title: Komisjoni direktiiv 98/67/EÜ, 7. september 1998, millega muudetakse direktiive 80/511/EMÜ, 82/475/EMÜ, 91/357/EMÜ ja nõukogu direktiivi 96/25/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/87/EMÜEMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
animal nutrition
application of EU law
health risk
labelling
trading operation
veterinary legislation

text: 448 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd 31998L0067 L 261/10 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 24. 9. 1998 KOMISJONI DIREKTIIV 98/67/EÜ, 7. september 1998, millega muudetakse direktiive 80/511/EMÜ, 82/475/EMÜ, 91/357/EMÜ ja nõukogu direktiivi 96/25/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/87/EMÜ (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, aprilli 1979. võttes arvesse segasöötade turustamist käsitlevat nõukogu 2. (viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/47/EÜ (2)), eriti selle artikli 4 lõiget 2 ja artikli 10 lõiget a, aasta direktiivi 79/373/EMÜ (1) 96/25/EÜ on aga lihtsöödad ja toormaterjalid ühendatud ühte söödamaterjalide rühma ning kehtestatud avatud nimekiri nende peamiste söödamaterjalide kohta, mida võib ringlusesse lasta ainult kõnesolevas direktiivis esitatud nimetusi kasutades ja tingimusel, et need vastavad selles direktiivis esitatud kirjel- dustele; direktiiv 92/87/EMÜ on seega iganenud ja tuleb tühis- tada; võttes arvesse söödamaterjalide ringlust käsitlevat ja direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ning 93/74/EMÜ tunnistavat muutvat nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/25/EÜ, (3) eriti selle artikli 11 lõiget b, ja direktiivi 77/101/EMÜ kehtetuks ning arvestades, et: on vaja tagada direktiivi 96/25/EÜ lisade pidev kohandamine teaduse ja tehnika arengu viimaste edusammudega; selleks, et need kohandamised tehtaks ladusalt, tuleb käesolevas direktiivis ettenähtud korras sisse seada alalise söödakomitee kaudu toimuv tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel; komisjoni direktiiviga ja “toormaterjalid”; (viimati muudetud direktiiviga 96/25/EÜ) direktiivi 96/25/EÜ vastuvõtmisega kaovad mõisted “liht- söödad” söötasid käsitlevates ühenduse õigusaktides, s. o nõukogu direktiivides 70/524/EMÜ (4) (viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/19/EÜ (5)), 74/63/EMÜ (6) 98/60/EÜ (7)), (viimati muudetud 82/471/EMÜ (8) ja 93/74/EMÜ (9) (viimati muudetud direktiiviga 96/25/EÜ) tuleb need mõisted asendada mõistega “söödamaterjal”, kusjuures mõiste “söödamaterjal” asendatakse vajaduse korral direktiivis 96/25/EÜ piiritletud määratlusega; see mõjutab ka segasöötade määratlust; samal põhjusel tuleb muuta ka komisjoni direktiive 80/511/EMÜ, (10) 82/475/EMÜ (11) (viimati muudetud direktii- viga 91/334/EMÜ (12)) (viimati muudetud direktiiviga 97/47/EÜ); ja 91/357/EMÜ (13) veterinaarõigusaktidega, käesoleva direktiiviga kehtestatud söödamaterjalide nimetamist ja kirjeldamist puudutavad sätted peavad olema kohaldatavad, ilma et see piiraks nende eeskirjade kohaldamist, mis on ette nõukogu nähtud 27. novembri 1990. aasta direktiiviga 90/667/EMÜ, (15) millega kehtestatakse veterinaareeskirjad loomsete jääkide ja jäätmete kõrvaldamise, ümbertöötamise ning turuleviimise kohta, samuti patogeenide vältimise kohta loomset päritolu või kalast valmis- tatud loomasöötades ning muudetakse direktiivi 90/425/EMÜ (direktiivi on viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühine- misaktiga); eeskätt eesmärgil märgistamise koostatud segasöödakomponentide nimekiri on esitatud komisjoni 26. oktoobri 1992. aasta direk- tiivis 92/87/EMÜ, (14) millega kehtestatakse avatud nimekiri nende peamiste komponentide kohta, mida tavaliselt kasuta- takse ja turustatakse segasöötade valmistamiseks, mis on mõeldud loomadele, välja arvatud lemmikloomad; direktiivis (1) EÜT L 86, 6. 4. 1979, lk 30. (2) EÜT L 211, 5. 8. 1997, lk 45. (3) EÜT L 125, 23. 5. 1996, lk 35. (4) EÜT L 270, 14. 12. 1970, lk 1. (5) EÜT L 96, 28. 3. 1998, lk 39. (6) EÜT L 38, 11. 2. 1974, lk 31. (7) EÜT L 209, 25. 7. 1998, lk 50. (8) EÜT L 213, 21. 7. 1982, lk 8. (9) EÜT L 237, 22. 9. 1993, lk 23. (10) EÜT L 126, 21. 5. 1980, lk 14. (11) EÜT L 213, 21. 7. 1982, lk 27. (12) EÜT L 184, 10. 7. 1991, lk 27. (13) EÜT L 193, 17. 7. 1991, lk 34. (14) EÜT L 319, 4. 11. 1992, lk 19. mäletsejaliste tervise kaitsmiseks ohu eest, mis on põhjustatud sellest, et kasutatavad valkude töötlemise meetodid ei taga alati veiste spongioosse entsefalopaatia tekitajate täielikku inaktivee- rimist, võttis komisjon 27. juunil 1994. aastal vastu otsuse 94/381/EÜ (16) veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes raken- datavate teatavate kaitsemeetmete ning imetajatelt pärinevate valkude söötmise kohta (otsust on viimati muudetud otsusega 95/60/EÜ (17)), millega keelatakse sööta mäletsejalistele imeta- jate koevalkusid, välja arvatud teatavaid tooteid, mis ei kujuta ohtu tervisele; (15) EÜT L 363, 27. 12. 1990, lk 51. (16) EÜT L 172, 7. 7. 1994, lk 23. (17) EÜT L 55, 11. 3. 1995, lk 43. 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 449 segasöötades keelatud komponentide nimekirja kehtestanud otsuse 91/516/EMÜ muutmise komisjoni 28. juuli 1997. aasta otsusega 97/582/EÜ (1) keelati praktilistel kaalutlustel ja õiguslikku järjekindlust silmas pidades imetajate koevalkude kasutamine mäletsejaliste segasöötades; tehtud kohta lihtsöötade turustamist käsitlevas nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivis 77/101/EMÜ (2) (viimati muudetud komisjoni ja direktiivis 79/373/EMÜ on ette direktiiviga 97/47/EÜ) nähtud, millised märgistused peavad olema imetajate koevalku- dest koosnevatel lihtsöötadel ja neid valkusid sisaldavatel sega- söötadel selleks, et kasutajad ei söödaks neid mäletsejalistele söötasid käsitlevate sätete ja veterinaarseaduste mittetundmise tõttu; direktiivi 96/25/EÜ tuleb täiendada vastavate meetme- tega; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 80/511/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis b asendatakse mõiste “komponent” mõistega “söödamaterjal”. Artikkel 2 Direktiivi 82/475/EMÜ pealkirjas, artiklis 1 ja lisas asendatakse mõiste “komponent” igal pool mõistega “söödamaterjal”. Artikkel 3 ettenähtud märgistamissätted ei piira teiste rangemate sätete kohaldamist, mida mõned liikmesriigid võivad vastu võtta koos- kõlas direktiivi 90/667/EMÜ artikli 1 lõikega 2; Direktiivi 91/357/EMÜ pealkirjas, artiklis 1 ja lisas asendatakse mõiste “komponent” igal pool mõistega “söödamaterjal”. rangemaid keeldusid rakendavad liikmesriigid peavad kohan- dama märgistamise kohta käivaid sätteid nii, et need oleksid kooskõlas nendes riikides kehtivate keeldudega; Direktiivi 96/25/EÜ lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga. Artikkel 4 lisandeid, söödamaterjalid on sageli kemikaalidega töödeldud ja võivad sest nende seetõttu sisaldada teatavaid keemilisi valmistamisel on kasutatud direktiivis 70/524/EMÜ märgitud tehnilisi abivahendeid; selle tagamiseks, et söödamaterjal lastaks ringlusse ainult siis, kui see on puhas, ehtne ja nõutava turus- tuskvaliteediga, samuti ühtse turu tõrgeteta toimimise tagami- seks, tuleb vastu võtta üldised eeskirjad söödamaterjalide keemi- lise puhtuse kohta, mille kohaselt nende tootmismenetlusest põhjustatud keemilised lisandid tuleb eemaldada sel määral, kui lubavad head valmistamistavad; Artikkel 5 Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/87/EMÜ. Artikkel 6 Käesoleva direktiiviga kehtestatud sätted ei piira loomade toit- mise kohta käivate veterinaareeskirjade kohaldamist. Artikkel 7 selleks et võimaldada tööstusel kohaneda käesoleva direktiivi sätetega, tuleb ette näha üleminekuaeg; söödamaterjalid, mis on lastud ringlusse enne käesoleva direktiivi kohaldamise tähtaega, võivad jääda ringlusse kuni selle üleminekuaja lõpuni; Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks 1. vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega, (1) EÜT L 237, 28. 