title: 98/710/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä syyskuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 soveltamiseen liittyvästä menettelystä (Asia VII/AMA/11/98 - Italian säännöt Milanon lentoasemajärjestelmän liikenteen jakamisesta) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2625) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Italy
air traffic
air transport
airline
airport
application of EU law
equal treatment
organisation of transport
restriction on competition
transport company
transport economics
transport market

text: L 337/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 12. 98 KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 soveltamiseen liittyv(cid:132)st(cid:132) menettelyst(cid:132) (Asia VII/AMA/11/98 — Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n liikenteen jakamisesta) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2625) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/710/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteis(cid:148)n lentoliikenteen harjoittajien p(cid:132)(cid:132)syst(cid:132) yhteis(cid:148)n sis(cid:132)isen lentoliikenteen reiteille 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (1), sellai- sena kuin se on muutettuna It(cid:132)vallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan, on kuullut kyseisen asetuksen 11 artiklalla perustettua neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: ASIASELOSTUS I (1) Lentoyhti(cid:148)t British Airways, Iberia, Lufthansa, Olympic Airways, Sabena, Scandinavian Airlines System ja TAP Air Portugal j(cid:132)ttiv(cid:132)t komissiolle 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998 yhteisen pyynn(cid:148)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132), jossa i) ilmoitetaan, ett(cid:132) Italian antamat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n liikenteen jakamisesta, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t”, eiv(cid:132)t ole yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n eiv(cid:132)tk(cid:132) eten- k(cid:132)(cid:132)n asetuksen (ETY) N:o 2408/92 mukaisia; ii) vaaditaan Italiaa olemaan soveltamatta kyseisi(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) ja antamaan toiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, jotka ovat t(cid:132)ysin yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaiset. Air France ilmoitti komissiolle 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, ett(cid:132) se liittyy mainittujen lentoyhti(cid:148)iden toimiin Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen vastustamisesta. N(cid:132)m(cid:132) lentoyhti(cid:148)t esittiv(cid:132)t komissiolle 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998 lis(cid:132)pyynn(cid:148)n v(cid:132)lip(cid:132)(cid:132)t(cid:148)k- sest(cid:132) ennen Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen sis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132) koskevaa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) sen varmistamiseksi, ett(cid:132) kyseiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t eiv(cid:132)t tule voimaan, ennen kuin Malpensan lentoasemalle on luotu asianmukaiset liikenneyhteydet. (2) (3) (1) EYVL L 240, 24. 8. 1992, s. 8 12. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 337/43 (4) Austrian Airlines esitti komissiolle 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 erillisen pyynn(cid:148)n, jolla oli sama tavoite aikaisemmalla ja lis(cid:132)pyynn(cid:148)ll(cid:132) ja nojautui samoihin perusteisiin. II (5) (6) (7) Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvat Linaten, Malpensan ja Orio al Serion (Bergamo) lentoasemat. Linaten lentoasemalle, joka sijaitsee 10 kilometrin et(cid:132)isyydell(cid:132) kaupungin keskustasta, on keskitetty suurin osa yhteis(cid:148)n sis(cid:132)isest(cid:132) ulkomaan- ja kotimaanliikenteest(cid:132). Linaten lentoasemalla on vakavia kapasiteettiongelmia: vuonna 1997 sen kautta matkusti 14,2 miljoonaa matkustajaa, vaikka sen enimm(cid:132)iskapasiteetin arvioidaan olevan 8 miljoonaa matkustajaa. Malpensan lentoasemalle, joka sijaitsee 53 kilometrin et(cid:132)isyydell(cid:132) kaupungin keskustasta, on puolestaan keskitetty kaikki mannertenv(cid:132)liset lennot, koska Linaten lentoaseman toimintarajoitukset est(cid:132)v(cid:132)t k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) sit(cid:132) kyseiseen lentoliikentee- seen. Ainoastaan muutamat yhteis(cid:148)n sis(cid:132)iset lennot l(cid:132)htev(cid:132)t Malpensan lentoasemalta, sill(cid:132) matkustajat k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t yleens(cid:132) mieluummin Linaten lentoasemaa, joka sijaitsee l(cid:132)hemp(cid:132)n(cid:132) kaupungin keskustaa. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Malpensan lentoaseman kautta matkusti vuonna 1997 ainoastaan 3,9 miljoonaa matkustajaa, vaikka sen enimm(cid:132)iskapasiteetti on arviolta noin 6 miljoonaa matkustajaa. Orio al Serion lentoasemaa, joka sijaitsee Bergamon l(cid:132)hell(cid:132) noin 50 kilometrin et(cid:132)isyydell(cid:132) kaupungin keskustasta, k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)asiassa rahti- ja tilauslentolii- ja siell(cid:132) harjoitetaan my(cid:148)s jonkin verran s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llist(cid:132) matkustajaliikennett(cid:132). kenteeseen, T(cid:132)h(cid:132)n saakka liikenteen jakautumisen n(cid:132)iden lentoasemien v(cid:132)lill(cid:132) ovat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)nneet mark- kinavoimat, mihin ovat vaikuttaneet edell(cid:132) mainitut toimintarajoitukset. T(cid:132)m(cid:132) on johtanut nykyisen lentoasemakapasiteetin tehottomaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, sill(cid:132) Linaten lentoasemaa k(cid:132)yte- t(cid:132)(cid:132)n nyky(cid:132)(cid:132)n liikaa, kun taas Malpensan lentoasemaa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n liian v(cid:132)h(cid:132)n. Kumpikaan j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvista lentoasemista ei ole my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n voinut kehitty(cid:132) merkitt(cid:132)v(cid:132)ksi koti- maan-, ulkomaan- ja mannertenv(cid:132)lisi(cid:132) lentoja v(cid:132)litt(cid:132)v(cid:132)ksi keskuslentoasemaksi. Alitalia on k(cid:132)ytt(cid:132)nyt Rooman Fiumicinon lentoasemaa keskuslentoasemana. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n tarjoama lentoliikenne ei selv(cid:132)stik(cid:132)(cid:132)n vastaa matkustajien tarpeita etenk(cid:132)(cid:132)n mannertenv(cid:132)listen lentojen osalta, koska matkustajat joutuvat usein matkusta- maan Rooman, Lontoon, Frankfurtin ja Pariisin kaltaisten keskuslentoasemien kautta. Lis(cid:132)ksi on huomattava, ett(cid:132) nykyinen kapasiteetti ei lyhyell(cid:132)k(cid:132)(cid:132)n aikav(cid:132)lill(cid:132) vastaa lii- kenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), jonka arvioidaan olevan noin 20 miljoonaa matkustajaa ja 300 000 tonnia rahtia vuonna 2000. Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n nykyinen rakenne ja organisointi ei jota se palvelee; kyseinen alue k(cid:132)sitt(cid:132)(cid:132) Milanon selv(cid:132)sti vastaa sen alueen tarpeita, kaupungin ja koko Pohjois-Italian, joka on asutukseltaan ja talousel(cid:132)m(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)n kolmanneksi suurin alue. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Italian viranomaiset p(cid:132)(cid:132)ttiv(cid:132)t organisoida Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n uudelleen kehitt(cid:132)(cid:132)kseen Malpensasta keskuslentoaseman ja valmistaakseen riitt(cid:132)v(cid:132)sti lento- asemakapasiteettia tulevaisuutta varten. T(cid:132)m(cid:132) tavoite aiotaan saavuttaa Malpensan lento- aseman laajentamisella ja ajanmukaistamisella, joita kutsutaan hankkeeksi Malpensa 2000. T(cid:132)m(cid:132) hanke on Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 1692/96/EY (1) mukaan yksi Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevista nelj(cid:132)st(cid:132)toista ensisijaisesta hankkeesta. Sen rahoitusta tukevat yhteis(cid:148), Euroopan investointirahasto ja Euroopan investointipankki (EIP). Uuden terminaalin rakennusty(cid:148)t aloitettiin vuonna 1990. Sen ensimm(cid:132)inen osa, jonka kapasiteetti on 12 miljoonaa matkustajaa vuodessa, otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n vuonna 1998 (jolloin se lis(cid:132)(cid:132) nykyist(cid:132) kapasiteettia, joka on 6 miljoonaa matkustajaa vuodessa), ja koko terminaali valmistuu vuonna 2000. Terminaalin valmistuttua lentoaseman kokonaiskapasi- teetti (nykyinen ja uusi terminaali) on 24 miljoonaa matkustajaa vuodessa. (8) Uuden Malpensan lentoaseman rahoitusj(cid:132)rjestelyt edellytt(cid:132)v(cid:132)t liikenteen keskitt(cid:132)mist(cid:132) t(cid:132)lle lentoasemalle, se edellytt(cid:132)(cid:132) liikenteen siirt(cid:132)mist(cid:132) Linaten lentoasemalta. Liikenteen siirtoa ei kuitenkaan saada aikaan pelkin markkinavoimin, koska matkustajat k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t yleens(cid:132) mieluummin Linaten lentoasemaa, joka sijaitsee l(cid:132)hemp(cid:132)n(cid:132) kaupungin keskustaa. T(cid:132)st(cid:132) (1) EYVL L 228, 9. 9. 1996, s. 1 L 337/44 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 12. 98 joilla ne syyst(cid:132) Italian viranomaiset p(cid:132)(cid:132)ttiv(cid:132)t antaa sitovat liikenteenjakamisen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, pyrkiv(cid:132)t varmistamaan, ett(cid:132) huomattava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) liikennett(cid:132) siirret(cid:132)(cid:132)n Linatesta Malpensaan. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on syyt(cid:132) muistaa, ett(cid:132) EIP asetti rahoitustuelleen ehdon, jonka mukaan Italian viranomaisten on annettava sellaiset liikenteenjakamisen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, joiden perusteella huomattava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) liikennett(cid:132) siirret(cid:132)(cid:132)n Linatesta Malpensaan. (9) Italian viranomaiset antoivat 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1994 asetuksen N:o 428, joka muutet- tiin 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1994 laiksi N:o 505, sen 3 artiklan 2 kohdassa Italian liikennemi- nisteri(cid:148) valtuutetaan toteuttamaan tarpeelliset toimenpiteet lentoliikenteen keskitt(cid:132)miseksi Milano–Malpensan lentoasemalle Euroopan lentoliikenteen vapauttamiseen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n huhtikuuta 1997 menness(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n tavoitteen saavuttamiseksi Italian liikenneministeri(cid:148) antoi 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 asetuksen N:o 46-T. Asetuksessa vahvistetaan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n liikenteen jakamisesta 9. 1, 9. 2 ja 9. 3 kohdan mukaisesti. 9. 1 Asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kaikki s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llinen ja muu liikenne mannertenv(cid:132)lisill(cid:132) ja yhteis(cid:148)n sis(cid:132)isill(cid:132) lentoreiteill(cid:132) (mukaan lukien yhteis(cid:148)n sis(cid:132)iset kotimaan- ja ulkomaanliikenteen reitit) on v(cid:132)litett(cid:132)v(cid:132) Malpensan lentoasemalta ja lentoasemalle siit(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) alkaen, jolloin Malpensa 2000 -lentoaseman ensisijaiset rakenteet (uuden terminaalin ensimm(cid:132)inen osa) otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ja joka vahvistetaan toisella asetuksella. 