title: Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens grønbog om konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf - Mod en informationssamfundsstrategi«

eurovoc_concepts:
approximation of laws
economic convergence
information technology
pluralism in the media
telecommunications

text: C 373/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 4. 9. Regionsudvalget påpeger endelig, at den hastige teknologiske udvikling indebærer, at der hele tiden indføres nye teknologier, samt at behovet for standardi- sering til stadighed er aktuelt. I forbindelse med denne vedvarende forandringsproces er det vigtigt, at Regions- udvalget, der repræsenterer borgerne og de folkevalgte organer på lokalt og regionalt niveau, fortsat inddrages på et tidligt stadium. Bruxelles, den 17. september 1998. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens grønbog om konvergensen mellem telekom- munikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivnings- mæssige implikationer heraf — Mod en informationssamfundsstrategi« (98/C 373/05) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til »Grønbog om konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf — Mod en informationssamfundsstrategi« (KOM(97) 623 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. december 1997 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til sin beslutning af 13. maj 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 »Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet«, under henvisning til Underudvalg 3’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 149/98 rev. ), som blev vedtaget den 7. juli 1998 med Risto Koivisto og Frank Nash som ordførere — på den 25. plenarforsamling den 16. -17. september 1998 (mødet den 17. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse. Regionsudvalget: 1) Anser det for yderst vigtigt, at der indledes en diskussion om udvikling af lovgivning som svar på konvergensen. Er enig med Kommissionen i, at der generelt bør 2) være så lidt lovgivning som muligt. 3) Mener, at det fra en regional synsvinkel er bedre med omfattende international standardisering og global konkurrence end markedsbeskyttelse på basis af fortrins- vis europæiske standarder og lovgivning. samfundsmæssige mål. De overordnede samfundsmæs- sige mål vil utvivlsomt øge behovet for konkurrencelov- givning. Påpeger, at selv om der på det regionale plan er 5) visse risici i forbindelse med konvergensen, åbner denne samtidig nye muligheder for de aktive på området. 6) Henviser til de store regionale forskelle i mediekul- tur og infrastruktur, når konvergensens betydning skal vurderes, hvilket grønbogen ikke tager tilstrækkeligt hensyn til. Konstaterer, at grønbogen lægger for stor vægt på 4) markedsudvikling og alt for lidt vægt på de overordnede Betragter konvergensens trussel mod europæisk 7) produktion af indhold som et alvorligt problem. 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/27 8) Mener ikke, at konvergensen vil have nogen stor positiv indvirkning på den samlede beskæftigelse, selv om der vil ske betydelige forandringer hvad angår placeringen af arbejdspladser inden for de berørte sektorer. Advarer mod at overdrive udviklingens hastighed 9) og understreger, at udviklingen af traditionel infrastruk- tur i de berørte sektorer længe vil være af stor betydning for hovedparten af befolkningen. 10) Håber, at navnlig forskningsprojekter om, hvor- dan den nuværende infrastrukturs kapacitet kan forbed- res, vil kunne fremme regionernes samhørighed. 11) Understreger behovet for at udvikle universelle regler for god praksis i stedet for lovgivning, navnlig hvad angår beskyttelse af privatlivets fred, beskyttelse af mindreårige og andre målsætninger af almen interesse. De universelle regler skal kombineres med en lovgivning, der straffer overtrædelser. Det er formentlig nødvendigt med EU-lovgivning, da national lovgivning næppe slår til. 12) Påminder Kommissionen om, at mange random- råder fortsat har stort behov for analoge net, og at operatørerne i disse regioner i en konkurrencesituation har begrænsede muligheder for at foretage kompenseren- de investeringer, og håber, at der vil blive taget hensyn til denne specielle situation, når frekvensernes fremtid skal behandles. 13) Anser det for vigtigt, at der sikres adgang til konkurrerende on-line datatjenester, f. eks. gennem at udvikle det almene tjenesteudbud og udnytte mulighe- derne i forbindelse med konvergensen. 14) Understreger, at nationale og regionale operatø- rer, især inden for offentlig radio- og tv-virksomhed, sidder inde med den bedste information til at træffe beslutninger om f. eks. autorisationer. 15) Mener, at man ved tilpasningen af den nuværende lovgivning bør stræbe efter at skabe nye rammer for mange on-line og interaktive tjenester, som skal sameksistere med rammerne, som for øjeblikket finder anvendelse på traditionelle telekommunikations- og radiospredningsaktiviteter, og som det er nødvendigt at bygge på. 1. Baggrund 1. 1. Kommissionens »Grønbog om konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæs- sige implikationer heraf« har til formål at indhente kommentarer fra alle aktører på telemarkedet med henblik på at fastlægge de mulige rammer for lovgiv- ningen på hele området. 1. 2. Grønbogen imødekommer behovet for en debat. Den stiller sig bevidst i spørgerens rolle. Den analyserer spørgsmål, identificerer valgmuligheder og rejser spørgs- mål til offentlig debat. Den tager ikke stilling og drager ingen konklusioner på dette stadium. 2. Resumé af Kommissionens grønbog 2. 1. Konvergensen på kommunikationsområdet defi- neres i sin simpleste form som forskellige netplatformes kapacitet til at bære stort set ens tjenester eller sammen- smeltning af forbrugerapparater såsom telefon, fjernsyn og pc. 2. 2. Det måske mest radikale eksempel på konvergen- sens brede karakter på teleområdet er Internettet. Grøn- bogen påpeger, at Internettet både er den symbolske og vigtigste drivkraft bag konvergensen. Det er et middel til at levere såvel eksisterende tjenester (elektronisk post, video, lyd, taletelefoni) som helt nye tjenester (f. eks. World Wide Web) til forbrugerne. Det er i den forbindel- se interessant at bemærke, at antallet af Internet-brugere årligt fordobles. 2. 3. Internettet har gennemgået en anderledes udvik- ling end den traditionelle tv- og radiovirksomhed og teletjenesterne. Det har generelt været styret af brugerne. Internettets decentrale karakter ses af mange som den eneste vigtige grund til dets succes. Eksempler på Internettets konvergens af særskilte kommunikations- systemer er dets radio- og tv-indhold, der reguleres på traditionel vis, og den private kommunikation, som traditionen tro ikke reguleres. Disse forskellige traditio- ner udgør en af de vigtigste udfordringer i forbindelse med reguleringen af Internettet. 16) Foretrækker med hensyn til de af Kommissionen skitserede valgmuligheder en kombination af første og anden valgmulighed, dvs. at skabe nye rammer for on-line og interaktive tjenester, som skal sameksistere med de gældende retlige bestemmelser, og som det fortsat er nødvendigt at bygge på. 2. 4. Med hensyn til den økonomiske og industrielle konkurrenceevne gør grønbogen opmærksom på faren for, at Europa overhales af andre og større handelsblok- ke, som vil høste fordelene af en mere positiv strategi, såfremt Europa ikke forstår at udnytte konvergensens muligheder. C 373/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 2. 5. Grønbogen påpeger, at EU er nødt til at styrke EU-virksomhedernes konkurrenceevne, så borgerne kan udnytte mediernes muligheder optimalt, og markeds- væksten dermed kan omsættes i arbejdspladser. 2. 6. Grønbogen påpeger også, at der er behov for at øge uddannelsestilbuddene til medarbejderne, så disse kan udrustes med den rette kombination af færdigheder på et telemarked under konstant forandring. 2. 7. At forbrugsmønstrene på hele teleområdet har forandret sig, understreges af den kendsgerning, at der i 1998 for første gang vil blive solgt flere pc’er end tv-apparater på verdensplan. Og det skønnes, at forbru- gerne i år 2005 vil tilbringe dobbelt så meget tid foran pc’en som tv’et. 2. 8. Et tydeligt bevis på konvergensen mellem tv- apparater og pc’er er den kendsgerning, at mange i elektronikindustrien mener, at tv-apparater med indbyg- gede pc-funktioner, herunder Internet-adgang, vil blive en vigtig attraktion på markedet for forbrugerapparater inden for en overskuelig fremtid. Grønbogen udpeger en række lovgivningsmæs- 2. 9. sige hindringer: — Definitioner — Markedsadgang og autorisation — Adgang til net, til adgangsstyringssystemer og til indhold — Adgang til frekvensspektret — Standarder — Prissætning — Individuelle forbrugerinteresser. 2. 10. Grønbogen opstiller følgende fem principper, der kan udgøre et fælles grundlag for fremtidige frem- gangsmåder i de sektorer, der berøres af konvergens: — Lovgivning bør begrænses til det strengt nødvendige for at nå klart identificerede mål. — Den fremtidige lovpraksis bør tilgodese brugernes behov. — Lovgivningsmæssige beslutninger bør baseres på et behov for klare og forudsigelige rammer. — Sikring af fuld deltagelse i et konvergeret miljø. — Uafhængige og effektive lovgivere vil være af central betydning i et konvergeret miljø. 3. Generelle bemærkninger 3. 1. Regionsudvalget takker Kommissionen for at have taget initiativ til denne meget vigtige debat. Selv om termen »konvergens« er af meget ny dato, er det ved at blive et nøglebegreb i forbindelse med informations- samfundet. Konvergensen på markederne og i teknologierne 3. 2. er en naturlig proces i forbindelse med informationssam- fundets udvikling. Den må accepteres på godt og ondt og adskiller sig hverken af karakter eller lovgivningsmæssigt væsentligt fra de igangværende forandringer inden for bl. a. finanssektoren. 3. 3. Ligesom informationssamfundet generelt medfø- rer også konvergensen store strukturelle forandringer på det regionale og lokale niveau, der eventuelt kan have en negativ indvirkning på regionaludviklingen. 3. 4. Men ligesom informationssamfundet tilbyder konvergensen også regionerne nye redskaber og mulig- heder. 3. 5. Det vigtigste mål for EU’s foranstaltninger på basis af grønbogen og responsen på denne bør være at finde en balanceret strategi, som på den ene side a) garanterer markedernes og de relevante europæiske sektorers konkurrenceevne samt den kulturelle ud- vikling, b) men på den anden side sikrer, at regionerne selv, eventuelt med støtte fra EU’s fælles strukturpolitik, kan udnytte mulighederne i forbindelse med konver- gensen og udviklingen af informationssamfundet generelt. Selv om konvergensen navnlig har stor indvirk- 3. 6. ning på Europas regioner, tager grønbogen slet ikke hensyn til den regionale dimension, end ikke til de særdeles vigtige regionale forskelle mellem, hvordan tjenesterne i de sektorer, der berøres af konvergensen, bruges. Ifølge forskellige opgørelser svinger avisers og blades andel af mediemarkedet blot på medlemsstats- niveau mellem 25 og 75 %, tv’s andel mellem 9 og 62 % og radios andel mellem 3 og 17 %. Hvad angår Internet-brug er der endnu større nationale og regionale forskelle. 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/29 4. Konvergensens generelle betydning for regionerne for informationssamfund man ønsker at styre Europa hen imod gennem f. eks. at lovgive om konvergensen. 4. 1. Regionsudvalget påpeger, at konvergensen kan have negative virkninger på regionerne og den regionale samhørighed i Europa, såfremt a) de store globale koncerner inden for indholds- og kommunikationssektorerne får en position, hvor de ud fra deres egne kommercielle behov enerådigt kan definere såvel indholdet af informationssamfundets tjenester som den geografiske adgang til disse tje- nester, b) lovgivningen fortsat blot udvikles med sigte på tv- og radio-virksomhed samt kommunikationsteknolo- gierne, c) faldet i arbejdspladser i de traditionelle sektorer, der er berørt af konvergensen (radio, tv, aviser og blade), er større end det antal, som de nye, primært små virksomheder i sektoren kan skabe. Efter Regionsudvalgets opfattelse åbner konver- 4. 2. gensen nye muligheder for regionerne, f. eks. a) adgang til de samme tjenester ved at anvende forskellige forbindelser og brugergrænseflader med henblik på at opnå den for forbrugeren og regionen bedste løsning, såsom — adgang til Internettet via enten pc, tv og/eller mobiltelefon gennem opkobling til et fast data- net, telefonnet, satellitter, kabel-tv-net og/eller net, der oprindelig var beregnet på at distribuere energi; — med udviklingen af datanetkapaciteten og øvrige teknologiske løsninger bliver Internettets funk- tion som konvergensens drivkraft til et stadig mere mangesidigt redskab. b) Både private og offentlige indholdsproducenter kan, uanset geografisk beliggenhed, nå ud til langt flere kunder, fordi der bliver flere alternative muligheder for at få adgang til disse tjenester. c) Konvergensen forventes at skabe mange nye små virksomheder, hvis aktiviteter ikke er afhængige af deres beliggenhed. 5. Konvergensen og det europæiske informationssam- fund 5. 1. Regionsudvalget noterer især, at Kommissionen ved udarbejdelsen af spørgsmålene end ikke sammen- fatningsvis har defineret sin holdning til, hvilken form 5. 2. Markedsinteresserne prioriteres klart højest i Kommissionens grønbog, mens målsætningerne af almen interesse ofte snarere er hindringer eller komplice- rende faktorer. Dette er et acceptabelt udgangspunkt, fordi det er en forudsætning for beskæftigelsen, at erhvervslivet kan reagere hurtigt på forandringerne på de globale markeder. Regionsudvalget mener dog, at det ville være lettere at udvikle lovgivning, hvis man fra starten meldte ud om, hvordan man ønsker, at det europæiske informationssamfund skal se ud. 6. Spørgsmål 1: Arten og indvirkningen af konvergens i dag 6. 1. Grønbogen beskriver mange af konvergens- fænomenets former, der selvfølgelig giver et fingerpeg om udviklingens retning, men samlet set endnu er af begrænset størrelse. Regionsudvalget påpeger, at det ud fra de aktuelle tendenser er meget svært at forudsige forbrugernes adfærd, der dog i sidste ende afgør foran- dringens indhold og hastighed. Alt i alt har konvergensen for øjeblikket en meget ujævn indvirkning på forskellige mennesker og virksomheder og i praksis ingen virkning på en meget stor del af befolkningen. 6. 2. Regionsudvalget betragter den svækkede posi- tion for europæisk indhold i de sektorer, der berøres af konvergensen, som en foruroligende udvikling. Et af de mest centrale spørgsmål i hele debatten er, hvordan man med en markedsstyret konvergens kan sikre produktio- nen af europæisk indhold. 7. Spørgsmål 2: Den socialøkonomiske, erhvervsmæs- sige og forbrugerrelaterede virkning af konvergensen 7. 1. Stigningen i antallet af arbejdspladser som følge af konvergensen er efter Regionsudvalgets opfattelse et meget kortvarigt fænomen. Det står imidlertid klart, at konvergensen vil have stor indvirkning på placeringen af arbejdspladser. Det er lige så sikkert, at mange af de traditionelle erhverv i de berørte sektorer med tiden vil forsvinde. 7. 2. Konvergensen er på den anden side velegnet til at give også meget små, om end fleksible, virksomheder mulighed for at operere med succes i de berørte sektorer. Denne forandringscyklus i erhvervslivet vil tage fart både i de mindste og største virksomheder. Det er C 373/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 derimod ikke sandsynligt, at et stort antal mellemstore virksomheder kan overleve i længere tid i de konverge- rende sektorer. Eftersom det samlede fald i arbejdspladser frem 7. 3. for alt afhænger af, hvor fleksibelt nye små virksomheder kan få adgang til sektorerne og hvor let det er for personer, som har mistet deres arbejde på grund af konvergensen, at starte egen virksomhed, er det vigtigt at vide, om bureaukratiet i forbindelse med lovgivningen af sektorerne lægger uoverstigelige hindringer i vejen for nye iværksættere. Set fra denne synsvinkel kan den lette adgang indebære mindre lovgivning (bl. a. vedrørende udstedelse af autorisationer), men også skærpet lovgivning, navnlig vedrørende målsætningerne af almen interesse. I så fald vil en overordnet holdning til f. eks. privatlivets fred kunne give nye virksomheder og sektorerne som helhed en bedre forståelse af disse målsætningers indhold. 