8. 1997, lk 39. (2) EÜT L 32, 3. 2. 1977, lk 1. liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad Kui nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viita- mise viisi näevad ette liikmesriigid. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti. 450 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd Artikkel 8 Artikkel 10 Liikmesriigid näevad ette, et enne 1. lastud söödamaterjalid, mis nõuetele, võivad jääda ringlusse kuni 31. detsembrini 1999. jaanuari 1999 ringlusse ei vasta käesoleva direktiivi Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 7. september 1998 Artikkel 9 Käesolev direktiiv jõustub 1. juulil 1998. Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 451 LISA A OSA Üldsätted I. SELGITAVAD MÄRKUSED 1. Söödamaterjalid on loetletud ja nimetatud B osas järgmiste kriteeriumide alusel: — toote/kõrvalsaaduse päritolu, nt loomne, taimne, mineraalne, — toote/kõrvalsaaduse kasutatav osa, nt terve toode, seemned, mugulad, kondid, — toote/kõrvalsaaduse töötlemisviis, nt koorimine, ekstraheerimine, kuumtöötlemine ja/või saadav toode/kõrvalsaadus, nt helbed, kliid, pulp, rasv, — toote/kõrvalsaaduse valmimisaste ja/või omadused, nt vähese glükosinolaadisisaldusega, rasvarikas, vähese suhkrusisaldusega. 2. B osas esitatud nimekiri on jagatud 12 peatükiks. 1. Teraviljade terad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused. 2. Õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused. 3. Kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused. 4. Mugulad ja juurikad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused. 5. Muud seemned ja viljad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused. 6. Kuiv- ja koresöödad. 7. Muud taimsed söödamaterjalid, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused. 8. Piimasaadused. 9. Maismaaloomadest saadud tooted. 10. Kala ja muud mereloomad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused. 11. Mineraalained. 12. Mitmesugused materjalid. II. SÄTTED BOTAANILISE JA KEEMILISE PUHTUSE KOHTA 1. Olenemata artiklist 3 peavad söödamaterjalid, niipalju kui seda lubavad head valmistamistavad, olema vabad tootmismenetlusest põhjustatud keemilistest ja direktiivis 70/524/EMÜ märgitud tehnilistest lisanditest, välja arvatud juhul, kui teatavate spetsiifiliste söödamaterjalide puhul on lisa B osas kehtestatud nende lisandite piir- tase. 2. B ja C osas loetletud toodete ning kõrvalsaaduste botaaniline puhtusaste peab olema vähemalt 95 %, välja arvatud juhul, kui B või C osas on ette nähtud teistsugune puhtusaste. Botaaniliste lisanditena käsitletakse järgmisi lisandeid: a) kahjutuid looduslikke lisandeid (nt õled ja õlejäätmed, teiste viljeldavate sortide või umbrohtude seemned); b) teiste õliseemnete või õliviljade kahjutud jäägid, mis pärinevad eelmisest tootmistsüklist, kui nende sisaldus ei ületa 0,5 %. 3. Botaanilise puhtuse määr väljendatakse toote ja kõrvalsaaduse kaalu suhtes. III. SÄTTED NIMETUSTE KOHTA Kui B osas märgitud söödamaterjali nimetusele on sulgudes lisatud teatav(ad) sõna(d), võib sulgudes oleva(d) sõna(d) ära jätta, nt soja(oa)õli võib deklaratsioonis nimetada sojaoaõliks või sojaõliks. 452 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd IV. SÄTTED MÕISTESTIKU KOHTA Järgnevalt esitatud mõisted viitavad põhimenetlustele, mida kasutatakse käesoleva lisa B ja C osas märgitud sööda- materjalide valmistamisel. Kui nende söödamaterjalide nimetustes kasutatakse mõnda käesoleva mõistestiku üldni- metust või -omadust, peab ka kasutatud menetlus vastama esitatud määratlusele. 1 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Menetlus 2 Määratlus 3 Üldnimetus/-omadus 4 Kontsentreerimine (1) Teatavate komponentide sisalduse suurendamine vee või teiste kompo- nentide eemaldamise abil Kontsentraat Koorimine (kroovimine) (2) Terade, seemnete, puuviljade, pähklite ja muu materjali väliskihi täielik või osaline eemaldamine Kooritud, osaliselt kooritud (kroovitud, osaliselt kroovitud) Kuivatamine Vee eemaldamine tehnilise menetluse abil või looduslikul teel Ekstraheerimine Teatavatest materjalidest õli või rasva eraldamine orgaanilise lahusti abil või suhkru ja teiste vees lahustuvate komponentide eraldamine vee abil. Orgaanilise lahusti kasutamise korral tuleb saadud toode tehnilise menet- luse abil sellest lahustist vabastada Kuivatatud (päikese käes või tehnilise menetluse abil) Ekstraheerimisjäägid (õli sisal- davate materjalide korral), melass, pulp (toodete korral, mis sisaldavad suhkrut või teisi vees lahustuvaid kompo- nente) Kurnamine Materjali pressimine rõhu all läbi diafragma (vt ka puhetamine) Kurnamisjäägid Helvestamine Niiske kuumtöödeldud materjali valtsimine Helbed Jahvatamine Terade mehaaniline töötlemine tera suuruse vähendamiseks ja kompo- nentide eraldamine peamiselt jahuks, kliideks ja peenkliideks Jahu, kliid, peenkliid, (3) sööda- jahu Kuumtöötlemine Üldmõiste, mis hõlmab mitmeid kuumtöötlemisviise, mida tehakse eritingimustes materjali toiteväärtuse või struktuuri parandamiseks Röstitud, keedetud, kuumtöö- deldud Hüdrogeenimine Küllastumata glütseriidide muutmine küllastunud glütseriidideks (õlid ja rasvad) Tahkestatud, osaliselt tahkes- tatud 10 Hüdrolüüs Lagundamine lihtsamateks keemilisteks koostisosadeks vee, ensüümide, happe või leelisega töötlemise abil Hüdrolüüsitud 11 Pressimine (4) Rasva/õli mehaaniline eraldamine (kruvipressi või mõne muu pressi abil) soojendatud või soojendamata õlirikkast materjalist või mahla eralda- mine puuviljadest või muudest taimsetest toodetest samalaadse menet- luse abil Kook (5) (õli sisaldavate mater- jalide puhul) Pulp, (puuviljade jms korral) pressimisjäätmed 12 Granuleerimine Erikuju andmine vormpressimise abil Presspulp (suhkrupeedi korral) Graanul, granuleeritud 13 Puhetamine Tärklise modifitseerimine selleks, et tunduvalt parandada selle paisuvust külmas vees Puhetatud, (6) paisutatud 14 Rafineerimine rasvast või Lisandite täielik või osaline