong uit de staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS)

eurovoc_concepts:
ACP countries
agricultural product
free circulation
originating product
tariff ceiling
tariff quota

text: 18. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 256/3 VERORDENING (EG) Nr. 1980/98 VAN DE COMMISSIE van 17 september 1998 betreffende de opening en de w¶ze van beheer van communautaire tariefcontin- genten en tariefplafonds en tot instelling van een communautair toezicht in het kader landbouwproducten van oorsprong uit de staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS) van referentiehoeveelheden voor bepaalde DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1706/98 van de Raad van 20 juli 1998 tot vaststelling van de regeling voor land- bouwproducten en door verwerking daarvan verkregen goederen, van oorsprong uit de staten in Afrika, het Cari- bische gebied en de Stille Oceaan (de ACS-staten) en tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 715/90 (1), inzon- derheid op artikel 30, Overwegende dat in de vierde ACS-EG-overeenkomst (2), hierna „de overeenkomst” genoemd, is bepaald dat sommige producten van oorsprong uit de staten van Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS) b¶ invoer in de Gemeenschap in het kader van tariefcon- tingenten, tariefplafonds of referentiehoeveelheden voor vr¶stelling of verlaging van de douanerechten in aanmer- king komen; dat deze in de overeenkomst bedoelde tarief- contingenten, tariefplafonds en referentiehoeveelheden jaarl¶ks dienen te worden geopend zolang de overeen- komst van toepassing is; Overwegende dat de Commissie tot taak heeft bepalingen betreffende de opening en de w¶ze van beheer van communautaire tariefcontingenten, tariefplafonds en refe- rentiehoeveelheden vast te stellen; Overwegende dat in Verordening (EEG) nr. 2454/93 van de Commissie van 2 juli 1993 houdende vaststelling van enkele bepalingen ter uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad tot vaststelling van het commu- nautair douanewetboek (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Veror- dening (EG) nr. 1677/98 (4), bepalingen z¶n opgenomen betreffende het beheer van de tariefcontingenten, die worden toegewezen in de chronologische volgorde van de data van aanvaarding van de aangiften voor het vr¶e verkeer, en betreffende het toezicht op de preferentiële invoer; Overwegende dat b¶ de onderhandelingen over de tussen- t¶dse herziening van de Overeenkomst van Lomé is over- eengekomen de w¶zigingen van de regeling met ingang van 1 januari 1996 toe te passen; dat, dientengevolge, moet worden bepaald dat de onderhavige verordening met ingang van deze datum van toepassing wordt ver- klaard en dat de Verordeningen (EG) nr. 1280/94 (5), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 896/95 (6), (EG) nr. (1) PB L 215 van 1. 8. 1998, blz. 12. (2) PB L 229 van 17. 8. 1991, blz. 3. (3) PB L 253 van 11. 10. 1993, blz. 1. (4) PB L 212 van 30. 7. 1998, blz. 18. (5) PB L 140 van 3. 6. 1994, blz. 10. (6) PB L 92 van 25. 4. 1995, blz. 12. 2763/94 (7), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2411/96 (8), en (EG) nr. 2942/95 (9), gew¶zigd b¶ Verorde- ning (EG) nr. 982/96 (10), van de Commissie met ingang van deze datum worden ingetrokken; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Comité douanewetboek, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. De in b¶lage A vermelde producten van oorsprong uit de staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS) die in de Gemeenschap in het vr¶e verkeer worden gebracht en die vergezeld gaan van een bew¶s van oorsprong dat in overeenstemming is met de bepalingen van het oorsprongsprotocol van de overeenkomst, komen voor vr¶stelling of verlaging van de douanerechten in aanmerking binnen de grenzen van de in de genoemde b¶lage vermelde tariefcontingenten. 2. De in dit artikel bedoelde tariefcontingenten worden door de Commissie beheerd overeenkomstig het bepaalde in de artikelen 308 bis, 308 ter en 308 quater van Veror- dening (EEG) nr. 2454/93. Elke lidstaat waarborgt de 3. van de betrokken producten gel¶ke en ononderbroken toegang tot de tariefcontingenten zolang daarin een voldoende hoeveelheid aanwezig is. importeurs Artikel 2 1. De in b¶lage B vermelde producten van oorsprong uit de staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS) die in de Gemeenschap in het vr¶e verkeer worden gebracht en vergezeld gaan van een bew¶s van oorsprong dat in overeenstemming is met de bepalingen van het oorsprongsprotocol van de overeenkomst, komen voor vr¶stelling van de douanerechten in aanmerking in de genoemde b¶lage binnen de grenzen van het vermelde tariefplafond. 2. Het in dit artikel bedoelde tariefplafond is onder- worpen aan communautair toezicht door de Commissie, in nauwe samenwerking met de lidstaten, overeenkomstig het bepaalde in artikel 308 quinquies van Verordening (EEG) nr. 2454/93. (7) PB L 294 van 15. 11. 1994, blz. 6. (8) PB L 329 van 19. 12. 1996, blz. 8. (9) PB L 308 van 21. 12. 1995, blz. 9. (10) PB L 131 van 1. 6. 1996, blz. 43. L 256/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 9. 