7. 4. I betragtning af de store forskelle mellem Europas regioner for så vidt angår omfanget og måderne, som tv, radio, aviser og blade samt de nye nettjenester o. l. anvendes på, er det naturligt, at konvergensens indvirkning også er meget forskellig fra region til region. Hvad angår den teknologiske infrastruktur (bredbånds data, kabel-tv og mobiltelefonnet) kan man forudse, at konvergensen vil foregå hurtigere og over en bredere front i regioner med en mere intensiv udnyttelsesgrad. 7. 5. Regionsudvalget henleder Kommissionens op- mærksomhed på de store forskelle, der for øjeblikket hersker mellem medlemsstaterne og dermed mellem regionerne for så vidt angår brugen af de forskellige kommunikationsmidler. 7. 6. End ikke i de mest avancerede lande har multime- diecomputere og Internet nogen dominerende position, og det er tænkeligt, at den nuværende vækst vil udjævnes. Skønt Europa må forblive konkurrencedygtig på dette område, påpeger Regionsudvalget, at målsætningerne og værdierne for private borgere og virksomheder i en overskuelig fremtid ikke skal defineres på grundlag af et informationsnet-baseret erhvervsliv. 7. 8. Hvad angår de store regionale forskelle fæster Regionsudvalget større værdi ved forsknings- og udvik- lingsprojekter, som gør det muligt at få mere ud af allerede foretagne investeringer, end ved projekter, der, hvis de skulle gennemføres i stor skala, i praksis ville kræve enorme summer til infrastruktur. Det er derfor interessant at bemærke det arbejde, der er blevet gjort for at opgradere transmissionshastigheden for almindelige kobberkabler til multimediecomputernes niveau. 8. Spørgsmål 3: Hindringer for konvergens 8. 1. Grønbogen gennemgår både nuværende og po- tentielle hindringer for konvergensen. Regionsudvalget har ikke noget at tilføje til denne liste, men understreger, at visse hindringer, såsom opsplitningen af radio- og tv-virksomhed og forskellige aspekter i forbindelse med tildeling af tilladelser fra en regional vinkel ofte betragtes indhold, og som vigtige faktorer for udbuddet af man kan med lige så god ret betragte disse som samfundsmæssige minimumskrav til konvergensen. 9. Spørgsmål 4: Konvergensens indvirkning på den nuværende lovgivning 9. 1. Markedskræfterne vil sikkert også fremover spil- le en nøglerolle i forbindelse med reguleringen af udviklingen, og konvergensen er en oplagt mulighed for og forpligtelse til at tilnærme og derved beskære lovgivningen. Hvis målsætninger af almen interesse bliver prioriteret højt, som Regionsudvalget håber, vil dette formentlig også øge behovet for konkurrencelov- givning. Grønbogen giver eksempler på, hvordan lovgiv- 9. 2. ningen i forbindelse med en bestemt tjeneste varierer afhængig af den teknologi, der er blevet anvendt til at levere tjenesten til forbrugeren. Dette viser, at det er nødvendigt at sætte spørgsmålstegn ved mange af de grundlæggende lovgivningsprincipper. Regionsudvalget understreger imidlertid, at der ofte er fundamentale forskelle mellem de berørte sektorers produkter, hvilket indebærer, at en ændring af de nuværende principper gennem en lovgivningsmæssig konvergens kan have uønskede virkninger. 10. Spørgsmål 5: Overvindelse af hindringerne: Etable- ring af det rette lovgrundlag for erhvervslivet og forbrugerne Regionsudvalget understreger, at man i diskus- 7. 7. sionen om konvergensen inden for telekommunikation ikke bør glemme, at de traditionelle medier fortsat spiller en vigtig betydning for borgerne og demokratiet i EU. Det er derfor nødvendigt at investere i udviklingen af disse medier — herunder f. eks. også digital radio og tv — og ikke blot fokusere på informationsnettene. Regionsudvalget mener, at de teknologiske defi- 10. 1. nitioner, der i grønbogen er beskrevet som hindringer, selvfølgelig løbende må videreudvikles, bl. a. ved at tage hensyn til konvergensen og sikre en ensartet behandling af det samme indhold, uanset hvilken teknologi det er blevet leveret med. Regionsudvalget understreger imidlertid, at sidstnævnte overvejelse fra en lovgivnings- 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/31 mæssig synsvinkel er mindre vigtig for visse kommunika- tionsmidlers vedkommende end sektorens særlige ka- rakter. 10. 2. Regionsudvalget understreger, at EU’s vigtigste lovgivningsmæssige opgave bør være at skabe klare regler for god praksis, som kan gøre det lettere for bl. a. virksomheder at tilegne sig behovet for at beskytte oplysninger, der vedrører privatlivets fred. 10. 3. Grønbogen foreslår, at man overvejer en tids- plan for afviklingen af de analoge tjenester. I mange regioner har de analoge net dog en lang historie og drives af televirksomheder, som har en monopolstilling og hvis drifttilladelse eller tilsvarende regelværk også pålægger operatøren et ansvar for den geografiske dækning. Derfor har disse ofte også den bredeste dækning. Med liberaliseringen af telekommunikations- sektoren har de nye digitale trådløse medier på den anden side hidtil overvejende været koncentreret dér, hvor brugervolumen er størst. I lande med et dækkende mobiltelefonnet er der intet, som tyder på, at disse net hurtigt erstattes af digitale tjenester i de mest fjerntliggende regioner. Regionsudvalget betragter det derfor som særdeles vigtigt, at man indtil videre bevarer de analoge nets frekvensspekter og med forhåndenvæ- rende midler samtidig fremskynder udbygningen af de digitale net til de regioner, som markederne ikke finder tilstrækkelig interessante. Fastsættelse af et tidspunkt for overgangen bør snarere afhænge af situationen i de enkelte regioner end knyttes til en bestemt dato. Regionsudvalget understreger, at det ikke er i 10. 4. nogens interesse at beskytte sit eget marked ved hjælp af standarder. En sådan standardisering bør snarere være global for at sikre forbrugerne tjenester til en rimelig pris. 10. 5. Eftersom konvergensen gør det muligt at opnå adgang til de samme tjenester via forskellige grænsefla- der, har den allerede haft en positiv indvirkning på forskellige forbrugergruppers (f. eks. handikappedes) muligheder for at anvende disse tjenester. Det er klart, at en konvergens, der styres af markedskræfterne, i sig selv ikke vil kunne tilgodese meget små kundegruppers særbehov, men ved hjælp af offentlige midler vil det teknologisk set både blive lettere og billigere at udvikle disse tjenester. 11. Spørgsmål 6: Sikring af målsætninger af almen interesse i lyset af konvergens 11. 1. Grønbogen nævner bl. a. følgende målsætninger af almen interesse: — adgang overalt til det almene tjenesteudbud eller bestemte tjenester til en rimelig pris; — offentlig tv- og radio-virksomhed; — beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse; — databeskyttelse, f. eks. krypteringsmetoder og digita- le signaturer; — kulturel mangfoldighed; — beskyttelse af mindreårige; — lov og orden. Efter Regionsudvalgets opfattelse er der især 11. 2. behov for at udvikle lovgivning baseret på regler for god praksis i forbindelse med målsætninger af almen interesse om f. eks. databeskyttelse, kulturel mangfoldighed og beskyttelse af mindreårige. Disse regler bør være univer- selt kendte og aktørerne i de berørte sektorer bør gøre dem til deres egne hovedprincipper. Der dukker hele tiden nye huller op i lovgivningen, et problem konvergen- sen vil kunne afhjælpe samtidig med, at den opfylder målsætninger af almen interesser. 11. 3. Regionsudvalget betragter etableringen af et alment tjenesteudbud som en vigtig forudsætning for det europæiske informationssamfund. Konvergensen åbner nye muligheder for at opfylde dette mål ved at give borgerne let adgang til de samme tjenester via forskellige brugergrænseflader og net. 11. 4. Definitionsmæssigt har konvergensen to konse- kvenser: på den ene side vil behovet for at definere et universelt tjenesteudbud på grundlag af en bestemt teknologi mindskes; på den anden side vil der på visse områder, navnlig inden for databeskyttelse, være et behov for mere præcise definitioner. 11. 5. En betragtelig del af målsætningerne af almen interesse er af en sådan art, at alle aktører bør have et ensartet og lige stort ansvar for dem. Regionsudvalget mener også, at det er vigtigt at udvide forsyningspligten til at omfatte to ægte konkurrerende valgmuligheder. Fra en regional synsvinkel vil der fortsat være et stort behov for offentlige tv- og radionet, men disse net kunne stilles til rådighed for et stadigt stigende antal tjenesteleverandører. 11. 6. Regionsudvalget henleder især Kommissionens opmærksomhed på den modsætning, der eksisterer i de berørte sektorer mellem fri konkurrence og forsynings- pligt og håber, at der i den henseende kan udvikles brugbare løsninger. For eksempel er visse operatører underlagt regionale forpligtelser, mens andre frit kan satse på de bedste og mest indbringende markeder. Én mulighed ville være en mere hyppig og systematisk C 373/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 anvendelse af regionalpolitiske instrumenter såsom strukturfondene til at sikre, at det almene tjenesteudbud har bred dækning, hvilket kunne indebære, at hver region skulle definere de almene tjenester. Eksempler på brugen af strukturfondsmidler til at støtte gennemfø- relsen af et alment tjenesteudbud kan i hvert fald findes i samhørighedslandene og mål nr. 6-regionerne i Sverige. 13. Spørgsmål 8: De internationale aspekter ved kon- vergens 13. 1. Efter Regionsudvalgets opfattelse vil nye lovgiv- ningsmæssige foranstaltninger kun have meget begræn- sede virkninger, om end de kan få en negativ indvirkning på Europas konkurrenceevne, hvis de ikke er globale. 11. 7. De nuværende skattesystemer kunne indrettes på en sådan måde, at de berørte sektorer havde bedre muligheder for at anvende offentlige midler til at gennemføre forsyningspligten og skabe nye arbejds- pladser. 12. Spørgsmål 7: Lovgivningens fremtidige udform- ning 12. 1. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at der er behov for at tage lovgivningsspørgsmålet op til fornyet overvejelse. Grønbogen diskuterer de forskellige lovgivningsniveauer fra en række vinkler. Måske er nøglespørgsmålet her, hvorvidt man fortrinsvis skal lovgive om den teknologi, der anvendes til at levere tjenesterne (datanet, radio, telefon, tv osv. ) eller om tjenesternes indhold, hvilket ville betyde, at principperne vedrørende f. eks. databeskyttelse, indhold, intellektuel ejendomsret, selv handels- og forbrugerbeskyttelse i stor udstrækning ville være adskilt fra teknologien. I mange medlemsstater er lovgivningen baseret 12. 2. på principper, der er gamle og delvist forældede. Udviklingen af de lovgivningsmæssige rammer bør selvfølgelig tage hensyn til konvergensens virkninger, som det allerede i en vis udstrækning er tilfældet. Hver medlemsstat kan klart selv vælge, hvilken løsning der er den bedste og mest effektive i relation til dets administrative strukturer. Regionsudvalget mener, at der stadig væk er 12. 3. brug for en fælles lovgivningsstrategi i forbindelse med bl. a. fordeling af frekvenser og udstedelse af tilladelser for at sikre en glidende og harmonisk udvikling, og at de nuværende myndighedsniveauer i princippet er velegnede til dette formål. Der bør heller ikke lægges nogen begrænsninger på de lokale og regionale myndig- heders muligheder for at træffe beslutninger angående bl. a. tjenesteleverandører over kabel-tv-net, eftersom myndighederne på dette niveau har det bedste kendskab til forbrugernes behov. 13. 2. I forbindelse med planlægningen af yderligere tiltag henleder Regionsudvalget Kommissionens op- mærksomhed på de lokale og regionale operatørers centrale betydning for gennemførelsen af det europæiske informationssamfund. Regionsudvalget har fremlagt argumenter for dette synspunkt i en række udtalelser om informationssamfundet. 13. 3. Dette indebærer, at samarbejdet mellem EU’s regioner og regionerne i de central- og østeuropæiske lande og støtte til sådanne aktiviteter er en af de vigtigste måder, hvorpå man kan tilskynde disse lande til at udnytte konvergensens muligheder. 14. Spørgsmål 9: Principper og mulige strategier på baggrund af konvergensen 14. 1. Regionsudvalget mener, at konvergensen i løbet af de næste få år vil skabe et helt nyt lovgivningsgrundlag og samtidig delvist underminere begrundelsen for den eksisterende sektorspecifikke lovgivning. Regionsudvalget påpeger også, at der er adskilli- 14. 2. ge andre lovgivningsmekanismer i EU, der har en stor indvirkning på konvergensen, men ikke nævnes i grønbogen, hvoraf beskatning selvfølgelig er den vigtigste. 14. 3. Grønbogen præsenterer til sidst tre valgmu- ligheder i forbindelse med lovgivningens udvikling, som tager det for givet, at det er nødvendigt at tilpasse eksisterende lovgivningsstrategier til konvergensen: Valgmulighed 1: Bygge videre på og eventuelt udvide de nuværende strukturer snarere end at skabe nye. Valgmulighed 2: Udvikle et nyt lovgivningsgrundlag for mange on-line og interaktive tjenester, som skulle sameksistere med lovgivningen for traditionel radio- og tv-spredning. Valgmulighed 3: Forsøge at skabe et omfattende lov- givningsgrundlag, der anvender den samme lovgivnings- mæssige fremgangsmåde over for alle tre sektorer. 14. 4. For så vidt angår offentlig radio- og tv- virksomhed bemærker Regionsudvalget, at der ikke er nogen begrundelse for at overføre beslutningsbeføjelser fra de nationale og i en vis udstrækning regionale myndigheder til EU-niveau. 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 373/33 14. 5. En væsentlig del af den eksisterende lovgivning eller i hvert fald de principper, den baseres på, kan direkte anvendes på de elektroniske tjenester på områder såsom intellektuel ejendomsret, beskyttelse af privatli- vets fred osv. Ligeledes afviger kravene til forbrugerbe- skyttelse i forbindelse med elektronisk handel ikke væsentligt fra de krav, der allerede gælder på andre områder. Bruxelles, den 17. september 1998. 14. 6. Regionsudvalget mener, at en kombination af første og anden valgmulighed er den bedste løsning, dvs. at skabe nye rammer for mange on-line og interaktive tjenester, som skal sameksistere med rammerne, som for øjeblikket finder anvendelse på traditionelle telekom- munikations- og radiospredningsaktiviteter, og som det fortsat er nødvendigt at bygge på. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om »Det afgiftsfri salg i EU og dets betydning for regionerne« (98/C 373/06) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Rådets direktiv 91/680/EØF (1) af 16. december 1991 og 92/12/EØF (2) af 25. februar 1992, der vedrører ophævelse af ordningen vedrørende afgiftsfrit salg i EU, under henvisning til præsidiets beslutning af 12. marts 1998 om i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 4, at udarbejde en initiativudtalelse om emnet og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6, under henvisning til arbejdsdokument fra Europa-Parlamentets generaldirektorat for forskning fra oktober 1997 om »De sociale og økonomiske konsekvenser af at afskaffe det afgiftsfri salg i EU« (3), under henvisning til konklusionerne fra Parlamentets offentlige høring om toldfri handel den 29. oktober 1997, under henvisning til Parlamentets erklæring (4) af 3. april 1998 om afskaffelsen af det afgiftsfri salg, under henvisning til Underudvalg 6’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 109/98 rev. ), som blev vedtaget den 20. juli 1998 med Sarah McCarthy-Fry som ordfører og Maurice Cummins som medordfører, og ud fra følgende betragtninger: Regionsudvalget har allerede gjort opmærksom på betydningen af turisme og transportinfra- strukturer i regionerne, f. eks. i følgende udtalelser: »En udviklingspolitik for turismen i EU’s (1) EFT L 376 af 31. 12. 1991. (2) EFT L 76 af 23. 3. 1992. (3) Arbejdsdokument fra Europa-Parlamentets generaldirektorat for forskning fra oktober 1997 om de sociale og økonomiske konsekvenser af at afskaffe det afgiftsfri salg i EU, ref. PE 167. 048, W-30 (O. a: Har ikke kunnet fremskaffes på dansk). (4) Europa-Parlamentets erklæring af 3. 4. 1998, mødeprotokol, ref. PE 268/233