eraldamine suhkrust, õlist, muudest looduslikest materjalidest keemilise ja/või füüsikalise töötlemise abil Rafineeritud, osaliselt rafinee- ritud 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 453 Menetlus 2 Märgjahvatamine 1 15 Määratlus 3 Tuumade/terade koostisosade mehaaniline eemaldamine, mõnikord pärast leotamist vääveldioksiidiga või ilma vääveldioksiidita vees, tärklise saamiseks Üldnimetus/-omadus 4 Idud, kleepevalk, tärklis 16 Purustamine Terade või muude söödamaterjalide mehaaniline töötlemine tera suuruse vähendamiseks Purustatud 17 Suhkru eraldamine ja disahhariidide täielik või osaline eraldamine melassist Mono- muudest suhkrut sisaldavatest materjalidest keemilise või menetluse abil ja füüsikalise Suhkruta, vähendatud suhkru- sisaldusega (1) Vajaduse korral võib saksa keeles mõiste “Konzentrieren” asendada mõistega “Eindicken”; sellisel juhul on üldomaduseks “eingedickt”. (2) Vajaduse korral võib inglise keeles mõiste “decortication” asendada mõistega “dehulling” või “dehusking”; sellisel juhul on üldomaduseks “dehulled” või “dehusked”. (3) Prantsuse keeles võib kasutada mõistet “issues”. (4) Vajaduse korral võib prantsuse keeles mõiste “Pressage” asendada mõistega “Extraction mécanique”. (5) Vajaduse korral võib inglise keeles mõiste “expeller” asendada mõistega “cake”. (6) Saksa keeles võib kasutada üldomadust “aufgeschlossen” ja üldnimetust “Quellwasser” (tärklise korral). V. SÄTTED B JA C OSAS PIIRITLETUD SISALDUSTE MÄRKIMISE VÕI DEKLAREERIMISE KOHTA 1. Sisaldused, mida tuleb märkida või deklareerida, väljendatakse söödamaterjali massi suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti. 2. Direktiivi artikli 3 ja artikli 6 lõike 3 punkti b kohaselt ning tingimusel, et käesoleva lisa B ja C osas ei ole ette nähtud teistsugust taset, tuleb söödamaterjali niiskusesisaldus deklareerida juhul, kui see ületab 14 % söödama- terjali massist. Kui niiskusesisaldus ei ületa mainitud taset, deklareeritakse söödamaterjali niiskusesisaldus ostja nõudmisel. 3. Direktiivi artikli 3 kohaselt ja tingimusel, et käesoleva lisa B ja C osas ei ole ette nähtud teistsugust taset, tuleb soolhappes lahustumatu tuha sisaldus söödamaterjalis märkida juhul, kui see ületab 2,2 % kuivaine massist. VI. SÄTTED DENATUREERIVATE AINETE JA SIDEAINETE KOHTA Kui käesoleva lisa B osa 2. tulbas või C osa 1. tulbas märgitud toodet kasutatakse söödamaterjali denatureerimi- seks või söödamaterjali sideainena, tuleb esitada järgmine informatsioon: — denatureeriv vahend, kasutatava vahendi iseloomustus ja kogus, — sideaine, kasutatava vahendi iseloomustus. Kasutatava sideaine kogus ei tohi ületada 3 % söödamaterjali kogumassist. VII. SÄTTED MÄRGITAVATE VÕI DEKLAREERITAVATE B JA C OSAS PIIRITLETUD LUBATUD HÄLVETE KOHTA Direktiivi artikli 12 kohasel ametlikul inspekteerimisel leitakse, et söödamaterjali koostis ei vasta deklareeritud koos- tisele ja on sellest halvem, on lubatud järgmised hälbed: a) kogu valk: — 2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 20 %, — 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 20 %, — 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on alla 10 %; b) kogu suhkur, redutseeriv suhkur, sahharoos, laktoos ja glükoos (dekstroos): — 2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 20 %, — 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 20 %, — 0,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 5 %; 454 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd c) tärklis ja inuliin: — 3 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 30 %, — 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 30 %, — 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on alla 10 %; d) kogu õli ja rasv: — 1,8 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 15 %, — 12 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 15 %, — 0,6 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 5 %; e) kogu kiud: — 2,1 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 14 %, — 15 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 6 %, kuid alla 14 %, — 0,9 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 6 %; f) niiskus ja kogu tuhk: — 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %, — 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 10 %, — 0,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 5 %; g) kogu fosfor, naatrium, kaltsiumkarbonaat, kaltsium, magneesium, happearv ja petrooleetris lahustumatud ained: — 1,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus (arv) on vähemalt 15 % (15), — 10 % deklareeritud sisaldusest (arvust), kui deklareeritud sisaldus (arv) on vähemalt 2 % (2), kuid alla 15 % (15), — 0,2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus (arv) on alla 2 % (2); h) soolhappes lahustumatu tuhk ja kloriidid, ümber arvutatuna NaCl sisaldusele: — 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 3 %, — 0,3 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 3 %; i) karoteen, A vitamiin ja ksantofüll: — 30 % deklareeritud sisaldusest; j) metioniin, lüsiin ja lenduvad lämmastikalused: — 20 % deklareeritud sisaldusest. VIII. SÄTTED IMETAJATE KOEVALKUSID SISALDAVATE SÖÖDAMATERJALIDE MÄRGISTAMISE KOHTA 1. Imetajate koevalkusid sisaldavate söödamaterjalide märgistusel peab olema järgmine tekst: “See söödamaterjal sisaldab imetajate koevalkusid ja selle söötmine mäletsejalistele on keelatud. ” See nõue ei kehti järgmiste toodete suhtes: — piim ja piimatooted, — želatiin, — aminohapped, mis saadakse toornahkade hoidmisel alguses pH 1–2 ja seejärel pH >11 juures ning nende järgneval kuumtöötlemisel 140 °C ja 3 baari juures 30 minuti kestel, — rasvatustatud kontidest saadud dikaltsiumfosfaat, — kuivplasma ja muud veretooted. 2. Kui liikmesriik, kasutades direktiivi 90/667/EMÜ artikli 1 lõikes 2 ettenähtud võimalust, keelab lõike 1 esimese lause kohaselt imetajate koevalkude kasutamise ka nende loomade söötades, kes ei ole mäletsejalised, tuleb lõikes 1 märgitud tekstis lisaks mainida veel need täiendavad loomaliigid või grupid, millele see riik laiendab kõnes- olevate toodete kasutamiskeeldu. 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 455 B OSA Peamiste söödamaterjalide avatud nimekiri 1. TERAVILJADE TERAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 1. 01 Kaer Avena sativa L. ja teiste kaerasortide terad 1. 02 Kaerahelbed Toode, mis saadakse kroovitud kaeraterade aurutamisel Võib sisaldada väheses koguses kaerakesti ja valtsimisel. Tärklis 1. 03 Kaera peenkliid Kõrvalsaadus, mis tekib kroovitud ja sõelutud kaeraterade ümbertööta- misel tangudeks ja jahuks. Koosneb peamiselt kaerakliidest ja teatavast osast endospermist Kogu kiud 1. 04 Kaerakestad ja -kliid Kõrvalsaadus, mis tekib sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel kaeratan- gudeks. Koosneb peamiselt kaerakestadest ja -kliidest Kogu kiud 1. 05 Oder Hordeum vulgare L. terad 1. 