98 Artikel 3 1. De in b¶lage C vermelde producten van oorsprong uit de staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS) die in de Gemeenschap in het vr¶e verkeer worden gebracht en vergezeld gaan van een bew¶s van oorsprong dat in overeenstemming is met de bepalingen van het oorsprongsprotocol van de overeenkomst, komen voor vr¶stelling van de douanerechten in aanmerking binnen de grenzen van de in de genoemde b¶lage vermelde referentiehoeveelheden en worden aan commu- nautair toezicht onderworpen. 2. De benuttingsgraad van de referentiehoeveelheden wordt op het niveau van de Gemeenschap vastgesteld aan de hand van de informatie die de Commissie van de lidstaten ontvangt overeenkomstig het bepaalde in artikel 308 quinquies van Verordening (EEG) nr. 2454/93. Artikel 4 De Commissie neemt in nauwe samenwerking met de lidstaten alle maatregelen die nodig z¶n voor de toepas- sing van deze verordening. Artikel 5 De Verordeningen (EG) nr. 1280/94, (EG) nr. 2763/94 en (EG) nr. 2942/95 worden ingetrokken. Artikel 6 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Z¶ is van toepassing met ingang van 1 januari 1996. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 september 1998. Voor de Commissie Mario MONTI Lid van de Commissie 18. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 256/5 B(cid:246)LAGE A betreffende de in artikel 1 bedoelde producten De omschr¶ving van de goederen is, onverminderd de regels voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur, slechts ter informatie vermeld. De preferentiële regeling wordt voor de toepassing van deze b¶lage bepaald door de strekking van de GN-codes zoals deze van toepassing z¶n op het t¶dstip waarop de onderhavige verordening wordt vastgesteld. Wanneer de GN-code voorafgegaan wordt door de letters „ex”, dan wordt de preferentiële regeling zowel door de GN-code als door de desbetreffende omschr¶ving bepaald. Volg- nummer GN-code Taric- onderver- deling (1) Omschr¶ving Omvang van het contingent per jaar of voor de aangeduide periodes (in ton) Contingent- recht (verlagings- percentage) 2 000 100 (*) Kerstomaten, vers of gekoeld, van 15 november tot en met 30 april 09. 1613 ex 0702 00 00 09. 1601 ex 0702 00 00 09. 1615 ex 0806 10 10 01 02 03 04 05 06 15 16 17 18 19 20 60 61 62 63 64 65 80 81 82 83 84 85 08 09 10 11 12 13 22 23 24 25 26 27 68 69 70 71 72 73 88 89 90 91 92 93 15 Tomaten, andere dan kers- tomaten, vers of gekoeld, van 15 november tot en met 30 april 2 000 60 (*) Druiven voor tafelgebruik, zonder pit, vers, van 1 tot en met 31 januari 400 100 L 256/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 9. 98 Volg- nummer GN-code Taric- onderver- deling (1) Omschr¶ving 09. 1616 ex 0806 10 10 85 09. 1610 09. 1612 0808 10 0808 20 10 0808 20 50 09. 1603 ex 0810 10 05 ex 0810 10 80 Druiven voor tafelgebruik, zonder pit, vers, van 1 tot en met 31 december Appelen, vers Peren, vers Aardbeien, vers, van 1 januari tot einde februari Aardbeien, november december vers, van 1 en met 31 tot (*) De verlaging geldt uitsluitend het ad-valoremdouanerecht. (1) De Taric-codes z¶n enkel geldig van 1. 1. 1998 tot en met 31. 12. 1998. Omvang van het contingent per jaar of voor de aangeduide periodes (in ton) Contingent- recht (verlagings- percentage) 400 100 1 000 2 000 1 600 50 (*) 65 (*) 100 18. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 256/7 B(cid:246)LAGE B betreffende de producten bedoeld in artikel 2 De omschr¶ving van de goederen is, onverminderd de regels voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur, slechts ter informatie vermeld. De preferentiële regeling wordt voor de toepassing van deze b¶lage bepaald door de strekking van de GN-codes zoals deze van toepassing z¶n op het t¶dstip waarop de onderhavige verordening wordt vastgesteld. Wanneer de GN-code voorafgegaan wordt door de letters „ex”, dan wordt de preferentiële regeling zowel door de GN-code als door de desbetreffende omschr¶ving bepaald. Volg- nummer GN-code Taric- onder- verdeling (1) Omschr¶ving Plafond voor de aangeduide periodes (in ton) 26. 0010 ex 0804 20 10 V¶gen, vers, van 1 november tot en met 30 april 200 (1) De Taric-codes z¶n enkel geldig van 1 januari tot en met 31 december 1998. B(cid:246)LAGE C betreffende de producten bedoeld in artikel 3 De omschr¶ving van de goederen is, onverminderd de regels voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur, slechts ter informatie vermeld. De preferentiële regeling wordt voor de toepassing van deze b¶lage bepaald door de strekking van de GN-codes zoals deze van toepassing z¶n op het t¶dstip waarop de onderhavige verordening wordt vastgesteld. Wanneer de GN-code voorafgegaan wordt door de letters „ex”, dan wordt de preferentiële regeling zowel door de GN-code als door de desbetreffende omschr¶ving bepaald. Volg- nummer 12. 0105 12. 0115 GN-code Taric- onderver- deling (1) Omschr¶ving Plafond voor de aangeduide periodes (in ton) ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 ex 0805 10 84 ex 0805 20 10 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 Sinaasappelen, vers of gedroogd, van 15 mei tot en met 30 september 25 000 Mandar¶nen (tangerines en satsuma’s daaronder clementines, begrepen); wilkings en dergel¶ke kruisingen van citrusvruchten, vers of gedroogd, van 15 mei tot en met 30 september 4 000 12. 0120 ex 0806 10 10 20 tafelgebruik, zonder pit, Druiven voor vers, van 1 februari tot en met 31 maart 100 (1) De Taric-codes z¶n enkel geldig van 1 januari tot en met 31 december 1998