9. 2 Asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) mainittua liikennett(cid:132) voidaan harjoittaa my(cid:148)s Orio al Serion lentoasemalta ja lentoasemalle. 9. 3 Asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) Linaten lentoasemaa voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan yleiseen ilmailuun ja sellaisen suoran lentoliikenteen harjoittami- seen Milanoa palvelevilla reiteill(cid:132), jonka matkustajam(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on yhteens(cid:132) v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 2 jolloin ensisijaiset miljoonaa matkustajaa vuodessa ennen edell(cid:132) mainittua p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132), rakenteet otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, tai on ollut edellisten kolmen vuoden aikana keskim(cid:132)(cid:132)rin 1,75 miljoonaa matkustajaa vuodessa. (10) Italian hallitus antoi 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 asetuksen N:o 70-T, jonka 1 artiklan 1 kohdan mukaan asetuksessa N:o 46-T tarkoitetut ensisijaiset rakenteet otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vahvistettiin ilmoittamatta siit(cid:132) komissiolle etuk(cid:132)teen tai neuvottelematta sen kanssa. (11) Asetuksista N:o 46-T ja 70-T seuraa, ett(cid:132) kaikki lentoliikenne Milanosta tai Milanoon on 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998 suoritettava joko Malpensan tai Orio al Serion lentoasemalta, lukuun ottamatta yleist(cid:132) ilmailua ja sellaista lentoliikennett(cid:132), jonka matkustajam(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t t(cid:132)yt- t(cid:132)v(cid:132)t asetuksen N:o 46-T 1 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyt v(cid:132)himm(cid:132)isehdot. (12) K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) ainoa reitti, jolla matkustajam(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t mainitut v(cid:132)himm(cid:132)isehdot, on Milanon ja Rooman v(cid:132)linen reitti. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Linaten lentoasemalta ei voida harjoittaa muuta lentoliikennett(cid:132). (13) Valituksen tehneet lentoyhti(cid:148)t (Austrian Airlinesia lukuun ottamatta) olivat yhteydess(cid:132) Italian viranomaisiin vuoden 1997 hein(cid:132)kuun ja lokakuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Lentoyhti(cid:148)t ilmoittivat, ett(cid:132) niiden mielest(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt perusteet ja aikataulu eiv(cid:132)t ole yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisia. Italian viranomaiset eiv(cid:132)t ottaneet lentoyhti(cid:148)iden esit- t(cid:132)mi(cid:132) perusteita huomioon vaan vahvistivat liikenteenjakamisen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt perus- teet ja aikataulun. (14) Mainittujen lentoyhti(cid:148)iden, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”lentoyhti(cid:148)t”, virallisesti komissiolle esitt(cid:132)miss(cid:132) pyynn(cid:148)iss(cid:132) vastustetaan asetuksessa N:o 46-T ja asetuksessa N:o 70-T s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) perusteita ja aikataulua. (15) Lentoyhti(cid:148)t perustelevat komissiolle tekem(cid:132)(cid:132)ns(cid:132), Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) koskevaa valitusta 15. 1 ja 15. 2 kohdassa esitetyin perustein. III 12. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 337/45 15. 1 Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ill(cid:132) rikotaan asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohtaa. jonka mukaan lentoliikenteen reiteille on vapaa p(cid:132)(cid:132)sy, Lentoyhti(cid:148)t huomauttavat, ett(cid:132) kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan yleinen periaate, ja ett(cid:132) (Pariisin lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)), ett(cid:132) komissio katsoi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n 95/259/EY (1) t(cid:132)h(cid:132)n periaatteeseen sis(cid:132)ltyy my(cid:148)s oikeus valita samaan lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien lentoasemien v(cid:132)lill(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) oikeutta rajoittaa kuitenkin Italian viran- omaisten mahdollisuus jakaa liikenne samaan lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien lentoasemien v(cid:132)lill(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdan perusteella. Asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kyseist(cid:132) oikeutta on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) syrjim(cid:132)tt(cid:132) lentoliikenteen harjoittajia niiden kansallisuuden tai identiteetin perus- teella. Lentoyhti(cid:148)t viittaavat komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen 93/347/ETY (2) (Viva Air), jossa todetaan, ett(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden 8 artiklan 1 kohdan perusteella k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamiin rajoituksiin on oltava avoimet, objektiiviset, johdonmukaiset ja syrjim(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)t perus- teet kuten kaikkiin sellaisiin poikkeuksiin, jotka koskevat asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) vapaan p(cid:132)(cid:132)syn yleisperiaatetta. Lentoyhti(cid:148)iden mukaan on tehty kaksi eri rikkomusta: 15. 1. 1 Ensiksi lentoyhti(cid:148)t huomauttavat, ett(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t ovat k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) syrjivi(cid:132), koska ne suosivat Alitaliaa. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) ne mainitsevat p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/259/EY, jossa komissio toteaa, ett(cid:132) my(cid:148)s sellaiset toimenpiteet ovat syrjim(cid:132)tt(cid:148)myysperiaatteen vastaisia, joissa ei nimenomaan viitata lento- yhti(cid:148)n kansallisuuteen tai identiteettiin, mutta jotka k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) aiheuttavat syrjint(cid:132)(cid:132), vaikka se olisi v(cid:132)lillist(cid:132) syrjint(cid:132)(cid:132). Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltaminen johtaa siihen, ett(cid:132) Linaten lentoasemalta voidaan liikenn(cid:148)id(cid:132) ainoastaan Milanon ja Rooman v(cid:132)list(cid:132) reitti(cid:132); t(cid:132)ll(cid:132) reitill(cid:132) liikenn(cid:148)iv(cid:132)t nyky(cid:132)(cid:132)n monet yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)t Alitalia mukaan lukien. Alitalialla on p(cid:132)ivitt(cid:132)in keskim(cid:132)(cid:132)rin 28 lentoa Milanosta Roomaan, joka on sen verkon keskuslentoasema. Alitalia lent(cid:132)(cid:132) nyky(cid:132)(cid:132)n Malpensan lentoase- malta suoria pitk(cid:132)nmatkanlentoja ainoastaan joihinkin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin (New York, Los Angeles, Miami, Tokio, Osaka ja Beijing), koska suurin osa sen lennoista, l(cid:132)htee Rooman Fiumicinon lentoasemalta. Malpensa 2000 -lentoaseman avaaminen ei merkitse sit(cid:132), ett(cid:132) Rooman Fiumicinon lentoaseman teht(cid:132)v(cid:132) Alitalian keskipitk(cid:132)n- ja pitk(cid:132)nmatkanlentojen keskuksena p(cid:132)(cid:132)ttyisi. joiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka sijaitsee ETA:n ulkopuolella, Lentoyhti(cid:148)n luonnoksessa talven 1998–1999 ohjelmaksi esitet(cid:132)(cid:132)n suunni- telmia, joiden mukaan Malpensan lentoasemalta ETA:n ulkopuolella sijaitse- viin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin l(cid:132)htevi(cid:132) lentoja aiotaan kehitt(cid:132)(cid:132) huomattavasti Rooman kustannuksella. T(cid:132)st(cid:132) huolimatta useisiin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin lennett(cid:132)isiin edel- leen ainoastaan Roomasta ja viel(cid:132) useampiin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin lennett(cid:132)isiin sek(cid:132) Roomasta ett(cid:132) Malpensasta (esimerkiksi siten, ett(cid:132) joinakin viikonp(cid:132)i- vin(cid:132) lennett(cid:132)isiin yhdelt(cid:132) ja toisina toiselta lentoasemalta). Alitalia voi siis edelleen k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) suuressa m(cid:132)(cid:132)rin hyv(cid:132)kseen Rooman lentoasemaa, jolle se voi liikenn(cid:148)id(cid:132) Linaten lentoasemalta, kun taas muut kuin italialaiset yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)t eiv(cid:132)t voi liikenn(cid:148)id(cid:132) Linatesta omille keskuslentoasemilleen, koska niiden on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) Malpensan lentoasemaa. Malpensan lentoasema ei ole maantieteellisen sijaintinsa vuoksi l(cid:132)hesk(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)llinen kuin Linate. Milanon keskustan ja Malpensan v(cid:132)linen matka kest(cid:132)(cid:132) autolla 50–70 minuuttia, kun taas vastaava keskustan ja Linaten v(cid:132)linen matka kest(cid:132)(cid:132) ainoastaan 15–20 minuuttia. Toistaiseksi kummallekaan lentoasemalle ei ole rautatieyhteytt(cid:132), ja taksimatka Malpen- saan maksaa yli nelj(cid:132) kertaa enemm(cid:132)n (67 ecua) kuin Linateen (15 ecua). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi Alitalia saa ulkomaisiin lentoyhti(cid:148)ihin n(cid:132)hden kilpailuedun, koska se voi liikenn(cid:148)id(cid:132) keskipitk(cid:132)n- ja pitk(cid:132)nmatkanlentojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paik- koihin oman keskuslentoasemansa kautta. Sen vuoksi sellaiset matkustajat, (1) EYVL L 162, 13. 7. 1995, s. 25 (2) EYVL L 140, 11. 6. 1993, s. 51 L 337/46 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 12. 98 jotka lent(cid:132)v(cid:132)t Milanosta jonkin keskuslentoaseman kautta t(cid:132)llaisiin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- paikkoihin, lent(cid:132)v(cid:132)t mieluummin Alitalian kuin muiden yhteis(cid:148)n lentoyhti- (cid:148)iden keskuslentoasemien kautta. Lentoyhti(cid:148)t t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ettei asetusten N:o 46-T ja 70-T ensisi- jaisena tavoitteena ole Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n liikenteen jakaminen eri lentoasemien v(cid:132)lill(cid:132) vaan kilpailuedun hankkiminen Alitalialle. Lis(cid:132)ksi lentoyhti(cid:148)t katsovat, ett(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) syrjint(cid:132)(cid:132), joka johtuu Malpensan lento- aseman sijainnista, kuten edell(cid:132) on selitetty, lis(cid:132)(cid:132) edelleen se tosiseikka, ett(cid:132) Malpensan ja kaupungin keskustan v(cid:132)lill(cid:132) ei ole asianmukaisia liikenneyh- teyksi(cid:132), kun liikenne siirret(cid:132)(cid:132)n kyseiselle lentoasemalle. Yht(cid:132)(cid:132)n lentoaseman ja keskustan v(cid:132)list(cid:132) liikenneyhteytt(cid:132) ei saada toimimaan kunnolla 25 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n lokakuuta 1998 menness(cid:132), vaikka lentoasemaa k(cid:132)ytt(cid:132)vien matkustajien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n arvioidaan kasvavan siirron vuoksi 11 miljoonalla matkustajalla vuodessa. Lentoyhti(cid:148)t t(cid:132)hdent(cid:132)v(cid:132)t erityisesti, ett(cid:132) rautatieyhteys ei valmistu matkusta- jien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ennen