06 Odra peenkliid Kõrvalsaadus, mis tekib kroovitud ja sõelutud odraterade ümbertööta- misel kruupideks, peentangudeks või jahuks Kogu kiud 1. 07 Odravalgud Odratärklise tootmise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt valku- dest, mis jäävad järele pärast tärklise eraldamist Kogu valk Tärklis 1. 08 Riis, purustatud Riisi (Oryza sativa L. ) poleerimise või lihvimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt alamõõdulistest ja/või purustatud teradest Tärklis 1. 09 Riisikliid, tumedad Kroovitud riisiterade esimese poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peami- selt aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest Kogu kiud 1. 10 Riisikliid, heledad Kroovitud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt aleu- roonkihi osakestest, endospermist ja idudest Kogu kiud 1. 11 Riisikliid, kaltsiumkarbonaadi lisandiga Kroovitud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt hõbekestadest, aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest; sisaldab poleerimisel eri määral lisanduvat kaltsiumkarbonaati Kogu kiud Kaltsiumkarbonaat 1. 12 Söödajahu, kupatatud riisist Kroovitud ja kupatatud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb ja endospermist peamiselt hõbekestadest, idudest; sisaldab poleerimisel eri määral lisanduvat kaltsiumkarbonaati aleuroonkihi osakestest, Kogu kiud Kaltsiumkarbonaat 1. 13 Jahvatatud söödariis Lihvitud riisi sõelumisel saadud idanevate, jahuste või valmimata sööda- riisi terade jahvatamisel saadud toode või samalaadne toode normaalse- test kroovitud, kuid kollastest või plekilistest teradest Tärklis 456 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd Nr 1 Nimetus 2 1. 14 Riisiidukook Kirjeldus 3 Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib endospermi- ja seemnekestaosakestega riisiidude pressimisel Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud 1. 15 Riisiidud, ekstraheerimis- jäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse endospermi- ja seemnekestaosakes- tega riisiidude ekstraheerimisjäägina Kogu valk 1. 16 Riisitärklis Tehnopuhas riisitärklis Tärklis 1. 17 Hirss Panicum miliaceum'i L. terad 1. 18 Rukis Secale cereale L. terad 1. 19 Rukki peenkliid (1) Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terajääke Tärklis 1. 20 Rukkisöödajahu Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui rukkikliides Tärklis 1. 21 Rukkikliid Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljest suurem osa endospermi on eemaldatud Kogu kiud 1. 22 Sorgo Sorghum bicolor'i (L. ) Moench s. l. terad 1. 23 Nisu Triticum aestivum'i (L. ), Triticum durum'i Desf. ja muude nisusortide terad 1. 24 Nisu peenkliid (2) Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terajääke Tärklis 1. 25 Nisusöödajahu Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui nisukliides Kogu kiud 1. 26 Nisukliid (3) Jahutööstuse kõrvalsaadus, sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest küljest on suurem osa endospermist eemaldatud tekib nisuterade või kroovitud speltanisu ja teraosistest, mille Kogu kiud 1. 27 Nisuidud Jahutööstuse kõrvalsaadus, koosneb peamiselt valtsimisel või muul menetlusel eraldatud nisuidudest, mille küljes võib veel olla endospermi- ja kestaosakesi Kogu valk Kogu rasv 1. 28 Nisu kleepevalk Nisutärklise valmistamise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kleepevalgust, mis jääb järele pärast tärklise eraldamist Kogu valk 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 457 Nr 1 Nimetus 2 1. 29 Söödagluteen nisust Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Nisutärklise ja nisu kleepevalgu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kliidest, milles on idud alles või osaliselt eemaldatud, ning kleepevalgust, millele võib olla lisatud väga vähesel määral terade sõelmeid ja tärklise hüdrolüüsi jääke Kogu valk Tärklis 1. 30 Nisutärklis Nisust saadud tehnopuhas tärklis Tärklis 1. 31 Puhetatud nisutärklis Toode, mis kujutab endast kuumtöötlemise abil hästi paisutatud tärklist Tärklis 1. 32 Speltanisu Triticum spelta L. , Triticum dicoccum'i Schrank ja Triticum monococcum'i terad 1. 33 Tritik Hübriidi Triticum × Secale terad 1. 34 Mais Zea mays'i L. terad 1. 35 Maisi peenkliid (4) Maisijahu või peentangude valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peami- selt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui maisikliides Kogu kiud 1. 36 Maisikliid Maisijahu või peentangude valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peami- selt kestadest ja teataval määral maisiidu- ning endospermiosakestest Kogu kiud 1. 37 Maisiidukook Õlitööstuse kõrvalsaadus, pressimisel, võib sisaldada endospermi- ja seemnekestaosakesi tekib kuiv- või märgtöödeldud maisiidude Kogu valk Kogu rasv 1. 38 Maisiidud, ekstraheerimis- jäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse kuiv- või märgtöödeldud maisiidude ekstraheerimisjäägina, võib sisaldada endospermi- ja seemnekestaosakesi Kogu valk 1. 39 Söödagluteen maisist (5) Kõrvalsaadus, mis tekib maisitärklise valmistamisel märgmenetluse abil. Koosneb kliidest ja kleepevalgust, millele võib olla lisatud kuni 15 % väljasõelutud purustatud maisiteri ja/või alkoholitootmisest pärit leotus- vett või muid tärklisesaadusi. Toode võib sisaldada ka jääke, mis tekivad õli ekstraheerimisel märgmenetlusel eraldatud maisiidudest Kogu valk Tärklis Kogu rasv, kui seda on üle 4,5 % 1. 40 Maisi kleepevalk Maisitärklise valmistamise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kleepevalgust, mis jääb järele pärast tärklise eraldamist Kogu valk 1. 41 Maisitärklis Maisist saadud tehnopuhas tärklis Tärklis 1. 42 Puhetatud maisitärklis (6) Toode, mis kujutab endast kuumtöötlemise abil hästi paisutatud tärklist Tärklis 1. 43 Linnaseidud Linnasekasvatuse kõrvalsaadus, mis koosneb peamiselt idandatud teravil- jade kuivatatud idujuurtest Kogu valk 1. 44 Kuivatatud kääritamisjäägid Kääritamise kõrvalsaadus, mis saadakse linnaste, idandamata teravilja või mõne muu tärkliserikka toote kääritamisjääkide kuivatamisel Kogu valk 458 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd Nr 1 1. 45 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Piiritusetööstuse kuiv- jäägid (7) Piiritusetööstuse kõrvalsaadus, saadakse läbikäärinud terade kuivatamisel pärast alkoholi väljadestilleerimist Kogu valk 1. 46 Tumedad piiritusetööstuse kuivjäägid (8) Piiritusetööstuse kõrvalsaadus, või kokkuaurutatud pärmivaba virde lisamisel läbikääritatud teradele pärast alkoholi väljadestilleerimist ja saadud segu kuivatamisel saadakse kääritamispära siirupi Kogu valk (1) Tooteid, mis sisaldavad rohkem kui 40 % tärklist, võib liigitada tärkliserikasteks; saksa keeles võib kasutada nimetust “Roggennachmehl”. (2) Tooteid, mis sisaldavad rohkem kui 40 % tärklist, võib liigitada tärkliserikasteks; saksa keeles võib kasutada nimetust “Weizennachmehl”. (3) Kui see söödamaterjal on jahvatatud väga peeneks, võib nimetusele lisada sõna “peeneteraline” või kasutada selle asemel vastavat teist nimetust. (4) Tooteid, mis sisaldavad rohkem kui 40 % tärklist, võib nimetada tärkliserikasteks; saksa keeles võib kasutada nimetust “Maisnachmehl”. (5) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “maisitõlviku gluteensööt”. (6) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “väljapressitud maisitärklis”. (7) Sellele nimetusele lisaks võib märkida terade liigi. (8) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “kuivatatud fermenteeritud terad ja lahustuvad kuivained”. Sellele nimetusele lisaks võib märkida ka terade liigi. 2. ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSED Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Maapähklid, osaliselt kooritud, kook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib osaliselt kooritud maapähklite (Arachis hypogaea L. ) ja teiste perekonna Arachis pähklite pressimisel. (Kiu kogusi- salduse ülemine piirmäär kuivaines 16 %) Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud Nr 1 2. 01 2. 02 Maapähklid, osaliselt kooritud, ekstraheerimis- jäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, ekstraheerimisjäägina. 16 %) saadakse osaliselt kooritud maapähklitest (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 2. 03 Maapähklid, kooritud, kook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kooritud maapähklite pressimisel Kogu valk Kogu kiud Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud 2. 04 Maapähklid, kooritud, ekstra- heerimisjäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse kooritud maapähklitest ekstraheeri- misjäägina Kogu valk Kogu kiud 2. 05 Rapsiseemned (1) Järgmiste sortide seemned: Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. , Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb. ) O. E. Schulz ja Brassica napa ssp. olei- fera (Metzg. ) Sinsk. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %) 2. 06 Rapsiseemned, kook (1) Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib rapsiseemnete töötlemisel ekstraheeri- mise abil. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %) Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud 2. 07 Rapsiseemned, ekstraheeri- misjäägid (1) Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse rapsiseemnetest ekstraheerimisjää- gina. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %) Kogu valk 2. 08 Rapsiseemnekestad Rapsiseemnete kroovimise kõrvalsaadus Kogu kiud 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 459 Nr 1 2. 09 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Värvisafloori seemned, osali- selt kooritud, ekstraheerimis- jäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse värvisafloori (Carthamus tinctorius L. ) osaliselt kooritud seemnetest ekstraheerimisjäägina Kogu valk Kogu kiud 2. 10 Koprakook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kookospalmi, (Cocos nucifera L. ) seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (tegumendi) pressimisel 2. 11 Kopra, ekstraheerimisjäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse kookospalmi seemnete kuivatatud tuumadest (endospermist) ja väliskestadest (tegumendist) ekstraheerimis- jäägina Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud Kogu valk 2. 12 Palmituumakook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib palmi Elaeis guineensis'e Jacq. , Corozo olei- fera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct. ) tuumade pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõva kesta Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv 2. 13 Palmituumad, ekstraheerimis- jäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõva kesta tekib palmituumade pressimisel, kusjuures Kogu valk Kogu kiud 2. 14 Sojaoad, röstitud Sobival viisil kuumtöödeldud sojaoad (Glycine max. L. Merr. ) aktiivsuse piirtase 0,4 mg N/g × min) (Ureaasi 2. 15 Sojaoad, ekstraheerimis- jäägid, röstitud Õlitööstuse kõrvalsaadus, abil ja röstimisel. (Ureaasi aktiivsuse piirtase 0,4 mg N/g × min) tekib sojaubade töötlemisel ekstraheerimise Kogu valk Kogu kiud, kui seda on üle 8 % 2. 16 Sojaoad, kooritud, ekstrahee- rimisjäägid, röstitud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kroovitud sojaubade töötlemisel ekstra- heerimise abil (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 8 %; ureaasi aktiivsuse ülemine piirtase 0,5 mg N/g × min) ja röstimisel. Kogu valk 2. 17 Sojavalgu kontsentraat Toode, mis saadakse kroovitud sojaubadest, millest on rasv ekstrahee- ritud, kui neid töödeldakse ekstraheerimise abil teist korda, et alandada lämmastikuvaba ekstrakti taset Kogu valk 2. 18 Taimeõli (2) Taimedest saadud õli Niiskusesisaldus, kui see on üle 1 % 2. 19 Sojakestad Sojaubade kroovimise kõrvalsaadus 2. 20 Puuvillaseemned Puuvilla (Gossypium ssp. ) seemned, mille küljest on kiud eemaldatud 2. 21 Puuvillaseemned, osaliselt kooritud, ekstraheerimis- jäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse puuvillaseemnetest ekstraheerimisjää- gina, kusjuures enne ekstraheerimist on eemaldatud kiud ja seemned osaliselt kroovitud. (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 22,5 %) 2. 22 Puuvillakook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib puuvillaseemnete pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud kiud Kogu kiud Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv Kogu valk Kogu kiud Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv 460 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd Nr 1 Nimetus 2 2. 23 Õliramtillakook Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib õliramtillaseemnete (Guizotia abyssinica (Lf) Cass. ) pressimisel. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär 3,4 %) Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud 2. 24 Päevalilleseemned Päevalille (Helianthus annuus L. ) seemned 2. 25 Päevalilleseemned, ekstrahee- rimisjäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse päevalilleseemnetest ekstraheerimis- jäägina Kogu valk 2. 26 Päevalilleseemned, osaliselt kooritud, ekstraheerimis- jäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse päevalilleseemnetest ekstraheerimis- jäägina, kusjuures eelnevalt on seemnekestad osaliselt eemaldatud. (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 27,5 %) Kogu valk Kogu kiud 2. 27 Linaseemned Hariliku lina (Linum usitatissimum L. ) seemned. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) 2. 28 Linakook Õlitööstuse kõrvalsaadus, puhtusaste vähemalt 93 %) tekib linaseemnete pressimisel. (Botaaniline Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud 2. 29 Linaseemned, ekstraheerimis- jäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse linaseemnetest ekstraheerimisjäägina. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) Kogu valk 2. 30 Oliivipulp 2. 31 Seesamikook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib hariliku õlipuu (Olea europea L. ) pressitud viljade töötlemisel ekstraheerimise abil, kusjuures eelnevalt on eemal- datud võimalikult palju tuumade jääke Kogu valk Kogu kiud (Sesamum indicum L. ) Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib hariliku seesami seemnete pressimisel. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär 5 %) Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv 2. 32 Kakaooad, osaliselt kooritud, ekstraheerimisjäägid Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse hariliku kakaopuu (Theobroma cacao L. ) kuivatatud ja röstitud seemnetest ekstraheerimisjäägina, kusjuures eelnevalt on osaliselt eemaldatud kestad Kogu valk Kogu kiud 2. 33 Kakaokestad Hariliku kakaopuu (Theobroma cacao L. ) kuivatatud ja röstitud seemnete tegumendid Kogu kiud (1) Vajaduse korral võib lisada piiritluse “vähese glükosinolaadisisaldusega”. Mõiste “vähene glükosinolaadisisaldus” on määratletud ühenduse õigusaktides. (2) Sellele nimetusele lisaks tuleb märkida taimeliigi nimi. 3. KAUNVILJADE SEEMNED, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 3. 01 Kikerherne seemned Hariliku kikerherne (Cicer arietinum L. ) seemned 3. 02 Guaarijahu, ekstraheerimis- jäägid Kõrvalsaadus, mis tekib taimeliimi ekstraheerimisel Cyanopsis tetragono- loba (L. ) Taub. seemnetest Kogu valk 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 461 Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 3. 03 Lääts-hiireherne seemned Lääts-hiireherne (Ervum ervilia L. ) seemned 3. 04 Põld-seaherne seemned (1) Põld-seaherne (Lathyrus sativus L. ) seemned, sobival viisil kuumtöödeldud 3. 05 Läätseseemned Hariliku läätse (Lens culinaris a. o. Medik) seemned 3. 06 Maguslupiiniseemned Maguslupiini (Lupinus ssp. ) seemned, vähese alkaloidisisaldusega 3. 07 Aedoad, röstitud Phaseolus'e või Vigna ssp. mürgiste lektiinide lagundamiseks seemned, sobival viisil kuumtöödeldud 3. 08 Herned Pisum'i ssp. seemned 3. 09 Herne peenkliid Hernejahu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt iduleheosakes- test ja väiksemal määral kestadest Kogu valk Kogu kiud 3. 10 Hernekliid 3. 11 Põldoad Hernejahu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt herneste koori- misel ja puhastamisel eraldatud kestadest Kogu kiud Vicia faba L. ssp. seemned faba var. equina Pers. ja var. minuta (Alef. ) Mansf. 3. 12 Üheõielise hiireherne seemned Vicia monanthos'e Desf. seemned 3. 13 Vikiseemned Suviviki (Vicia sativa L. var. sativa) ja teiste liikide seemned (1) Sellele nimetusele lisaks tuleb märkida kuumtöötlemise viis. 4. MUGULAD JA JUURIKAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 4. 01 (Suhkru)peedilõiked Kirjeldus 3 Suhkrutööstuse kõrvalsaadus, kujutab endast suhkrupeedi (Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. ) lõigete kuivatatud ekstraheerimis- jääke. sisalduse ülemine piirmäär kuivaines 4,5 %) lahustumatu tuha (Soolhappes 4. 02 (Suhkru)peedimelass Kõrvalsaadus, mis kujutab endast peedisuhkru tootmisel või rafineeri- misel kogutud jääksiirupit 4. 03 (Suhkru)peedilõiked, melassi- lisandiga Suhkrutööstuse kõrvalsaadus, koosneb suhkrupeedilõigetest, millele on lisatud melassi. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär kuivaines 4,5 %) Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 %. Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosi- sisaldusele, kui see on üle 10,5 % Kogu suhkur, ümber arvuta- tuna sahharoosisisaldusele Niiskusesisaldus, kui üle 28 % see on Kogu suhkur, ümber arvuta- tuna sahharoosisisaldusele Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % 462 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 4. 04 (Suhkru)peedimelassi raba Kõrvalsaadus, mis sidrunhappe ja teiste orgaaniliste ainete saamiseks tekib peedimelassi kääritamisel alkoholi, pärmi, Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Kogu valk Niiskusesisaldus, kui üle 35 % see on 4. 05 Peedisuhkur (1) Suhkrupeedist ekstraheeritud suhkur Sahharoos 4. 06 Maguskartul Söödava lehtertapi (Ipomoea batatas L. Poir) mugulad, igal kujul Tärklis 4. 07 Maniokk (2) Jahumanioki (Manihot esculenta Crantz) mugulad, igal kujul. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär kuivaines 4,5 %) Tärklis Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % 4. 08 Maniokitärklis (3), puhetatud Maniokimugulatest saadud tärklis, hästi paisutatud kuumtöötlemise abil Tärklis 4. 09 Kartulipulp Kartulitärklise (Solanum tuberosum L. ) tootmise kõrvalsaadus 4. 10 Kartulitärklis Tehnopuhas kartulitärklis Tärklis 4. 11 Kartulivalk Tärklisetööstuse kuivatatud kõrvalsaadus, koosneb peamiselt valkudest, mis on jäänud järele pärast tärklise eraldamist Kogu valk 4. 12 Kartulihelbed Toode, mis saadakse pestud, kooritud või koorimata ning aurutatud kartulite rotatsioonkuivatamisel Tärklis Kogu kiud 4. 13 Kartulimahl, kondenseeritud Kartulitärklise tootmise kõrvalsaadus, millest on osaliselt eemaldatud valgud ja vesi Kogu valk Kogu tuhk 4. 14 Kartulitärklis, puhetatud Toode, mis kujutab endast kuumtöötlemise abil hästi solubiliseeritud kartulitärklist Tärklis (1) Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust “sahharoos”. (2) Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust “tapiokk”. (3) Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust “tapiokitärklis”. 5. MUUD SEEMNED JA VILJAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 5. 01 Jaanikaunad Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Toode, mis saadakse jaanikaunapuu (Ceratonia seliqua L. ) kuivatatud viljade (kaunade) purustamisel, kusjuures enne on eraldatud seemned Kogu kiud 5. 02 Tsitrusviljapära Kõrvalsaadus, mis tekib mahla pressimisel tsitrusviljadest (Citrus ssp. ) Kogu kiud 5. 03 Puuviljapära (1) Kõrvalsaadus, mis tekib mahla pressimisel seemne- puuviljaliikidest ja luuviljalistest Kogu kiud 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 463 Nr 1 Nimetus 2 5. 04 Tomatipära Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Kõrvalsaadus, mis tekib mahla pressimisel tomatitest (Solanum lycoper- sicum Karst. ) Kogu kiud 5. 05 Viinamarjaseemned, ekstra- heerimisjäägid Kõrvalsaadus, mis tekib õli ekstraheerimisel viinamarjaseemnetest Kogu kiud, kui seda on üle 45 % 5. 06 Viinamarjapära Viinamarjapära, mida on pärast alkoholi eraldamist kuivatatud ja millest on eemaldatud nii palju rootsusid ja seemneid kui võimalik Kogu kiud, kui seda on üle 25 % 5. 07 Viinamarjaseemned Viinamarjapärast eraldatud seemned, millest õli ei ole ekstraheeritud Kogu rasv Kogu kiud, kui seda on üle 45 % (1) Nimetusele lisaks võib märkida puuvilja liigi. Nr 1 Nimetus 2 6. 01 Lutsernijahu (1) 6. KUIV- JA KORESÖÖDAD Kirjeldus 3 Toode, mis saadakse noore lutserni (Medicago sativa L. ja Medicago var. Martyn) kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada ka kuni 20 % noort ristikut või teisi heintaimi, mida on kuivatatud ja jahvatatud koos lutser- niga Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Kogu valk Kogu kiud Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % 6. 02 Lutserni pressimisjäägid Kuivatatud kõrvalsaadus, mis tekib lutsernimahla pressimisel Kogu valk 6. 