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2807/98 dell'on. Leo TINDEMANS alla Commissione. Politica PHARE: tutela degli interessi di esperti europei

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
EU programme
European official
civil servant
duties of civil servants
local government
power of implementation
project management

formats: html print


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1988/98 af 17. september 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 18. 9. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 256/21 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1988/98 af 17. september 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 13, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne p(cid:134) verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne p(cid:134) disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2052/97 (4); restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til fremstilling af de p(cid:134)gældende varer; disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95; situationen p(cid:134) verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differen- tieres efter deres bestemmelsessted; restitutionen skal fastsættes mindst en gang om m(cid:134)neden; den kan ændres inden for dette tidsrum; anvendelsen af disse bestemmelser p(cid:134) den nuværende markedssituation for korn, særlig p(cid:134) noteringerne eller priserne p(cid:134) disse produkter inden for Fællesskabet og p(cid:134) verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne ved udførsel i uforarbejdet stand af de i artikel 1, litra a), b) og c), i forordning (EØF) nr. 1766/92 nævnte produkter, undtagen malt, fastsættes til de i bilaget angivne beløb. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 18. september 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 287 af 21. 10. 1997, s. 14. L 256/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 9. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 17. september 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb (ECU / ton) (ECU / ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) 01 (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (1) Bestemmelserne er følgende: 01 Alle tredjelande 02 Andre tredjelande 03 Schweiz, Liechtenstein. (cid:190) 0 (cid:190) 25,00 0 50,00 0 (cid:190) 50,00 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 45,00 0 (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 48,00 45,00 41,25 38,00 35,75 (cid:190) (cid:190) 82,00 (cid:190) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (2) N(cid:134)r dette produkt indeholder presset groft mel, ydes der ingen restitution. NB: Zonerne er angivet i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 2145/92 (EFT L 214 af 30. 7. 1992, s. 20)


title: WRITTEN QUESTION No. 2823/98 by Umberto BOSSI to the Commission. Measures to tackle the crisis in Russia