vuoden 1999 loppua. Laajamittaiset tiety(cid:148)t on saatava p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen Milanon ja Pohjois-Italian j(cid:132)rvien v(cid:132)lisell(cid:132) moottoritiell(cid:132) A8, joka on tulevaisuudessa ainoa hyv(cid:132)laatuinen Malpensan lentoasemalle johtava tie, jonka kapasiteetti on suhteellisen suuri. Moottoritie on jo eritt(cid:132)in ruuhkainen. Moottoritiell(cid:132) teht(cid:132)viin tiet(cid:148)ihin kuuluu p(cid:132)(cid:132)llystetyn pientareen rakentaminen, ja ennen kuin n(cid:132)m(cid:132) ty(cid:148)t saadaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen arvion mukaan joulukuussa 2000, ne v(cid:132)hent(cid:132)v(cid:132)t edelleen moottoritien kapasiteettia. Vaikka kapasiteetti kasvaa jonkin verran suunni- teltujen tiet(cid:148)iden ansiosta, se j(cid:132)(cid:132) kuitenkin riitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)ksi, koska liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kyseisell(cid:132) tiell(cid:132) kasvaa huomattavasti sen j(cid:132)lkeen, kun 11 miljoonaa matkustajaa on siirtynyt k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n Linaten sijasta Malpensaa. Lis(cid:132)ksi on huomattava, ett(cid:132) Milanon taksinkuljettajat saavat hallinnollisista syist(cid:132) luvan kuljettaa matkustajia ainoastaan kaupungista lentoasemalle mutta ei p(cid:132)invastaiseen suuntaan, mink(cid:132) vuoksi taksimatkan hinta lentoasemalle jolloin hinnasta tulee eritt(cid:132)in lasketaan edestakaisen matkan perusteella, korkea (67,66 ecua). Asianmukaisten liikenneyhteyksien puuttuminen tekee Malpensasta entist(cid:132) ep(cid:132)k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)llisemm(cid:132)n lentoaseman Linateen verrattuna ja vahvistaa Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen syrjiv(cid:132)(cid:132) vaikutusta. komission 15. 1. 2 Toiseksi lentoyhti(cid:148)t huomauttavat, ett(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) ei ole suhteutettu Italian viranomaisten asettamiin tavoitteisiin. Samassa yhteydess(cid:132) ne koros- (TAT–Pariisi tavat (Orly)–Lontoo) siihen tulokseen, ett(cid:132) Ranskan viranomaisten antamilla liikenteenjakamiss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ill(cid:132) rikottiin suhteellisuusperiaatetta, koska tulokset, jotka eiv(cid:132)t olisi joihin niill(cid:132) pyrittiin, olisi voitu saavuttaa toimenpiteill(cid:132), olleet yht(cid:132) rajoittavia eiv(cid:132)tk(cid:132) olisi samassa m(cid:132)(cid:132)rin haitanneet yhteis(cid:148)n sis(cid:132)ist(cid:132) kauppaa. p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n 94/290/EY (1) tulleen Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen tavoitteena on keskitt(cid:132)(cid:132) lentoliikennett(cid:132) Malpensan lento- asemalle ja edist(cid:132)(cid:132) siten sen toimintaa Pohjois-Italian kansainv(cid:132)lisen(cid:132) keskuslentoasemana sek(cid:132) pit(cid:132)(cid:132) samalla Linaten lentoasema toiminnassa. Asetuksen N:o 46-T johdanto-osan kappaleessa 11 todetaan, ett(cid:132) Linaten lentoasema on joka tapauksessa pidett(cid:132)v(cid:132) toiminnassa, koska ei olisi taloudel- lisesti j(cid:132)rkev(cid:132)(cid:132) poistaa kyseiselt(cid:132) alueelta k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) olevaa kapasiteettia lento- liikenteen kaltaisella alalla, jonka odotetaan kasvavan tulevaisuudessa. (1) EYVL L 127, 19. 5. 1994, s. 22 12. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 337/47 Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) suunniteltu liikenteen siirt(cid:132)minen johtaa Linaten lento- aseman vajaatehoiseen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n (lentoasemaa k(cid:132)ytt(cid:132)isi ainoastaan 2 miljoonaa matkustajaa, vaikka sen enimm(cid:132)iskapasiteetti on jopa 8 miljoonaa matkustajaa) ja aiheuttaa Malpensan lentoasemalla kapasiteettiongelmia keskipitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132). Milanon lentoasemien hallinnosta vastaavan yri- tyksen Societ(cid:133) per Azioni Esercizi Aeroportualin (SEA) toimitusjohtajan mukaan on todenn(cid:132)k(cid:148)ist(cid:132), ett(cid:132) Malpensan kapasiteetin yl(cid:132)raja saavutetaan l(cid:132)hivuosina, jolloin osa lennoista on siirrett(cid:132)v(cid:132) takaisin Linateen. Edell(cid:132) esitetyn perusteella lentoyhti(cid:148)t katsovat, ett(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t eiv(cid:132)t ole suhteellisuusperiaatteen mukaisia, koska niill(cid:132) pyrit(cid:132)(cid:132)n tavoitteisiin, jotka voitaisiin saavuttaa ilman syrjint(cid:132)(cid:132) ja k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) lentoasemakapasiteettia j(cid:132)rkev(cid:132)mmin, mill(cid:132) v(cid:132)ltett(cid:132)isiin sek(cid:132) Linaten vajaatehoinen k(cid:132)ytt(cid:148) ett(cid:132) Malpensan ruuhkautuminen. Samalla kaikille yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)ille olisi annettava mahdollisuus liikenn(cid:148)id(cid:132) Linaten lentoasemalta omille keskuslen- toasemilleen. 15. 2 Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t ovat ristiriidassa komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 97/789/EY (1) kanssa, joka koskee Italian Alitalialle my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) tukea. Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) johtuva syrjint(cid:132) on kyseisen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 1 artiklan 4 kohdassa asetetun ehdon vastainen, jolla pyrit(cid:132)(cid:132)n varmistamaan, ett(cid:132) tuki on yhteismarkkinoita koskevien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukainen. T(cid:132)ss(cid:132) artiklassa todetaan, ett(cid:132) tukea pidet(cid:132)(cid:132)n yhteismarkkinoille soveltuvana sill(cid:132) ehdolla, ett(cid:132) Italia noudattaa sitoumuksiaan ”olla suosimatta mill(cid:132)(cid:132)n tavalla Alitaliaa suhteessa liikenn(cid:148)intioikeuksien jakamisen (mukaan muihin yhteis(cid:148)n yhti(cid:148)ihin, erityisesti lukien Euroopan talousalueen ulkopuolelle oleviin maihin), l(cid:132)ht(cid:148)- ja saapumisai- kojen jakamisen, maahuolintapalvelujen ja lentoaseman laitteistojen k(cid:132)ytt(cid:148)mahdolli- suuden osalta, sik(cid:132)li kuin erityiskohtelu olisi ristiriidassa yhteis(cid:148)n oikeuden kanssa”. IV (16) Tutkiakseen asian perusteellisesti asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyn menettelyn mukaisesti ja turvatakseen oikeudet puolustukseen komissio toimitti 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 lentoyhti(cid:148)iden pyynn(cid:148)n Italian viranomaisille ja pyysi niit(cid:132) esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa kuukauden kuluessa edell(cid:132) mainitusta p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). (17) Italian viranomaiset vastasivat pyynt(cid:148)(cid:148)n l(cid:132)hett(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) komissiolle 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998 huomautuksensa, jotka esitet(cid:132)(cid:132)n tiivistettyin(cid:132) 17. 1–17. 4 kohdassa. 17. 1 J(cid:132)senvaltion lentoasemapolitiikka kuuluu sen omaan toimivaltaan. T(cid:132)m(cid:132)n seikan ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/295/EY perusteella j(cid:132)senvaltion on voitava p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) vapaasti, mik(cid:132) lento- asema on lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) kehitett(cid:132)ess(cid:132) asetettava etusijalle. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) Italian viranomaiset huomauttavat, ett(cid:132) Milanon lentoasemaj(cid:132)rjes- telm(cid:132)n nykyisen rakenteen vuoksi sen kapasiteetti ei riit(cid:132) tyydytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n liikennepal- velujen kysynt(cid:132)(cid:132) Milanon alueella. Nykyisen rakenteen s(cid:132)ilytt(cid:132)minen ei anna mahdollisuutta kehitt(cid:132)(cid:132) Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) kansainv(cid:132)lisen lentoliiken- teen solmukohtaa, kuten yhteis(cid:148)n yhteisess(cid:132) liikennepolitiikassa on suunniteltu. Juuri t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) yhteis(cid:148) on sis(cid:132)llytt(cid:132)nyt Malpensa 2000 -hankkeen niit(cid:132) hankkeita koskevaan luetteloon, jotka on asetettava Euroopan laajuisia verkkoja kehitett(cid:132)ess(cid:132) etusijalle. Hankkeen keskitt(cid:132)mist(cid:132) Malpensan lentoasemalle. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Euroopan investointipankki on lupautunut rahoittamaan osan hankkeesta sill(cid:132) ehdolla, ett(cid:132) liikenne keskitet(cid:132)(cid:132)n Malpensan lentoasemalle siihen p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n menness(cid:132), jolloin sen ensisijaiset rakenteet otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n. T(cid:132)lt(cid:132) pohjalta Italian viranomaiset antoivat asetukset N:o 46-T ja 70-T, joilla pyrit(cid:132)(cid:132)n selv(cid:132)sti edell(cid:132) mainittuun keskitt(cid:132)miseen. Keskitt(cid:132)misen yhteydess(cid:132) Linatesta tulee j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ydent(cid:132)v(cid:132) sivulentoasema, jolla harjoitetaan erityisliiken- nett(cid:132) ja jolla on tarpeellisia resursseja sen varalta, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)n kapasiteetti ei riit(cid:132) tulevaisuudessa. lentoliikenteen onnistuminen edellytt(cid:132)(cid:132) (1) EYVL L 322, 25. 11. 1997, s. 44 L 337/48 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 12. 98 17. 2 Italian viranomaiset katsovat, ett(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t eiv(cid:132)t aiheuta syrjint(cid:132)(cid:132), koska kaikilla yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)ill(cid:132) on asiaa koskevien yhteis(cid:148)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten perusteella p(cid:132)(cid:132)sy Milanon ja Rooman v(cid:132)liselle reitille. Reitti(cid:132) liikenn(cid:148)i nyky(cid:132)(cid:132)n kaksi lentoyh- ti(cid:148)t(cid:132) (Alitalia ja Air One) Linaten lentoasemalta ja kaksi lentoyhti(cid:148)t(cid:132) (Alitalia ja Meridiana) Malpensan lentoasemalta. Liikenteen keskitt(cid:132)minen Malpensan lentoasemalle antaa kaikille yhteis(cid:148)n lentoyh- ti(cid:148)ille mahdollisuuden harjoittaa lentoasemalta kaikille yhteis(cid:148)n lentoasemille, Italian lentoasemat mukaan lukien. Kabotaasioikeuksia sek(cid:132) viidennen, kuudennen ja seitsem(cid:132)nnen vapauden oikeuksia voidaan siis k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) vapaasti kyseisell(cid:132) lentoasemalla. liikennett(cid:132) kyseiselt(cid:132) Se tosiseikka, ett(cid:132) mainittu reitti on ainoa, jonka matkustajam(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on asetuksessa N:o 46-T s(cid:132)(cid:132)dettyjen ehtojen mukainen, ei sin(cid:132)ns(cid:132) aiheuta syrjint(cid:132)(cid:132). joita k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)asiassa sellaiset matkustajat, 17. 2. 