03 Lutsernivalgu kontsentraat Toode, mis tehnilise kuivatamise abil saadakse pressitud lutsernimahla fraktsioonidest, mida valkude sadestamiseks on eelnevalt tsentrifuugitud ja kuumtöödeldud Karoteen Kogu valk 6. 04 Ristikujahu (1) Toode, mis saadakse noore ristiku (Trifolium ssp. ) kuivatamisel ja jahvata- misel. Võib sisaldada ka kuni 20 % noort lutserni või teisi heintaimi, mida on kuivatatud ja jahvatatud koos ristikuga 6. 05 Rohujahu (1) (2) Toode, mis saadakse noorte heintaimede kuivatamisel ja jahvatamisel Kogu valk Kogu kiud Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % Kogu valk Kogu kiud Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % 6. 06 Õled (3) Teraviljadest saadud õled 6. 07 Õled, töödeldud (4) Toode, mis saadakse teraviljaõlgede töötlemisel sobiva menetluse abil Naatrium, kui toodet on töödeldud NaOH-ga (1) Mõiste “jahu” asemel võib kasutada mõistet “graanulid”. Nimetusele lisaks võib märkida ka kuivatamise meetodi. (2) Nimetusele lisaks võib märkida ka heintaimede liigid. (3) Nimetuses tuleb märkida teravilja liik. (4) Nimetusele lisaks tuleb märkida ka keemilise töötlemise viis. 464 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd 7. MUUD TAIMSED SÖÖDAMATERJALID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 7. 01 Roomelass Kirjeldus 3 Kõrvalsaadus; kujutab endast jääksiirupit, mis tekib suhkru tootmisel harilikust suhkruroost (Saccharum officinarum L. ) või selle suhkru rafinee- rimisel 7. 02 Roomelassi raba Kõrvalsaadus, mis tekib roomelassi kääritamisel alkoholi, pärmi, sidrun- happe või teiste orgaaniliste ainete saamiseks Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Kogu suhkur, ümber arvuta- tuna sahharoosisisaldusele Niiskusesisaldus, kui üle 30 % see on Kogu valk Niiskusesisaldus, kui üle 35 % see on 7. 03 Roosuhkur (1) Suhkruroost ekstraheeritud suhkur Sahharoos 7. 04 Vetikajahu Toode, mis saadakse vetikate, eeskätt pruunvetikate kuivatamisel purustamisel. Toode võib olla pestud joodisisalduse vähendamiseks ja Kogu tuhk (1) Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust “sahharoos”. Nr 1 Nimetus 2 8. 01 Lõssipulber 8. PIIMASAADUSED Kirjeldus 3 Toode, mis saadakse, kuivatades piima, millest on eemaldatud suurem osa rasva 8. 02 Petipulber Toode, mis saadakse, kuivatades petipiima (vedelikku, mis eraldub või valmistamisel) 8. 03 Vadakupulber Toode, mis saadakse, kuivatades vadakut (vedelikku, mis eraldub juustu, kohupiima, kaseiini või mõne samalaadse toote valmistamisel) 8. 04 Vadakupulber, vähese suhkrusisaldusega Toode, mis saadakse, kuivatades vadakut, millest laktoos on osaliselt eemaldatud 8. 05 Vadakuvalgupulber (1) Toode, mis saadakse vadakust või piimast mõne keemilise või füüsikalise menetluse abil eraldatud valkude kuivatamisel 8. 06 Kaseiinipulber Toode, mis saadakse lõssist või petipiimast happe või laabiga väljasades- tatud kaseiini kuivatamisel 8. 07 Laktoosipulber Piimast või vadakust saadud suhkur, mida on puhastatud ja kuivatatud (1) Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust “pulbriline piimaalbumiin”. Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Kogu valk Niiskusesisaldus, kui üle 5 % see on Kogu valk Kogu rasv Laktoos Niiskusesisaldus, kui üle 6 % Kogu valk Laktoos Niiskusesisaldus, kui üle 8 % Kogu tuhk Kogu valk Laktoos Niiskusesisaldus, kui üle 8 % Kogu tuhk see on see on see on Kogu valk Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on Kogu valk Niiskusesisaldus, kui üle 10 % see on Laktoos Niiskusesisaldus, kui üle 5 % see on 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 465 9. MAISMAALOOMADEST SAADUD TOOTED Nr 1 Nimetus 2 9. 01 Lihajahu (1) Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kogu keha või teata- vate kehaosade kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvatamisel, kusjuures rasv võib olla enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, (Valgu kogusisaldus kuivaines vähemalt 50 %; suled ja soolesisaldis. fosfori kogusisalduse ülemine piirmäär 8 %) Kogu valk Kogu rasv Kogu tuhk Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on 9. 02 Liha-kondijahu Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kogu keha või teata- vate kehaosade kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvatamisel, kusjuures rasv võib olla enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis Kogu valk Kogu rasv Kogu tuhk Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on 9. 03 Kondijahu Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kontide kuumtöötle- misel, kuivatamisel ja peenjahvatamisel, kusjuures rasv on enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis Kogu valk Kogu tuhk Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on 9. 04 Kõrned Loomarasva, seapeki ja muu ekstraheeritud või mehaaniliselt eraldatud loomse rasva töötlemise jääksaadus 9. 05 Kodulindude tapajäätme- jahu (1) Toode, mis saadakse kodulindude tapajäätmete kuumtöötlemisel, kuiva- tamisel ja jahvatamisel. Lindudel eemaldatakse enne täielikult suled 9. 06 Sulejahu, hüdrolüüsitud Toode, mis saadakse kodulinnusulgede hüdrolüüsimisel, kuivatamisel ja jahvatamisel 9. 07 Verejahu Toode, mis saadakse püsisoojaste tapaloomade vere kuivatamisel. Toode ei tohi sisaldada võõrlisandeid 9. 08 Loomne rasv (2) Soojavereliste maismaaloomade rasv Kogu valk Kogu rasv Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on Kogu valk Kogu rasv Kogu tuhk Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 3,3 % Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on Kogu valk Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 3,4 % Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on Kogu valk Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on Niiskusesisaldus, kui see on üle 1 % (1) Tooted, mille kuivaines on üle 13 % rasva, tuleb liigitada rasvarikasteks. (2) Sellele nimetusele lisaks võib märkida rasva päritolu või saamismenetlust iseloomustava täpsustuse (loomarasv, seapekk, kondirasv jne). 466 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd 10. KALA JA MUUD MERELOOMAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 10. 01 Kalajahu (1) Kirjeldus 3 Toode, mis saadakse tervete kalade või kala kehaosade töötlemisel, kusjuures õli võib olla enne osaliselt eraldatud; kala lahustuvained võivad olla tootesse tagasi lisatud 10. 02 Kontsentreeritud kalamahl Toode, mis eraldatakse kalajahu valmistamisel; stabiliseeritud hapesta- mise või kokkuaurutamisega 10. 03 Kalaõli Tervetest kaladest või kala kehaosadest saadud õli 10. 04 Kalaõli, rafineeritud, tahkes- tatud Tervetest kaladest või kala kehaosadest saadud õli, mida on rafineeritud ja hüdrogeenitud (1) Tooteid, mille kuivaines on valgu kogusisaldus üle 75 %, võib liigitada valgurikasteks. Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Kogu valk Kogu rasv Kogu tuhk, kui seda on üle 20 % Niiskusesisaldus, kui üle 8 % see on Kogu valk Kogu rasv Niiskusesisaldus, kui üle 5 % see on Niiskusesisaldus, kui see on üle 1 % Joodiarv Niiskusesisaldus, kui üle 1 % see on Nr 1 Nimetus 2 11. 