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
Russia
bank
cooperation policy
economic aid
international finance
investment abroad
monetary crisis
public finance

formats: html pdf print

text: 29. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/151 (1999/C 118/188) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2823/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Umberto Bossi (NI) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Ven(cid:228)j(cid:228)n kriisin vastaiset toimet Muun muassa Italian pankit ovat Ven(cid:228)j(cid:228)n viimeaikaisen talouskriisin uhreja. Kansainv(cid:228)lisen j(cid:228)rjestelypankin antamien viimeisten tietojen mukaan Italian pankkien rahoitusriskit Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) ovat 4,3 miljardia dollaria eli yli 8 000 miljardia liiraa. SACE:n (vientitakuulaitos) riskit ovat jopa 10 600 miljardia liiraa. Ven(cid:228)j(cid:228)n kriisin mahdollinen paheneminen voi aiheuttaa niin sanotun tartuntavaikutuksen, joka pahentaisi markkinoiden yleist(cid:228) ilmapiiri(cid:228). Aikooko komissio ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n toimia eurooppalaisten sijoitusten suojelemiseksi Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228), sill(cid:228) komissiohan on tukenut n(cid:228)it(cid:228) investointeja erityisin yhteis(cid:246)ohjelmin, kuten TACIS-ohjelman avulla? Ottaen huomioon Ven(cid:228)j(cid:228)n taloudellisen ja poliittisen tilanteen aikooko komissio tehd(cid:228) muutoksia entist(cid:228) Neuvostoliittoa koskeviin yhteis(cid:246)n ohjelmiin? Komission j(cid:228)senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1998) Talouden ja rahoitusalan kriisi on Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) edelleen eritt(cid:228)in vakava, ja sen taustalla on jatkuva poliittinen kriisi ja yhteiskunnallisen levottomuuden lis(cid:228)(cid:228)ntyminen. T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa komissio arvioi alustavasti, ett(cid:228) Ven(cid:228)j(cid:228)n kriisist(cid:228) aiheutuu yhteis(cid:246)lle todenn(cid:228)k(cid:246)isesti vain v(cid:228)h(cid:228)n suoria vaikutuksia. Joitakin aloja, mm. maatalous, lukuun ottamatta vaikutukset kaupank(cid:228)yntiin ovat v(cid:228)h(cid:228)iset, sill(cid:228) Ven(cid:228)j(cid:228)n osuus yhteis(cid:246)n kaupasta on ainoastaan noin nelj(cid:228) prosenttia. Pankkialan kautta aiheutuvat vaikutukset ovat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti hallittavissa, sill(cid:228) vaikka ne ovatkin paljon suuremmat kuin mit(cid:228) aiheutuu yhdysvaltalaisille tai japanilaisille pankeille, ne ovat suhteellisesti v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228), kun ajatellaan ulkoisesta tilanteesta kaiken kaikkiaan aiheutuvia vaikutuksia. Nykyisiss(cid:228) olosuhteissa komissio pyrkii toiminnassaan ensisijaisesti: › k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kaikin tavoin Tacis-ohjelman tarjoamaa joustoa keskitty(cid:228)kseen mahdollisimman paljon joilla tarvitaan v(cid:228)litt(cid:246)mi(cid:228) parannustoimia, kuten julkiseen rahoitukseen, rahoitusalan alueille, uudistukseen ja toimielinten kehitt(cid:228)miseen; › lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kumppanuus- ja yhteisty(cid:246)sopimuksen mukaista yhteisty(cid:246)t(cid:228) Ven(cid:228)j(cid:228)n institutionaalisten ja taloudellisten rakenteiden vahvistamiseksi; › kannustamaan yksityist(cid:228) sektoria osallistumaan nykyist(cid:228) enemm(cid:228)n kriisin ratkaisemiseen; › parantamaan sek(cid:228) yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isten ett(cid:228) yhteis(cid:246)n ja muiden tahojen, erityisesti kansainv(cid:228)listen rahoituslaitosten, v(cid:228)listen toimien koordinointia. (1999/C 118/189) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2825/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (11. syyskuuta 1998) Aihe: Orangutangikriisi Indonesiassa Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) Environmental Investigation Agency Limited on julkaissut kehotuksen toimintaan orangutangien suojelemiseksi? Onko komissio samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) perusehdot, jotka on hahmoteltu t(cid:228)ss(cid:228) asiakirjassa, ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ja onko komissio valmis auttamaan niiden t(cid:228)ytt(cid:228)misen vaatimisessa asettamalla avulle ehtoja?


title: Avis du Comité des régions sur «L'importance du commerce hors taxes dans l'Union européenne pour les régions»

eurovoc_concepts:
duty-free sale
employment policy
intra-EU trade
single market
tourism policy