1 V(cid:132)himm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t on vahvistettu hyvin suuriksi, koska on pyritty siihen, ett(cid:132) Linaten lentoasemalta liikenn(cid:148)it(cid:132)isiin ainoastaan kaikkein vilkkaimpia lento- jotka lent(cid:132)v(cid:132)t usein reittej(cid:132), kahden paikan v(cid:132)li(cid:132) ja vaativat tiheit(cid:132) vuoroja. Juuri t(cid:132)llainen lentoreitti on Milanon ja Rooman v(cid:132)linen reitti, joka on Italian tihe(cid:132)vuoroisin ja jolla kahden paikan v(cid:132)li(cid:132) kulkevien liikematkustajien osuus on kaikkein suurin. Liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on kyseisell(cid:132) reitill(cid:132) huomattavasti suurempi kuin muilla Milanosta k(cid:132)sin liikenn(cid:148)idyill(cid:132) reiteill(cid:132), mink(cid:132) vuoksi on hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) asettaa se erikoisasemaan. Lis(cid:132)ksi on huomattava, ett(cid:132) Milanon ja Rooman v(cid:132)linen reitti ei toimi Alitalian keskukseen Rooman Fiumicinon lentoase- malle suuntautuvan sy(cid:148)tt(cid:148)liikenteen reittin(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) todistaa se tosiseikka, ett(cid:132) lennot jakautuvat koko p(cid:132)iv(cid:132)lle eiv(cid:132)tk(cid:132) ajoitu ainoastaan niihin muutamiin lyhyisiin ajankohtiin, joina Alitalian pitk(cid:132)nmatkanlennot l(cid:132)htev(cid:132)t Rooman Fiumicinon lentoasemalta. 17. 2. 2 S(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen syrjiv(cid:132)(cid:132) vaikutusta ei voida arvioida nykytilanteen perusteella. Alitalia pyrkii selv(cid:132)sti kehitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n keskuslentoasematoimintaa Malpensan lentoasemalla. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Alitalia ja muut lentoyhti(cid:148)t aikovat tarjota uusia, Milanosta l(cid:132)htevi(cid:132) suoria lentoja, joita ei t(cid:132)h(cid:132)n saakka ole ollut. Kyseisi(cid:132) reittej(cid:132) aiotaan liikenn(cid:148)id(cid:132) Malpensan lentoasemalta. Niiden ansiosta matkustajien ei en(cid:132)(cid:132) tarvitse matkustaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkaansa muualla yhteis(cid:148)ss(cid:132) sijaitsevien keskuslentoasemien kautta. 17. 2. 3 Malpensa on joka tapauksessa k(cid:132)ytt(cid:132)jien kannalta k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)llisempi lento- asema kuin Linate. Liikenneyhteyksien rakentaminen on edistynyt Italian viranomaisten esitt(cid:132)m(cid:132)n aikataulun mukaisesti. Lentoliikenteen siirt(cid:132)misen on aina katsottu edellytt(cid:132)v(cid:132)n nykyisen ja uuden terminaalin v(cid:132)lisen SS 336 -tien valmistumista, joka toteutuu 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Nykyisen tieverkon kapasiteetti riitt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ysin liikenteeseen, jota lentoliikenteen siirt(cid:132)- minen Malpensaan aiheuttaa. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on otettava huomioon koko alue, jota Malpensan lentoasema palvelee, eik(cid:132) ainoastaan Milanon kaupunkia. Kun koko alue otetaan huomioon, on niiden matkustajien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joiden kannalta Malpensan sijainti on edullisempi kuin Linaten, suurin piirtein yht(cid:132) suuri kuin niiden matkustajien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joiden kannalta tilanne on p(cid:132)invas- toteavat, ett(cid:132) tainen. Kohtuuttomista taksimaksuista Italian viranomaiset Lombardian alue on ehdottanut taksimaksujen s(cid:132)(cid:132)ntely(cid:132), jotta maksut pysyi- siv(cid:132)t kohtuullisina. 17. 3 Suhteellisuusperiaatetta koskevasta kysymyksest(cid:132) Italian viranomaiset ovat sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) liikenteenjakamisen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) tarvitaan tavoitteiden saavuttamiseksi, koska niiden avulla Malpensasta pyrit(cid:132)(cid:132)n kehitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n keskuslentoasemaa ja Linate pyrit(cid:132)(cid:132)n s(cid:132)ilytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n sivulentoasemana. Linaten lentoaseman k(cid:132)ytt(cid:148) edellytt(cid:132)(cid:132) suuria matkustajam(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) sen vuoksi, ett(cid:132) sielt(cid:132) k(cid:132)sin on tarkoitus liikenn(cid:148)id(cid:132) ainoastaan sellaisia reittej(cid:132), joilla liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ovat niin suuret, ett(cid:132) niit(cid:132) on aiheellista liikenn(cid:148)id(cid:132) sek(cid:132) Linaten ett(cid:132) Malpensan 12. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 337/49 lentoasemalta. Linatea aiotaan itse asiassa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) sellaisilla reiteill(cid:132), joilla liikenne on p(cid:132)(cid:132)asiassa kahden paikan v(cid:132)list(cid:132) liikennett(cid:132) liikematkustajien ja ty(cid:148)matkaliikenteen matkustajien tarpeiden vastaamiseksi. Linaten vajaatehoista k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) perustellaan pyrkimyksell(cid:132) kehitt(cid:132)(cid:132) Malpensasta toiminnan keskusta; t(cid:132)m(cid:132)n tavoitteen saavutta- minen edellytt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) mahdollisimman suuri osa lyhyen- ja keskipitk(cid:132)nmatkanlen- noista sovitetaan pitk(cid:132)nmatkanlentoihin. Sovittamisen ansiosta Malpensan keskus- lentoasemalle voidaan tehokkaasti kuljettaa matkustajia yhteis(cid:148)n eri kaupungeista (Lontoo, Bryssel, Lissabon, Frankfurt, K(cid:148)(cid:148)penhamina, Rooma, Palermo, Venetsia, Pantelleria ja niin edelleen). Matkustajia voidaan kuljettaa edelleen my(cid:148)s Roomasta, Milanosta ja muilta Italian alueellisilta keskuslentoasemilta muille Euroopan keskus- lentoasemille. Toisenlaisella menettelyll(cid:132) syrjitt(cid:132)isiin itse asiassa Malpensan keskuslentoasemaa. 17. 