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF om det fælles merværdiafgiftssystem (Momsudvalget) (KOM(97)0325 C4-0365/97 97/0186(CNS)) (Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
catalogue
committee (EU)
double taxation
new economic order


title: Challenges for urban infrastructure in the European Union.

eurovoc_concepts:
environmental protection
living conditions
management
town
town planning
urban centre


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2815/98 af Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN til Kommissionen. Oversvømmelser i Kina

eurovoc_concepts:
China
EU aid
Red Cross
aid to disaster victims
disaster area
emergency aid
flood
humanitarian aid
natural disaster
watercourse

text: C 135/122 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 14. 5. 1999 (1999/C 135/145) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2811/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (17. september 1998) Om: ECB-formandens løn Ifølge forlydender i pressen ved hverken ECB-formand Duisenberg eller de øvrige ECB-medlemmer, hvad de får i løn. 1. Kan Kommissionen oplyse, hvad ECB-medlemmerne præcis får i løn? Hvilke årsager er der i benægtende fald til at skjule disse oplysninger for borgerne i EU og derved 2. overtræde princippet om transparens? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (14. oktober 1998) I henhold til protokol nr. 3 om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Den Europæiske Centralbank (ECB) fastsættes ansættelsesvilkårene for medlemmerne af ECB’s direktion, især deres aflønning, pensioner og andre sociale ydelser, i kontrakter med ECB. De fastsættes af Styrelsesrådet efter forslag fra en komité, der består af tre medlemmer udnævnt af Styrelsesrådet og tre medlemmer udnævnt af Rådet. Direktionens medlemmer har ikke stemmeret i disse spørgsmål (artikel 11. 3 i statutten for ESCB). For så vidt angår ECB’s personale fastsættes ansættelsesvilkårene, herunder deres aflønning, pensioner og andre sociale ydelser, af Styrelsesrådet på forslag af ECB’s direktion (artikel 36. 1). Det er ikke Kommissionens opgave at udtale sig om aflønningen af ECB’s personale og direktions- medlemmer, idet den ikke har beføjelse til at fastsætte disses ansættelsesvilkår. (1999/C 135/146) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2815/98 af Fernando Fernández Martín (PPE) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Oversvømmelser i Kina De oversvømmelser, der for nylig har været i Kina som følge af, at floden Yangtze gik over sine bredder, har forårsaget over 3. 000 dødsfald og ødelæggelse af 5 millioner huse, hvilket har haft følger for over 230 millioner mennesker. De samlede skader, der omfatter ødelæggelse af landbrugsarealer, infrastruktur, skolebygninger og undervisningsmateriale, industrianlæg, boliger osv. , vurderes til ca. 18 milliarder ecu. Hvilket bidrag har Kommissionen ydet til den internationale bistand med hensyn til levnedsmidler, lægemidler, undervisningsmateriale og nødhjælp? Vil Kommissionen opretholde sin bistand i de kommende måneder? Hvad er den første vurdering − selv om den også måtte være foreløbig − af de skader, der er sket, navnlig på miljøet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino (21. oktober 1998) De sidste fem måneders omfattende og vedvarende regn i Kina har forårsaget alvorlige oversvømmelser, der nu berører en befolkning på skønsmæssigt 223 mio. mennesker i 29 provinser i det centrale, sydlige og nordlige Kina. Vandstanden i floden Yangtze har nået rekordhøjder, og i mange områder beskrives oversvømmelserne som de værste i mands minde