text: 2. 12. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 373/33 14. 5. Une grande partie de la législation actuelle, ou du moins les principes qui la sous-tendent, peuvent être appliqués directement aux services électroniques dans desdomainestelsquela protectiondela propriétéintellec- tuelle et de la vie privée. De même, les exigences en matière de protection du consommateur dans le cadre du commerce électronique ne diffèrent pas fondamentale- ment des exigences prévues dans les règles actuellement en vigueur. Bruxelles, le 17 septembre 1998. 14. 6. Selon le Comité des régions, la meilleure solu- tion consiste à combiner la première et la deuxième option, c’est-à-dire à créer un nouveau cadre couvrant de nombreux services en ligne et interactifs, en coexistence avec ceux déjà appliqués et à développer. Le Président du Comité des régions Manfred DAMMEYER Avis du Comité des régions sur «L’importance du commerce hors taxes dans l’Union européenne pour les régions» LE COMITÉ DES RÉGIONS, (98/C 373/06) vu les directives du Conseil 91/680/CEE (1) du 16 décembre 1991 et 92/12/CEE (2) du 25 février 1992, qui portent sur la suppression du commerce hors taxes intracommunautaire au 30 juin 1999; vu la décision du Bureau du 12 mars 1998 d’élaborer, en vertu du paragraphe 4 de l’article 198 C du traité instituant la Communauté européenne, un avis d’initiative sur le sujet et de charger la commission 6 «Emploi, politique économique, marché unique, industrie, PME» de la préparation des travaux; vu le document de travail d’octobre 1997 de la Direction générale des études du PE sur «Les conséquences sociales et économiques de la suppression des ventes hors taxes dans l’Union européenne» (3); vu les conclusions de l’audition publique du PE sur le commerce hors taxes tenue le 29 octobre 1997; vu la résolution du PE du 3 avril 1998 sur la suppression des ventes hors taxes (4); vu le projet d’avis (CdR 109/98 rév. ) adopté par la commission 6 le 20 juillet 1998 (rapporteur: Mme McCarthy-Fry, corapporteur: M. Cummins); considérant que le Comité des régions a déjà attiré l’attention sur l’importance des infrastructures de tourisme et de transport pour les régions, notamment dans les avis suivants: (1) JO L 376 du 31. 12. 1991. (2) JO L 76 du 23. 3. 1992. (3) «Les conséquences sociales et économiques de la suppression des ventes hors taxes dans l’Union européenne», document de travail de la Direction générale des études du PE, octobre 1997 (PE 167. 048, W-30). (4) Résolution du PE du 3 avril 1998 (PE 268. 233). C 373/34 FR Journal officiel des Communautés européennes 2. 12. 98 «Une politique de développement du tourisme rural dans les régions de l’UE» (CdR 19/95) (1), «Le Livre vert de la Commission sur le rôle de l’Union en matière de tourisme» (CdR 376/95) (2), «Une proposition de décision du Conseil concernant un premier programme pluriannuel en faveur du tourisme européen — Philoxenia (1997-2000)» (CdR 302/96 fin) (3) , «Politique de cohésion et culture — Une contribution à l’emploi» (CdR 69/97 fin) (4) , «Tourisme culturel urbain et potentiel d’emploi» (CdR 422/97 fin); considérant que la grande majorité des ministres présents à la réunion du Conseil «Transports» du 17 mars 1998 a demandé que la Commission réalise une étude sur les conséquences sociales et économiques de la suppression des ventes hors taxes dans l’Union européenne; considérant que lors de la réunion du Conseil «Écofin» du 19 mai 1998, un nombre substantiel d’États membres se sont prononcés en faveur d’une étude complète sur l’avenir du commerce hors taxes à l’intérieur de l’Union européenne; a adopté lors de sa 25e session plénière des 16 et 17 septembre 1998 (séance du 17 septembre), le présent avis. 1. Introduction détention et la circulation des produits soumis à accise (directive «Circulation des produits soumis à accise») (6). 1. 1. L’Acte unique européen prévoyait la création, fin 1992, d’un marché intérieur sans frontières, dans lequel la libre circulation des marchandises, des person- nes, des services et des capitaux serait assurée. La réalisation du marché unique devait entraîner la suppres- sion des entraves techniques, physiques et fiscales, facteurs de division des marchés et des économies des États membres pointés du doigt par la Commission dans son Livre blanc de 1985 sur l’achèvement du marché unique. 1. 2. La suppression du commerce hors taxes à l’inté- rieur de l’UE était l’une des mesures proposées par la Commission pour achever le marché unique au 1er janvier 1993. Le Commissaire compétent à l’époque, Mme Scrive- ner, justifiait cette suppression en avançant que la poursuite des ventes hors taxes dans le cadre de voyages à l’intérieur de l’UE impliquerait le maintien de certains contrôles aux frontières et continuerait de faire subir des distorsions au marché des biens et des transports. 1. 3. La suppression du commerce hors taxes à l’inté- rieur de l’Union européenne nécessitait une modification du système commun de la taxe sur la valeur ajoutée ainsi qu’une nouvelle législation sur le régime des produits soumis à accise. En conséquence, la Commis- sion a présenté en 1990 deux propositions; la première portait sur un régime transitoire de taxation en vue de la création du marché intérieur (directive «Frontières fiscales») (5); la seconde concernait le régime général, la (1) JO C 210 du 14. 8. 1995, p. 99. (2) JO C 126 du 29. 4. 1996, p. 24. (3) JO C 42 du 10. 2. 1997, p. 22. (4) JO C 379 du 15. 12. 1997, p. 21. (5) Directive 91/680/CEE du Conseil — JO L 376 du 31. 12. 1991. Au cours du débat portant sur la directive 1. 4. «Frontières fiscales», tenu en novembre 1990, le Parle- ment européen a indiqué que la suppression du commerce hors taxes pourrait entraîner de graves conséquences sociales et économiques et a invité la Commission à présenter un rapport sur ces conséquences et à le présenter au Conseil et au Parlement européen. Le commissaire Scrivener a confirmé qu’une étude serait menée et, une nouvelle fois en mai 1991, dans sa réponse à une question parlementaire écrite, elle a indiqué que «La Commission a pris note du souhait du Parlement, qui demande une étude sur les répercussions sociales et régionales de la suppression des frontières fiscales, y compris des boutiques hors taxes, sur les régions concernées». 1. 5. De même, le rapport du Parlement concernant la directive «Circulation des produits soumis à accise» proposait de postposer la suppression du commerce hors taxes à l’intérieur de l’UE jusqu’au 31 décembre 1995, afin de donner suffisamment de temps aux entreprises concernées pour s’adapter, et à la Commission pour produire son rapport sur les effets sociaux et économi- ques de cette suppression. 1. 6. En novembre 1991, dans le cadre d’une décision générale portant sur les deux propositions de la Commis- sion, le Conseil «Écofin» a reconnu que la prolongation de la franchise intracommunautaire jusqu’au 30 juin 1999 serait appropriée afin que les mesures nécessaires puissent être prises «pour pallier à la fois les répercussions sociales dans les secteurs concernés et les difficultés régionales, notamment dans les régions frontalières. ». (6) Directive 92/12/CE du Conseil — JO L 76 du 23. 3. 1992. 2. 12. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 373/35 La directive «Frontières fiscales» a été adoptée avec les modifications apportées lors de cette réunion; la directive «Circulation des produits soumis à accise» a quant à elle été adoptée en février 1992 après modification du délai. C’est ainsi que le système de franchise (TVA et droits d’accise) transitoire a été introduit. Afin de faciliter la suppression des contrôles aux frontières, un système de contrôle du vendeur a été introduit le 14 décembre 1992 par un accord politique. 1. 7. Toutefois, à ce jour, la Commission n’a présenté aucun rapport sur les incidences sociales, économiques et régionales. Interrogée à ce propos en juillet 1997 lors d’une audition de la commission économique et monétaire du Parlement européen, la Commission a indiqué qu’une étude sur les incidences sociales et économiques n’était plus pertinente puisqu’il est prévu de supprimer le commerce hors taxes à l’intérieur de l’Union européenne au 30 juin 1999. Cette réponse n’a pas satisfait la commission parlemen- taire, et son président a demandé aux services de recherche du Parlement d’analyser les données économi- ques indépendantes disponibles, de procéder à l’évalua- tion des conséquences identifiées et de suggérer à la Commission de nouveaux domaines de recherche. Cette étude (1) a été achevée début octobre et a servi de base à une audition publique du PE sur le commerce hors taxes, tenue le 29 octobre 1997. Le rapport conclut que «A` une époque où le chômage est important dans une grande partie de l’Union européenne, le risque que la suppression des ventes en franchise douanière à l’intérieur de l’Union européenne se traduise par de fortes pertes d’emplois ne saurait être pris à la légère. La Commission devrait effectuer sa propre étude, en accordant une attention particulière aux effets régionaux et locaux». 1. 8. Le 3 avril 1998, le Parlement européen a adopté à l’unanimité une résolution dans laquelle il constate que «les conséquences de cette suppression suscitent de graves appréhensions pour l’emploi, pour les régions et pour le secteur des transports, en particulier dans les régions périphériques, sur les lignes de transbordeurs et dans les aéroports régionaux» et par laquelle il invite la Commission «à réaliser et à publier de toute urgence cette étude indépendante sur les conséquences socioéco- nomiques, régionales et en termes de revenu de la suppression des ventes hors taxes dans l’Union euro- péenne et dans tous les cas, avant le 30 septembre 1998, de manière à donner une image plus claire de la situation» (2). 1. 9. Lors de la réunion du Conseil «Écofin» du 19 mai 1998, plusieurs États membres se sont prononcés en (1) Document de travail de la Direction générale des études du PE sur «Les conséquences sociales et économiques de la suppression des l’Union taxes dans européenne», octobre 1997 (PE 167. 048, W-30). ventes hors (2) Résolution du Parlement européen du 3. 4. 1998 (PE 268. 233). faveur d’une étude complète sur l’avenir du commerce hors taxes à l’intérieur de l’UE. Ces pays comptent environ 85,5 % de la population de l’UE. Au cours de cette réunion du Conseil «Écofin», la Commission a reconnu que la suppression du système pourrait avoir des effets néfastes et s’est engagée à présenter un document de travail précisant à quels instruments les États membres peuvent recourir pour faire face aux conséquences de l’abolition des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE. Il est prévu que ce document de travail soit présenté et examiné lors d’une réunion Écofin en automne 1998. 2. Observations générales 2. 1. Selon les études déjà disponibles, l’abolition des ventes hors taxes à l’intérieur de la Communauté pourrait avoir des conséquences sociales et économiques graves pour de nombreuses régions de l’Union, en particulier celles dans lesquelles la viabilité des systèmes régionaux de transport et la promotion du tourisme sont fortement tributaires des revenus du commerce hors taxes. 2. 2. Malgré des demandes répétées, la Commission n’a pas présenté d’analyse indépendante sur les effets de la suppression du système actuel. A` mesure que l’échéance fixée pour la suppression des ventes hors taxes dans l’UE se rapproche, de nombreuses régions et localités doivent faire face à un avenir incertain. Une profusion d’études indépendantes contradictoires s’ac- créditent dans les régions; la majeure partie d’entre elles dépeignent des scénarios assez sombres pour de nombreuses régions, principalement en termes de pertes d’emplois dans les secteurs les plus divers, allant des compagnies de transbordeurs au tourisme, et des distilla- teurs aux détaillants. Compte tenu des engagements de l’UE en ce qui 2. 3. concerne la réduction du chômage et la promotion de la cohésion économique et sociale, toute menace pesant sur un nombre substantiel d’emplois dans un large éventail de secteurs doit faire l’objet d’un examen attentif. Les avantages à court et à moyen terme de toutes les mesures de l’UE doivent être soigneusement pesés et il convient de réexaminer constamment la pertinence de ces mesures. 2. 4. Quant à la décision du Conseil de 1991 d’abolir les ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE, avec effet au 30 juin 1999, il y a lieu de répondre aux questions suivantes: 2. 4. 1. La situation ayant motivé la décision du Conseil de prolonger le système jusqu’en juin 1999, alors que la l’abolir fin décembre 1992, Commission souhaitait a-t-elle réellement changé ? C 373/36 FR Journal officiel des Communautés européennes 2. 12. 98 2. 4. 2. Le marché unique s’est-il développé dans la mesure prévue (en termes d’harmonisation fiscale) à l’époque où la décision a été prise ? permettre l’application de ces deux conditions, les produits «droits acquittés» font l’objet de certaines limites indicatives. 2. 4. 3. Les effets de la suppression du système ont-il été pris en considération de manière appropriée, et des lignes directrices ont-elles été proposées pour aider les régions et les États membres à atténuer toute conséquence néfaste potentielle de cette suppression à court ou à long terme ? 2. 4. 4. Quelle a été l’expérience des États membres en ce qui concerne la mise en œuvre des directives «Frontières fiscales» et «Circulation des produits soumis à accise» ? 2. 4. 5. Y a-t-il des arguments convaincants en faveur d’une nouvelle prolongation limitée du système au-delà du 30 juin 1999 afin que des données indépendantes adéquates sur les effets socioéconomiques potentiels de son abolition puissent être présentées ? A` défaut d’une étude indépendante de la Commis- 2. 5. sion sur les implications sociales et économiques de l’abolition des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE, les données ci-après sont basées sur des rapports indépen- dants réalisés par des régions, des États membres, divers représentants des secteurs des transports et de l’industrie, et divers groupes d’intérêt. 3. Le commerce hors taxes et le marché unique 3. 1. L’abolition des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE a été proposée dans le contexte d’un marché unique aux taux de TVA et droits d’accise harmonisés. Dans un tel marché, cette suppression répond à une logique implacable. Toutefois, l’absence d’harmonisation des taux de TVA et des droits d’accise a donné lieu à de graves distorsions du marché, auxquelles il convient de comparer l’incidence du commerce hors taxes sur le fonctionnement actuel du marché unique. En théorie, l’avènement du marché unique 3. 1. 1. devrait impliquer que les voyageurs à l’intérieur de l’UE puissent acheter une quantité illimitée de marchandises «taxes/droits acquittés» pour les exporter dans un autre État membre. Bien qu’il y ait toujours des disparités importantes de taux de TVA entre pays voisins (par exemple, le Danemark et l’Allemagne), celles-ci n’ont pas été considérées comme générant des distorsions de concurrence inacceptables. Quant aux droits d’accise, les écarts entre les États membres sont tellement importants que ceux-ci ont estimé qu’il était impossible d’accepter une complète liberté de circulation des produits «droits acquittés». Par conséquent, la libre circulation des marchandises «droits acquittés» ne s’applique que si le voyageur transporte personnellement les produits et que ceux-ci sont destinés à la consommation finale. Afin de 3. 1. 2. Toutefois, ces limites indicatives ne sont pas appliquées uniformément; des régimes différents en ce qui concerne les quantités maximum et la durée du voyage peuvent s’appliquer, tout particulièrement dans des pays où les droits sont élevés, tels que l’Irlande, la Finlande, le Danemark et la Suède. En outre, le système des limites indicatives n’est pas appliqué dans plusieurs territoires de l’Union, dont les îles Canaries, l’île d’Helgo- land, et le territoire de Gibraltar, qui continuent à appliquer aux voyageurs de l’UE les mêmes limites que celles consenties aux voyageurs venant de pays tiers (c’est-à-dire les franchises de droits). 3. 1. 3. Le système des limites indicatives pour les marchandises «droits acquittés» destinées à la consom- mation finale a entraîné des pertes de recettes de TVA et d’accise pour le trésor public des États membres voisins de pays où les taux d’accise sont sensiblement inférieurs, et a eu une incidence négative pour les commerçants de régions voisines pratiquant des taux d’accise différents, en donnant lieu à une concurrence déloyale pour des commerçants légitimes. Il est clair que dans les États membres où les 3. 1. 4. taux d’accise sont bas, il n’y a pas de différence substantielle entre les achats hors taxes et les achats droits acquittés, et que les disparités de taux ont donné lieu à des distorsions du marché et des complications bien plus importantes pour les commerçants, les voyageurs et les responsables des contrôles frontaliers que le système existant de ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE. 3. 1. 5. Dans ce contexte de non-harmonisation des taux d’accise et de TVA, et étant donné la distorsion de concurrence qui en résulte, l’UE devrait-elle continuer à se concentrer sur l’abolition des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE, système comparativement inoffensif, sachant que sa suppression prématurée (c’est-à-dire avant la création du marché unique envisagée par la Commission dans son Livre blanc de 1985) pourrait avoir de graves conséquences pour les régions qui en dépendent fortement ? 4. Emploi (1) 4. 1. Il a été estimé que quelque 140 000 citoyens européens verront leur emploi sérieusement remis en cause si les ventes hors taxes sont abolies au sein de (1) A` défaut d’un rapport indépendant de la Commission européenne sur le sujet, toutes les données figurant aux points 4 et 5 du présent avis sont issues principalement de diverses analyses réalisées par des régions et des États membres, le Parlement européen, des associations indus- trielles, des confédérations syndicales, etc. Les échanges oraux avec des représentants de ces secteurs ont en outre été pris en considération. En tant que telles, toutes les données sont indicatives et basées sur les meilleures approximations possibles des informations disponibles. 2. 12. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 373/37 l’Union européenne. Ce chiffre tient compte: des pertes d’emplois directes, c’est-à-dire les licenciements dans les comptoirs hors taxes proprement dits dans les aéroports, à bord d’avions ou de transbordeurs; des pertes d’emplois indirectes, c’est-à-dire les licenciements dans les secteurs auxiliaires tels que ports, transports, fabricants et distributeurs; et enfin, des effets induits, c’est-à-dire la suppression de postes dus à la réduction des revenus salariaux nets dans l’économie locale par suite des pertes d’emploi directes et indirectes. 4. 1. 1. Selon les estimations actuellement disponibles, environ 30 000 emplois (directs, indirects et induits) pourraient être supprimés dans le secteur aéronautique. Ce chiffre repose sur l’hypothèse de la perte de près de 60 % des bénéfices totaux réalisés grâce aux ventes en franchise de droits et de taxes. Cette perte de bénéfices pourrait engendrer une hausse des tarifs aériens de 20 %, ce qui entraînerait une chute de 4 % du nombre des passagers. En conséquence, la flotte serait rationalisée, le nombre de lignes réduit et le montant des investissements diminué, ce qui déboucherait sur d’autres suppressions de postes dans les régions et localités touchées. 4. 1. 2. L’augmentation des tarifs aura très probable- ment une incidence négative pour les compagnies écono- miques et de charters, qui sont les plus sensibles aux augmentations de prix et aux pertes de revenus. En outre, la dépendance de ces secteurs par rapport au trafic intracommunautaire et par rapport à l’utilisation des petits aéroports régionaux et secondaires qui desser- vent des grandes villes est relativement élevée. Ces aéroports sont à leur tour fortement tributaires des ventes hors taxes, qui leur apportent des revenus substantiels et leur permettent de maintenir les taxes de débarquement à un niveau assez bas. La perte de ce revenu entraînerait une augmentation des taxes de débarquement, ce qui obligerait les compagnies aérien- nes à augmenter les tarifs excursions. La baisse de la demande due à l’augmentation des tarifs pourrait aboutir à la suppression des services sur les lignes marginales, voire à la fermeture de certains aéroports régionaux. 4. 1. 3. Des études menées à propos des services de transbordeurs en Irlande, au Royaume-Uni, en Allema- gne et en Scandinavie parviennent à une estimation totale de plus de 50 000 pertes d’emplois, dont 18 à 20 000 liées aux opérateurs et aux industries auxiliaires, et 5 à 7 000 dues aux conséquences sur les économies régionales et locales. La même source estime également que 26 à 27 000 emplois, en particulier liés au tourisme dans les pays concernés, disparaîtront. Ces chiffres sont basés sur une hausse prévue de plus de 30 % des billets pour ces services en raison de la perte des revenus des ventes hors taxes. Une telle augmentation de prix pourrait entraîner une chute considérable de la demande, et finalement, la fermeture de 25 à 30 lignes en Europe septentrionale. La proportion des recettes perçues sur les ventes hors taxes par rapport au chiffre d’affaires des opérateurs de transbordeurs dans ces pays varie de 65 % en Finlande à 30 % en Irlande. 4. 1. 4. L’on dispose déjà d’exemples clairs des effets de l’abolition des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE sur l’emploi dans les secteurs aéronautiques et maritimes. Selon la Fédération européenne des syndicats du trans- port et divers représentants régionaux, les salariés de certaines lignes de transbordeurs opérant à partir du Schleswig-Holstein, à partir du Danemark, et entre Jakobstad et Skellefteå ont déjà reçu des lettres de licenciement et, depuis le 1er avril 1998, une compagnie aérienne britannique a réduit son personnel de cabine sur les vols à l’intérieur de l’UE en prévision de la suppression des ventes hors taxes sur ces lignes. Dans tous ces cas, la raison directe invoquée par les compagnies concernées était la suppression prévue des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE. 4. 1. 5. Le calendrier de l’abolition proposée des ventes hors taxes intracommunautaires constitue un double revers pour les opérateurs de transbordeurs, particulière- ment en raison de l’obligation d’appliquer les normes réglementaires de sécurité SOLAS 95 à dater de 1999. SOLAS 95 a été adopté à la suite de la tragédie du ferry Estonia, et contraindra les opérateurs de transbordeurs à investir dans de nouveaux navires ou dans la rénovation de leur flotte existante afin de satisfaire à ces nouvelles normes de sécurité. 4. 1. 6. Outre les inévitables pertes d’emplois subies dans les secteurs de la distribution et des transports, l’abolition du commerce hors taxes touchera probable- ment certaines industries manufacturières traditionnel- les régionales. Ainsi, la région française productrice de cognac estime que 3 000 emplois directs, indirects et induits seront supprimés; de même, l’industrie du whisky écossais prévoit un manque à gagner de 201 millions d’écus en 1999, qui entraînera la suppression de 1 000 emplois, principalement dans les régions périphériques d’Écosse, déjà victimes d’un taux de chômage élevé. 4. 1. 7. Bien qu’il y ait lieu de considérer les estimations ci-dessus avec une certaine prudence étant donné qu’elles proviennent de plusieurs rapports indépendants basés sur les méthodologies les plus diverses ainsi que sur la généralisation de conditions locales, la possibilité que la suppression des ventes hors taxes au sein de l’UE puisse entraîner d’importantes pertes d’emploi est très préoccupante, d’autant plus lorsque l’on sait qu’il est généralement admis que les pertes d’emplois engendrées par cette mesure auront inévitablement des incidences des plus négatives sur les économies régionales périphéri- ques. 5. Tourisme 5. 1. Si la suppression des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE augmentait les frais de voyage dans les pays de l’UE, les voyageurs sensibles aux prix pourraient choisir C 373/38 FR Journal officiel des Communautés européennes 2. 12. 98 des destinations à l’extérieur de l’UE pour réduire ces frais. Les pays qui bénéficieront le plus probablement de ce revirement seraient ceux d’Afrique du Nord aux dépens de l’Espagne, du Portugal et de l’Italie ainsi que Chypre et la Turquie aux dépens de la Grèce. 6. Conclusions 6. 1. Le Comité des régions exhorte vivement la Commission, le Conseil, le Parlement européen et les États membres à intensifier le processus d’achèvement du Marché unique afin de supprimer toutes les distor- sions du marché. 6. 2. Toutefois, le Comité des régions est d’avis que l’abolition des ventes hors taxes au 30 juin 1999 aura de graves conséquences pour l’emploi régional, les infrastructures locales de transport, les coûts d’accès et le secteur du tourisme de l’UE. Le Comité des régions recommande l’élabora- 6. 3. tion, par la Commission, d’un rapport complet sur les effets de l’abolition du système actuel. 6. 3. 1. Le Comité des régions attend que la Commis- sion présente son document de travail sur les fonds communautaires et les subventions nationales qui pour- raient permettre de pallier les difficultés dues à la suppression des ventes hors taxes, en particulier en ce Bruxelles, le 17 septembre 1998. qui concerne son incidence sur les régions périphériques de l’UE; le Comité des régions n’est pas convaincu que ces mesures constituent la meilleure solution, même si elles sont conformes aux règles de concurrence de l’UE. 6. 4. Étant donné les conséquences néfastes, men- tionnées précédemment, de la suppression des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE avant l’harmonisation prévue des taux de TVA et des droits d’accise au niveau de l’UE, et dans l’attente de la présentation par la Commission d’un rapport indépendant détaillé sur les effets sociaux et économiques de cette suppression, le Comité des régions ne pense pas que l’abolition prévue soit appropriée en ce moment. 6. 5. Le Comité des régions est favorable à la prolonga- tion du système actuel pour une nouvelle période de cinq ans, et invite la Commission à créer au cours de cette période une Task force réunissant les représentants des divers groupements d’intérêt (acteurs sociaux, écono- miques et autres) ainsi que les représentants des autorités nationales, régionales et locales. Cette Task force serait chargée de procéder à un examen approfondi des conséquences de l’abolition des ventes hors taxes à l’intérieur de l’UE dans le but de présenter des proposi- tions concrètes portant sur un système de substitution. Le Comité des régions charge son président de transmet- tre le présent avis non seulement au Conseil et à la Commission, mais également au Parlement européen et aux gouvernements des États membres. Le Président du Comité des régions Manfred DAMMEYER