01 Kaltsiumkarbonaat (1) 11. MINERAALAINED Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Toode, mis saadakse, jahvatades selliseid kaltsiumkarbonaati sisaldavaid materjale nagu lubjakivi ning austri ja rannakarbi kojad või sadestades seda välja happelistest lahustest Kaltsium Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 5 % 11. 02 Kaltsiumkarbonaadi ja magneesiumkarbonaadi segu Kaltsiumkarbonaadi ja magneesiumkarbonaadi looduslik segu Kaltsium Magneesium 11. 03 Lubivetikad (maerl) Looduslikku päritolu toode, mis on saadud lubivetikatest, jahvatatud või granuleeritud Kaltsium Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 5 % 11. 04 Magneesiumoksiid Tehnopuhas magneesiumoksiid (MgO) 11. 05 Magneesiumsulfaat Tehnopuhas magneesiumsulfaat (MgSO4. 7H2O) Magneesium Magneesium Väävel 11. 06 Dikaltsiumfosfaat (2) Kontidest või anorgaanilistest materjalidest väljasadestatud kaltsium- monovesinikfosfaat (CaHPO4. xH2O) Kaltsium Kogu fosfor 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 467 Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 11. 07 Monokaltsiumfosfaadi ja dikaltsiumfosfaadi segu Keemilise menetluse abil saadud segu, mis sisaldab võrdsetes osades monokaltsiumfosfaati ja dikaltsiumfosfaati [CaHPO4 – Ca(H2PO4)2. H2O] Kogu fosfor Kaltsium 11. 08 Defluoritud fosfaatkaevis Toode, mis saadakse puhastatud ja sobiva menetlusega defluoritud looduslike fosfaatide jahvatamisel Kogu fosfor Kaltsium 11. 09 Želatiinita kondijahu Steriliseeritud ja jahvatatud kondid, millest on eemaldatud želatiin ja rasv Kogu fosfor 11. 10 Monokaltsiumfosfaat Tehnopuhas kaltsiumbis(divesinikfosfaat) [Ca(H2PO4)2. xH2O] 11. 11 Kaltsiummagneesiumfosfaat Tehnopuhas kaltsiummagneesiumfosfaat 11. 12 Monoammooniumfosfaat Tehnopuhas monoammooniumfosfaat (NH4H2PO4) Kaltsium Kogu fosfor Kaltsium Kaltsium Magneesium Kogu fosfor Kogu lämmastik Kogu fosfor 11. 13 Naatriumkloriid (1) Tehnopuhas naatriumkloriid või toode, mis saadakse naatriumkloriidi sisaldavate materjalide nagu kivisoola ja meresoola jahvatamisel Naatrium 11. 14 Magneesiumpropionaat Tehnopuhas magneesiumpropionaat Magneesium 11. 15 Magneesiumfosfaat Toode, mis sisaldab tehnopuhast magneesiumvesinikfosfaati (MgHPO4 xH2O). Kogu fosfor Magneesium 11. 16 Naatriumkaltsiummagnee- siumfosfaat Toode, mis kujutab endast naatriumkaltsiummagneesiumfosfaati 11. 17 Mononaatriumfosfaat Tehnopuhas mononaatriumfosfaat (NaH2PO. H2O) 11. 18 Naatriumvesinikkarbonaat Tehnopuhas naatriumvesinikkarbonaat (NaHCO3) (1) Lisaks sellele nimetusele või selle asemel võib märkida vastava loodusliku materjali nimetuse. (2) Nimetuses võib märkida ka tootmismenetluse. Kogu fosfor Magneesium Kaltsium Naatrium Kogu fosfor Naatrium Naatrium 12. MITMESUGUSED MATERJALID Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 12. 01 Pagari- ja makarontooted ning kõrvalsaadused (1) Leivatööstuse tooted ja kõrvalsaadused, kaasa arvatud pagaritooted, küpsised ja makaronid 12. 02 Maiustused ja nende toot- mise kõrvalsaadused (1) Maiustused ja nende tootmise kõrvalsaadused, kaasa arvatud šokolaad Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Tärklis Kogu suhkur, ümber arvuta- tuna sahharoosisisaldusele Kogu suhkur, ümber arvuta- tuna sahharoosisisaldusele 468 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 12. 03 Kondiitri- ja jäätisetooted ning kõrvalsaadused (1) Kondiitri- ja jäätisetööstuse tooted ning kõrvalsaadused 12. 04 Rasvhapped Kõrvalsaadus, mis tekib taimsete või loomsete õlide ja rasvade neutrali- seerimisel leelisega või destilleerimisel 12. 05 Rasvhapete soolad (2) Toode, mis naatriumhüdroksiidi või kaaliumhüdroksiidi toimel rasvhapete saadakse seebistamisel kaltsiumhüdroksiidi, Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 4 Tärklis Kogu suhkur, ümber arvuta- tuna sahharoosisisaldusele Kogu rasv Kogu rasv Niiskusesisaldus, kui üle 1 % see on Kogu rasv Ca (või vajaduse korral Na või K) (1) Seda nimetust võib muuta või täiendada, märkides toiduaine- ja söödatootmise menetluse, mille abil asjakohane söödamaterjal on saadud. (2) Seda nimetust võib täiendada soola nimetuse märkimisega. Sätted B osas loetlemata söödamaterjalide teatavate komponentide nimetuste ja deklareerimise kohta Kooskõlas direktiivi artikli 5 lõike 1 punktiga d on ringlusesse lastud söödamaterjalide puhul, mida ei ole loetletud käes- oleva lisa B osas, kohustuslik deklareerida järgmise tabeli teises tulbas märgitud komponendid. C OSA Söödamaterjale, mida ei ole B osas märgitud, tuleb nimetada kooskõlas käesoleva lisa A osa I jaotise punktis 1 mainitud kriteeriumidega. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Söödamaterjali komponendid Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 1 Teraviljade terad 2 Teraviljade teradest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Tärklisesisaldus, kui see on üle 20 % Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu rasv, kui seda on üle 5 % Kogu kiud Õliseemned, õliviljad Õliseemnetest ja õliviljadest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu rasv, kui seda on üle 5 % Kogu kiud Kaunviljade seemned Kaunviljade seemnetest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu kiud Mugulad, juurikad Mugulatest ja juurikatest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Tärklis Kogu kiud Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 3,5 % 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 469 Söödamaterjali komponendid Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik 1 2 9. Muud suhkrupeedi töötlemise saadused ja kõrval- saadused Kogu kiud, kui seda on üle 15 % Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 3,5 % 10. Muud seemned ja viljad, nendest saadud tooted ja nende kõrvalsaadused 11. Kuiv- ja koresöödad Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv, kui seda on üle 10 % Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu kiud 12. Muud taimed, nendest saadud tooted ja nende kõrvalsaadused Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu kiud 13. Roosuhkru töötlemise saadused ja kõrvalsaadused Kogu kiud, kui seda on üle 15 % Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele 14. Piimatooted ja kõrvalsaadused 15. Maismaaloomadest saadud tooted Kala ja muud mereloomad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused Kogu valk Niiskusesisaldus, kui see on üle 5 % Laktoosisisaldus, kui see on üle 10 % Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu rasv, kui seda on üle 5 % Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu rasv, kui seda on üle 5 % Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % 16. 17. 18. Mineraalained Asjakohased mineraalained Mitmesugused söödamaterjalid Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu kiud Kogu rasv, kui seda on üle 10 % Tärklisesisaldus, kui see on üle 30 % Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldu- sele, kui see on üle 10 %