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2815/98 dell'on. Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN alla Commissione. Inondazioni in Cina

text: C 135/122 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 14. 5. 1999 (1999/C 135/145) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2811/98 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (17 settembre 1998) Oggetto: Stipendio del Presidente della BCE Secondo notizie riportate dalla stampa, né il sig. Duisenberg, Presidente della BCE, né gli altri membri della BCE, sanno quale stipendio percepiranno. 1. Può la Commissione indicare quali sono esattamente gli stipendi dei membri della BCE? In caso negativo, per quale motivo i cittadini dell’UE sono privati di tale informazione se si viola il 2. principio della trasparenza? Risposta data dal sig. de Silguy in nome della Commissione (14 ottobre 1998) Conformemente al protocollo n. 3 sullo statuto del Sistema europeo di banche centrali (SEBC) e della Banca centrale europea (BCE), le condizioni e le modalità di impiego dei membri del comitato esecutivo della BCE, in particolare il loro trattamento economico, pensionistico e previdenziale, sono oggetto di contratti stipulati con la BCE. Dette condizioni sono stabilite dal consiglio direttivo, su proposta di un comitato comprendente tre membri nominati dal consiglio direttivo stesso e altri tre nominati dal Consiglio. I membri del comitato esecutivo non hanno diritto di voto su tale materia (articolo 11. 3 dello statuto del SEBC). Per quanto riguarda il personale della BCE, le condizioni di impiego, tra cui le retribuzioni e il trattamento pensionistico e previdenziale, sono stabilite dal consiglio direttivo su proposta del comitato esecutivo (articolo 36. 1). Non spetta alla Commissione pronunciarsi sulle retribuzioni del personale e dei membri del comitato esecutivo della BCE, non essendo essa competente per la fissazione delle loro condizioni di impiego. (1999/C 135/146) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2815/98 di Fernando Fernández Martín (PPE) alla Commissione (17 settembre 1998) Oggetto: Inondazioni in Cina Le recenti inondazioni in Cina dovute allo straripamento del fiume Yangtze hanno causato più di 3 mila morti e hanno provocato la distruzione di 5 milioni di case, coinvolgendo più di 230 milioni di persone. I danni totali relativi alla distruzione di terre coltivate, infrastrutture, edifici e materiale scolastico, istallazioni industriali, abitazioni, ecc. si valutano a circa 18 miliardi di ecu. Qual è stato il contribuito della Commissione agli aiuti internazionali in materia di alimenti, di materiale medico e scolastico e di aiuti di emergenza? Intende la Commissione mantenere i propri aiuti nei prossimi mesi? Qual è una prima valutazione, per quanto provvisoria, dei danni causati in particolare per quanto riguarda l’ambiente? Risposta data dalla sig. ra Bonino in nome della Commissione (21 ottobre 1998) Le continue e forti precipitazioni registrate in Cina negli ultimi cinque mesi hanno causato gravi inondazioni che, secondo le stime, interessano circa 223 milioni di persone in 29 province nelle regioni centrale, sudorientale e settentrionale. Il fiume Yangtze ha raggiunto livelli record e in molte zone le alluvioni sono state descritte come le peggiori a memoria d’uomo