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2787/98 dell'on. Ernesto CACCAVALE alla Commissione. Presunte irregolarità nella fusione tra Banco di Napoli e Banca Nazionale del Lavoro

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
Treasury
aid to undertakings
bank
competition law
merger
privatisation
takeover bid


title: WRITTEN QUESTION No. 2818/98 by Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA to the Commission. Storage reservoirs in the catchment areas of the pyrite zone (Huelva)

eurovoc_concepts:
Andalusia
environmental protection
iron ore
pollution control measures
storage
toxic substance

text: 21. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 142/41 (1999/C 142/048) WRITTEN QUESTION E-2805/98 by John Cushnahan (PPE) to the Commission (17 September 1998) Subject: Auto-Oil programme Under the Auto-Oil proposals agreed in June 1998, leaded petrol will be prohibited in the EU from 1 January 2000, with the option of a derogation for Member States until 2005. Could the Commission inform me which Member States have requested a derogation and if Ireland is among those countries. Could the Commission also inform me of the criteria used to decide upon such derogations? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (23 October 1998) Article 3, para 3 of the Directive 98/70/EC of the Parliament and of the Council of 13 October 1998 (1) relating to the quality of petrol and diesel fuels and amending Council Directive 93/12/EEC (2) provides that by way of derogation, a Member State may be allowed, upon a request to be submitted to the Commission no later than 31 August 1999, to continue to permit the marketing of leaded petrol, until at the latest 1 January 2005. The Member State has to demonstrate that the introduction of a ban would result in severe socio-economic problems or would not lead to overall environmental or health benefits because inter alia of the climatic situation in that Member State. So far, no Member State has submitted a request for such a derogation. (1) OJ L 350, 28. 12. 1998. (2) OJ L 74, 27. 3. 1993. (1999/C 142/049) WRITTEN QUESTION E-2818/98 by Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) to the Commission (17 September 1998) Subject: Storage reservoirs in the catchment areas of the pyrite zone (Huelva) In the wake of the disaster caused by the flood of toxic waste in Aznalcóllar (Spain), which has had extremely serious consequences for the Doñana area, does the Commission intend to urge the Spanish state to set up a second protection system for such reservoirs in other similar catchment areas in the European Union such as the pyrite zone in Huelva? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (23 October 1998) The Commission will discuss the storage of pyrites at Huelva during the next ‘package’ meeting on environmental complaints and infringement procedures to be held in Madrid on 12-13 November 1998. The Commission will not fail to inform the Honourable Member of the outcome of that meeting


title: Regolamento (CE) n. 1982/98 della Commissione del 17 settembre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 2571/97 relativo alla vendita a prezzo ridotto di burro e alla concessione di un aiuto per la crema, il burro e il burro concentrato destinati alla fabbricazione di prodotti della pasticceria, di gelati e di altri prodotti alimentari

eurovoc_concepts:
butter
confectionery product
cream
discount sale
farm price support
foodstuff

text: 18. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 256/9 REGOLAMENTO (CE) N. 1982/98 DELLA COMMISSIONE del 17 settembre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 2571/97 relativo alla vendita a prezzo ridotto di burro e alla concessione di un aiuto per la crema, il burro e il burro concen- trato destinati alla fabbricazione di prodotti della pasticceria, di gelati e di altri prodotti alimentari LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 804/68 del Consiglio, del 27 relativo all’organizzazione comune dei giugno 1968, mercati nel settore del lattiero- latte e dei prodotti caseari (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1587/96 (2), in particolare l’articolo 6, paragrafo 6, e l’arti- colo 12, paragrafo 3, considerando che, a norma del regolamento (CE) n. 2571/ 97 della Commissione (3), modificato da ultimo dal rego- il termine entro il quale lamento (CE) n. 1550/98 (4), ivi devono essere utilizzati ed incorporati previsti all’articolo 1 nei prodotti finali (cid:138) di quattro mesi; che, tenendo conto della stabilizzazione del livello delle offerte per la concessione dell’aiuto, (cid:138) opportuno portare a cinque mesi il termine per l’incorporazione nei prodotti finali; i prodotti considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 All’articolo 11 del regolamento (CE) n. 2571/97, i termini «quattro mesi» sono sostituiti dai termini «cinque mesi». Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso si applica ai quantitativi aggiudicati a decorrere dalla 17a gara. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 17 settembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 13. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 21. (3) GU L 350 del 20. 12. 1997, pag. 3. (4) GU L 202 del 18. 7. 1998, pag. 27


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου επί των προτάσεων απόφασης του Συμβουλίου σχετικά με τη θέση της Κοινότητας στο Συμβούλιο Σύνδεσης όσον αφορά τη συμμετοχή της Σλοβακικής Δημοκρατίας σε κοινοτικά προγράμματα στον τομέα των μικρομεσαίων επιχειρήσεων (COM(98)0113 C4-0209/98 98/0084(CNS)) (Διαδικασία διαβούλευσης)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Mexico
Slovakia
clock and watch industry
small and medium industries
small and medium-sized enterprises


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Bulgariens deltagelse i Fællesskabets program for små og mellemstore virksomheder (KOM(98)0113 C4-0203/98 98/0078(CNS)) (Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU financing
EU programme
Mexico
clock and watch industry
small and medium industries
small and medium-sized enterprises


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2813/98 van Susan WADDINGTON aan de Commissie. Regelgeving inzake internationale huwelijksbureaus

eurovoc_concepts:
EU national
foreign national
man
mixed marriage
prostitution
services company
trafficking in human beings
woman

text: 29. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 118/149 Bijgevolg is de Commissie niet van plan voorstellen in te dienen voor amendementen op de (cid:132)apothekers(cid:148) - richtlijnen die betrekking hebben op het wijzigen van het (cid:132)ØØn-diploma(cid:148) -beginsel. De Commissie is van oordeel dat dit beginsel een uiterst positieve verworvenheid vormt voor apothekers in de Gemeenschap, aangezien dit beginsel hun daadwerkelijk het recht verleent op het vrije verkeer in de interne markt. (1) PB L 253 van 24. 9. 1985. (2) PB L 147 van 9. 6. 1975. (1999/C 118/185) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2813/98 van Susan Waddington (PSE) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Regelgeving inzake internationale huwelijksbureaus Een aantal (cid:132)huwelijksbureaus(cid:148) in de EU bieden gespecialiseerde diensten aan met het doel mannen uit de EU in contact te brengen met jonge vrouwen in Thailand en andere landen in Zuidoost-Aziº. Een aantal van deze bureaus hebben weliswaar oprechte bedoelingen maar hun werkzaamheden zijn momenteel op geen enkele manier aan regelgeving of controle onderworpen. Zonder regelgeving, toezicht of controle kunnen deze bureaus direct of indirect gebruikt worden als dekmantel voor handel in vrouwen met het oog op seksuele uitbuiting. Welke stappen heeft de Commissie ondernomen in de lijn van de aanbeveling van het Parlement (1), waarin wordt gesteld dat werk moet worden gemaakt van de ontwikkeling van een wetgevend kader voor deze bureaus, en welke initiatieven denkt zij in de toekomst te nemen? (1) PB C 14 van 19. 1. 1998, blz. 39. Antwoord van mevrouw Gradin namens de Commissie (26 oktober 1998) De Commissie is op de hoogte van het feit dat een aantal gevallen in de openbaarheid is gekomen, met name via de media, van huwelijksbureaus in de Unie die direct of indirect zijn gebruikt voor vrouwen- handel. Voorlopig is het de taak van de lidstaten om te bepalen of en hoe zij controle willen uitoefenen op de manier waarop deze huwelijksbureau tewerk gaan. De Commissie is voornemens een vergelijkende studie te verrichten naar de situatie in de lidstaten, zodat kan worden nagegaan of op Europees niveau wetgeving moet worden voorgesteld. Momenteel wordt in het kader van het Daphne-initiatief de problematiek van gedwongen huwelijken onderzocht in twee projecten uit 1997. (1999/C 118/186) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2814/98 van Michael Hindley (PSE) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Actieprogramma voor de Republiek Kazachstan In het kader van het indicatief programma 1996-9 dat is overeengekomen tussen de overheid van Kazachstan en het TACIS-beheerscomitØ, wordt specifiek verwezen naar hulp om de toetreding van Kazachstan tot de WTO te vergemakkelijken. Kan de Commissie verslag uitbrengen over de manier waarop deze hulp wordt verleend?


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 1980/98, 17. september 1998, Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidest pärinevate teatavate põllumajandustoodete suhtes ühenduse tariifikvootide ja -lagede avamise ja haldamise kohta ning nimetatud põllumajandustoodete kvootide üle ühenduse järelevalve kehtestamise kohta

eurovoc_concepts:
ACP countries
agricultural product
free circulation
originating product
tariff ceiling
tariff quota

text: 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 31998R1980 L 256/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 18. 9. 1998 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1980/98, 17. september 1998, Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidest pärinevate teatavate põllumajandustoodete suhtes ühenduse tariifikvootide ja -lagede avamise ja haldamise kohta ning nimetatud põllumajandustoodete kvootide üle ühenduse järelevalve kehtestamise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1706/98 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidest (AKV riigid) pärinevate põllumajandustoodete ja nende töötlemisel saa- davate kaupade suhtes kohaldatava korra ning määruse (EMÜ) nr 715/90 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 30, AKV-EÜ neljanda konventsiooniga, (2) edaspidi “konventsioon”, nähakse ette teatavate AKV riikidest pärinevate toodete importi- misel ühendusse nende täielik või osaline vabastamine tollimak- sudest tariifikvootide, -lagede või kvootide raames; konventsioo- nis sätestatud tariifikvoodid, -laed või kvoodid avatakse igal aastal kuni konventsiooni kehtivusaja lõppemiseni; ühenduse tariifikvootide, -lagede ja kvootide avamist ja haldamist käsitlevate rakendusmeetmete vastuvõtmine on komisjoni üles- anne; komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusesse (EMÜ) nr 2454/93, (3) millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (vii- mati muudetud määrusega (EÜ) nr 1677/98 (4)), on koondatud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide aktsepteerimise kuu- päevade järjekorra alusel kasutatavate tariifikvootide haldamist käsitlevad ja sooduskorra alusel toimuva impordi järelevalvet reguleerivad sätted; Lomé konventsiooni vahepealset läbivaatust käsitlevatel läbirää- kimistel lepiti kokku, et korras tehtavad muudatused peaksid jõus- tuma alates 1. jaanuarist 1996; seetõttu tuleks ette näha, et käes- olevat määrust kohaldatakse ja komisjoni määrused (EÜ) (1) EÜT L 215, 1. 8. 1998, lk 12. (2) EÜT L 229, 17. 8. 1991, lk 3. (3) EÜT L 253, 11. 10. 1993, lk 1. (4) EÜT L 212, 30. 7. 1998, lk 18. nr 1280/94, (5) muudetud määrusega (EÜ) nr 896/95, (6) (EÜ) nr 2763/94, (7) muudetud määrusega (EÜ) nr 2411/96, (8) ja (EÜ) nr 2942/95, (9) muudetud määrusega (EÜ) nr 982/96, (10) tunnis- tatakse kehtetuks alates sellest kuupäevast; käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas tollisea- dustiku komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. A lisas loetletud AKV riikidest pärinevad tooted, mis lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ja millega on kaasas konventsiooni päritoluprotokolli kohane päritolutõend, võib tollimaksudest täie- likult või osaliselt vabastada kõnealuses lisas kindlaksmääratud tariifikvootide piires. 2. Käesolevas artiklis nimetatud tariifikvoote haldab komisjon kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitega 308a–308c. 3. Iga liikmesriik tagab kõnealuste toodete importijatele võrdse ja jätkuva võimaluse kasutada nimetatud kvoote seni, kuni asjako- hane kvoodijääk seda võimaldab. Artikkel 2 1. B lisas loetletud AKV riikidest pärinevad tooted, mis lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ja millega on kaasas konventsiooni päritoluprotokolli kohane päritolutõend, võib tollimaksudest vabastada kõnealuses lisas kindlaks määratud tariifilae piires. 2. Käesolevas artiklis nimetatud tariifilae üle teostab ühenduse järelevalvet komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega ja koos- kõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 308d. (5) EÜT L 140, 3. 6. 1994, lk 10. (6) EÜT L 92, 25. 4. 1995, lk 12. (7) EÜT L 294, 15. 11. 1994, lk 6. (8) EÜT L 329, 19. 12. 1996, lk 8. (9) EÜT L 308, 21. 12. 1995, lk 9. (10) EÜT L 131, 1. 6. 1996, lk 43. 44 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd Artikkel 3 Artikkel 5 1. C lisas loetletud AKV riikidest pärinevad tooted, mis lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ja millega on kaasas konventsiooni päritoluprotokolli kohane päritolutõend, võib tollimaksudest vabastada kõnealuses lisas kindlaksmääratud kvootide piires, kus- juures selliste toodete suhtes kohaldatakse ühenduse järelevalvet. 2. Kvootide kasutamine tehakse kindlaks ühenduse tasandil koos- kõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 308d liikmesriikidelt komisjonile saadetud andmete põhjal. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1280/94, (EÜ) nr 2763/94 ja (EÜ) nr 2942/95. Artikkel 6 Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Komisjon võtab tihedas koostöös liikmesriikidega kõik käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1996. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. september 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Mario MONTI 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 A LISA Artiklis 1 nimetatud tooted Olenemata kaupade koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik, käesoleva lisa raames määrab sooduskorra käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide reguleerimisala. Kui CN-koodi ees on liide ex, määratakse sooduskord CN-koodi ja vastava kirjelduse alusel. Järjekorra- number CN-kood TARICi alam- rubriik (1) Kirjeldus Kvoodimaht aastas või osutatud perioodil (tonnides) Kvoodisisene tollimaksu- määr (vähen- duse %) 2 000 100 (*) Värsked või jahutatud kirssto- matid, 15. november – 30. aprill 09. 1613 ex 0702 00 00 09. 1601 ex 0702 00 00 09. 1615 ex 0806 10 10 01 02 03 04 05 06 15 16 17 18 19 20 60 61 62 63 64 65 80 81 82 83 84 85 08 09 10 11 12 13 22 23 24 25 26 27 68 69 70 71 72 73 88 89 90 91 92 93 15 (*) Vähendust kohaldatakse üksnes väärtuseliste tollimaksude suhtes. (1) Tarici koodid kehtivad üksnes 1. jaanuar – 31. detsember 1998. Värsked või jahutatud tomatid, v. a kirsstomatid, 15. november – 30. aprill 2 000 60 (*) Värsked seemnetetalauaviina- marjad, 1. – 31. jaanuar 400 100 46 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd Järjekorra- number CN-kood TARICi alam- rubriik (1) Kirjeldus 09. 1616 ex 0806 10 10 85 Värsked seemneteta lauaviina- marjad, 1. – 31. detsember 09. 1610 09. 1612 0808 10 0808 20 10 0808 20 50 09. 1603 ex 0810 10 05 ex 0810 10 80 Värsked õunad Värsked pirnid Värsked maasikad, 1. jaanuar – veebruari lõpp Värsked maasikad, 1. novem- ber – 31. detsember (*) Vähendust kohaldatakse üksnes väärtuseliste tollimaksude suhtes. (1) Tarici koodid kehtivad üksnes 1. jaanuar – 31. detsember 1998. Kvoodimaht aastas või osutatud perioodil (tonnides) Kvoodisisene tollimaksu- määr (vähen- duse %) 400 1 000 2 000 100 50 (*) 65 (*) 1 600 100 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 47 B LISA Artiklis 2 nimetatud tooted Olenemata kaupade koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik, käesoleva lisa raames määrab sooduskorra käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide ulatus. Kui CN-koodi ees on liide ex, määratakse sooduskord CN-koodi ja vastava kirjelduse alusel. Järjekorra- number CN-kood TARICi alam- rubriik (1) Kirjeldus Tariifilagi osutatud perioodil (tonnides) 26. 0010 ex 0804 20 10 Värsked viigimarjad, 1. november – 30. aprill 200 (1) Tarici koodid kehtivad üksnes 1. jaanuar – 31. detsember 1998. 48 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd C LISA Artiklis 3 nimetatud tooted Olenemata kaupade koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest on toote kirjelduse sõnastus vaid üksnes soovituslik, käesoleva lisa raames määrab sooduskorra käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide ulatus. Kui CN-koodi ees on liide ex, määratakse sooduskord CN-koodi ja vastava kirjelduse alusel. Järjekorra- number 12. 0105 12. 0115 CN-kood ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 ex 0805 10 84 ex 0805 20 10 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 TARICi alam- rubriik (1) Kirjeldus Kvoot osutatud perioodil (tonnides) Värsked või kuivatatud apelsinid, 15. mai – 30. september 25 000 Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad); kle- tsitrushübriidid, mentiinid, vilkingid jms värsked või kuivatatud, 15. mai – 30. septem- ber 4 000 12. 0120 ex 0806 10 10 20 Värsked seemneteta lauaviinamarjad, 1. veeb- ruar – 31. märts 100 (1) Tarici koodid kehtivad üksnes 1. jaanuar – 31. detsember 1998


title: Entschließung zu den Berichten der Kommission über die Entwicklung der Beziehungen zur Türkei seit dem Inkrafttreten der Zollunion (KOM(96)0491 C4-0605/96 und KOM(98)0147 C4-0217/98)

eurovoc_concepts:
EU relations
executive
free-trade agreement
fuel
workplace


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2819/98 van Gianni TAMINO aan de Commissie. Samenwerking tussen de EU en Japan op het gebied van seismische toepassingen in de bouwkunde

eurovoc_concepts:
Japan
cooperation policy
earthquake
international cooperation
research policy
scientific cooperation
scientific research
seismic monitoring
seismology
technical cooperation

text: C 142/42 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 5. 1999 (1999/C 142/050) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2819/98 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Samenwerking tussen de EU en Japan op het gebied van seismische toepassingen in de bouwkunde De recent door aardbevingen (in Los Angeles, te Kobe, in Italië en elders) aangerichte schade heeft duidelijk gemaakt dat de bescherming van bouwwerken tegen aardbevingen een probleem van mundiale proporties is geworden. Tijdens het bezoek van Commissielid Edith Cresson kort na de aardbeving in Kobe hebben de EU en Japan besloten nauwer te gaan samenwerken op het gebied van seismische toepassingen in de bouwkunde. Bij die gelegenheid is een samenwerkingsakkoord tot stand gekomen tussen het „Building Research Institute” van het Japanse bouwministerie en het Institute for Systems Engineering and Informatics van het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek van de EU. Het akkoord geldt voor een periode van drie jaar en omvat uitwisseling van informatie, wetenschappelijke resultaten en personeel, en thans is tevens de noodzaak erkend om experimenten op grote schaal te programmeren met het oog op de harmonisatie van bouwdesignregels. Kan de Commissie, gezien de recente aardbevingsschade, gelet op de noodzaak mundiaal samen te werken om dit probleem het hoofd te bieden en op het succes van het bestaande samenwerkingsverband tussen Japan en de EU, alsmede op het Vijfde Kaderprogramma Onderzoek − waarin het strategisch belang voor de EU wordt aangetoond van bevordering van de samenwerking op onderzoekgebied met derde landen en van ondersteuning van uitvindingen teneinde de internationale rol van de EU te bevestigen − mededelen of het Vijfde Kaderprogramma Onderzoek voorziet in specifieke bepalingen om een adequate voortzetting van dit samenwerkingsverband te waarborgen, dan wel hoe zij denkt de voortzetting van dit Japans- Europese samenwerkingsproject te kunnen garanderen? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (26 november 1998) Het probleem van de bescherming van bouwwerken tegen aardbevingen wordt als zeer belangrijk beschouwd door de Commissie, die substantieel onderzoek heeft gefinancierd in het kader van het vierde kaderprogramma voor onderzoek en ontwikkeling (O&O). Er is gepland dat de Commissie haar steun voor het volgende kaderprogramma zal voortzetten via generieke activiteiten op het gebied van natuurrisico’s in het kader van het specifieke programma in verband met het milieu. Zoals door het geachte parlementslid is vermeld, is er momenteel bovendien een efficiënte samenwerking met Japan op dit gebied. Tot nu toe wordt de algemene wetenschappelijke en technologische samenwerking met Japan gefinan- cierd binnen de begrotingslijn B67211 (internationale samenwerking binnen het vierde kaderprogramma). Binnen het vijfde kaderprogramma zullen dezelfde mogelijkheden bestaan met begrotingslijn B66211. (1999/C 142/051) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2835/98 van Niall Andrews (UPE) aan de Commissie (28 september 1998) Betreft: Sellafield Is het de Commissie bekend dat er onlangs een lekkage heeft plaatsgevonden van de nucleaire opwerkingsfabriek in Sellafield in de Ierse Zee en heeft zij de Britse regering hierover om opheldering gevraagd? Zo ja, wat heeft de Britse regering geantwoord?


title: QUESTION ECRITE no 2804/98 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Incendies catastrophiques en Grèce

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EAGGF
EU aid
Greece
afforestation
degradation of the environment
environmental offence
fire
forest
forest conservation


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel voor een besluit van de Raad betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van Hongarije aan het communautaire programma voor het midden- en kleinbedrijf (COM(98)0113 C4-0206/98 98/0081(CNS))(Raadplegingsprocedure)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Hungary
Mexico
clock and watch industry
small and medium-sized enterprises


title: WRITTEN QUESTION No. 2819/98 by Gianni TAMINO to the Commission. EU-Japan cooperation in seismic engineering

text: C 142/42 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 5. 1999 (1999/C 142/050) SKRIFTLIG FRÅGA E-2819/98 från Gianni Tamino (V) till kommissionen (17 september 1998) Angående: Samarbete mellan EU och Japan vad gäller seismisk teknologi Den förstörelse som nyligen förorsakades av jordbävningarna i Los Angeles, Kobe och Italien har tydliggjort den globala aspekten på problemet vad gäller att skydda byggnader med mera från jordbäv- ningar. Under kommissionsledamot Édith Cressons besök strax efter jordbävningen i Kobe, kom Europeiska unionen och Japan överens om att man skulle förbättra sitt samarbete vad gäller seismisk teknologi. Man upprättade ett avtal om samarbete mellan byggnadsforskningsinstitutet inom det japanska bygg- nadsministeriet, och Institutet för systemteknik och informationsteknik inom Europeiska unionens Gemensamma forskningscenter. Samarbetet påbörjades för tre år sedan och består i att man utbyter information, forskningsresultat och personal, och nu har man även insett att man måste utföra omfattande experiment för att harmonisera forskningsbestämmelserna. Med beaktande av att nya jordbävningar nyligen förorsakat stor förstörelse, att det problem som jordbävningar innebär måste hanteras genom internationellt samarbete, att det nuvarande samarbetet mellan EU och Japan är mycket framgångsrikt, samt att det femte ramprogrammet för forskning visar hur viktigt det ur strategisk synvinkel är att Europeiska unionen främjar forskningssamarbetet med tredje länder och främjar nya uppfinningar för att bekräfta EU:s roll i internationella sammanhang, ställs följande fråga: Kan kommissionen ange om genomförandet av femte ramprogrammet för forskning omfattar några särskilda åtgärder för att garantera att detta samarbete fortsätter på lämpligt sätt, eller hur kommissionen annars tänker säkerställa att detta samarbete mellan EU och Japan fortsätter? Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (26 november 1998) Kommissionen är väl medveten om att skydd av byggnader mot jordbävningar är en ytterst viktig fråga, och har därför finansierat omfattande forskningsverksamhet på detta område inom Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FoTU). Detta stöd skall fortsättas inom nästa ramprogram, närmare bestämt i form av generisk forskning om naturliga risker inom ramen för delprogrammet för miljö. Dessutom pågår för närvarande, som frågeställaren mycket riktigt påpekar, ett effektivt samarbete med Japan på detta område. Hittills har det vetenskapliga och tekniska samarbetet med Japan finansierats under budgetrubrik B67211 (samarbete med tredje land och internationella organisationer, inom Fjärde ramprogrammet). Samma möjligheter kommer att finnas i Femte ramprogrammet, under budgetrubrik B66211. (1999/C 142/051) SKRIFTLIG FRÅGA E-2835/98 från Niall Andrews (UPE) till kommissionen (28 september 1998) Angående: Sellafield Känner kommissionen till att ett läckage från anläggningen för upparbetning av kärnmaterial i Sellafield har runnit ut i Irländska sjön, och har den riktat förfrågningar till den brittiska regeringen med anledning av det inträffade? Om så är fallet, hur löd den brittiska regeringens svar?


title: Resolución sobre el informe de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 12 de la Sexta Directiva IVA, de 17 de mayo de 1977, en materia de armonización de las legislaciones de los Estados miembros relativas a los impuestos sobre el volumen de negocios - Sistema común del impuesto sobre el valor añadido: base imponible uniforme (COM(97)0559 C4-0119/98)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
basis of tax assessment
catalogue
new economic order


title: Commission Regulation (EC) No 1991/98 of 17 September 1998 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the export of barley issued in Regulation (EC) No 1564/98

eurovoc_concepts:
Spain
award of contract
barley
export refund
intervention agency

text: L 256/26 EN Official Journal of the European Communities 18. 9. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 1991/98 of 17 September 1998 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the export of barley issued in Regulation (EC) No 1564/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/ 95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2052/97 (4), and in particular Article 7 thereof, Whereas an invitation to tender for the refund for the export of barley exported by Spain to all third countries was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1564/98 (5); Whereas Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95, allows the Commission to decide, in accordance with the proce- dure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92 and on the basis of the tenders notified, to make no award; Whereas on the basis of the criteria laid down in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95 a maximum refund should not be fixed; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 No action shall be taken on the tenders notified from 11 to 17 September 1998 in response to the invitation to tender for the refund for the export of barley issued in Regulation (EC) No 1564/98. Article 2 This Regulation shall enter into force on 18 September 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 17 September 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 287, 21. 10. 1997, p. 14. (5) OJ L 203, 21. 7. 1998, p. 6