4 Italian viranomaisten mielest(cid:132) on ep(cid:132)asiallista viitata p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 97/789/EY asetet- tujen ehtojen rikkomiseen, koska p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s tehtiin Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen antamisen j(cid:132)lkeen eik(cid:132) siin(cid:132) viitata kyseisiin s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)ihin. V (18) Komissio tapasi lentoyhti(cid:148)iden edustajat 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Lentoyhti(cid:148)t t(cid:132)hden- siv(cid:132)t asian olevan kiireellinen, koska Milanon lentoasemien l(cid:132)ht(cid:148)- ja saapumisaikojen jakamisesta oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) IATAn 102:nnessa aikataulujen yhteensovittamista k(cid:132)sittele- v(cid:132)ss(cid:132) konferenssissa, joka oli tarkoitus pit(cid:132)(cid:132) Montrealissa kes(cid:132)kuussa 1998. (19) Kahdessa kokouksessa, jotka pidettiin Brysseliss(cid:132) 9 ja 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, sek(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132)(cid:132)n komissio ilmoitti virallisesti Italian viran- omaisille t(cid:132)ss(cid:132) asiassa omaksumansa kannan, joka perustui sen tuolloin k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) olleisiin tietoihin, sek(cid:132) esitti lyhyesti syyt, joiden vuoksi se ep(cid:132)ili, ett(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t eiv(cid:132)t ole asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdan mukaisia. Komissio totesi, ett(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t n(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) johtavan Alitaliaa hy(cid:148)dytt(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n syrjint(cid:132)(cid:132)n. Lis(cid:132)ksi se totesi, ett(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) ei joka tapauksessa ole suhteutettu asetettuun tavoitteeseen. Molemmat arviot liittyiv(cid:132)t erityisesti siihen kysymykseen, ovatko Malpensaa varten suunnitellut liikenneyh- teydet riitt(cid:132)vi(cid:132) ottaen huomioon kyseiselle lentoasemalle siirrett(cid:132)v(cid:132)n liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n perusteella Italian viranomaisia kehotettiin muuttamaan s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), jotta ne olisivat yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaiset. (20) Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 2 ja 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyill(cid:132) kirjeill(cid:132)(cid:132)n, etteiv(cid:132)t ne olleet halukkaita muuttamaan s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), sek(cid:132) tekiv(cid:132)t 20. 1–20. 4 kohdassa esitetyt huomautukset. 20. 1 Italian viranomaiset toistivat, etteiv(cid:132)t asetuksessa N:o 46-T s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet, joiden mukaan Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n liikenne on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) jakaa, aiheuta Alitaliaa hy(cid:148)dytt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) syrjint(cid:132)(cid:132). Saadakseen komission vakuuttumaan asiasta Italian viran- omaiset mainitsivat, ett(cid:132) ne voisivat suunnitella sellaiset ehdot Milanon ja Rooman jotka est(cid:132)isiv(cid:132)t k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) v(cid:132)lisen reitin liikenn(cid:148)innille Linaten lentoasemalta, Alitalian keskukseen Rooman Fiumicinon lentoasemalle suuntautuvan sy(cid:148)tt(cid:148)liiken- teen. Reitti(cid:132) voitaisiin siis k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan sukkulaliikenteeseen, jossa rajoitettaisiin matkatavaroiden selvityst(cid:132) ja johon ei kuuluisi perusteellista l(cid:132)ht(cid:148)selvityst(cid:132) (Linatella ei annettaisi tarkastuskortteja Rooman Fiumicinon lentoasemalta l(cid:132)htevi(cid:132) jatkolen- toja varten). 20. 2 Asetuksessa N:o 46-T s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet esitettiin komissiolle useissa Christopher- senin ryhm(cid:132)n kokouksissa, joiden teht(cid:132)v(cid:132)ksi oli annettu hankkeen seuranta ja jotka tuolloin kyseenalaistanut kertaakaan pidettiin vuosina 1994–1997. Komissio ei hankkeen yhdenmukaisuutta yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Lis(cid:132)ksi komissiolle tiedotettiin aina erilaisista liikenneyhteyksien rakentamiseen liittyvist(cid:132) suunnitel- mista. L 337/50 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 12. 98 20. 3 Edell(cid:132) mainituissa kokouksissa katsottiin, ett(cid:132) ainoat liikenneyhteydet, jotka tarvitaan varmistamaan liikenteen siirt(cid:132)minen Malpensan lentoasemalle ovat SS 336 -tie ja ajanmukaistettu A8-moottoritie, joita pidettiin ”v(cid:132)h(cid:132)isin(cid:132) mutta riitt(cid:132)vin(cid:132)”. Komis- siolle tiedotettiin aina ajankohdista, jolloin lentoasemalle johtavien liikenneyhteyk- sien erilaisten rakennust(cid:148)iden oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) valmistua. 20. 4 Komission omaksuma kanta vaarantaa pyrkimyksen kehitt(cid:132)(cid:132) Malpensasta t(cid:132)ysin elin- ja toimintakelpoinen keskus. Siten se vaarantaa my(cid:148)s sellaisen yhteist(cid:132) etua koskevan hankkeen elinkelpoisuuden, joka kuuluu Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin ensi- sijaisiin hankkeisiin. (21) Viimeisess(cid:132) kokouksessa, joka pidettiin Brysseliss(cid:132) 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, Italian viranomaiset antoivat komissiolle uusinta tietoa Malpensan lentoaseman liikenneyhteyk- sien rakennust(cid:148)iden edistymisest(cid:132). Komissio ilmoitti Italian viranomaisille katsovansa, ett(cid:132) edell(cid:132) mainittujen ehtojen asettaminen Milanon (Linaten) ja Rooman (Fiumicinon) v(cid:132)liselle sukkulaliikenteelle ei ole sopiva ratkaisu. Kyseisill(cid:132) ehdoilla, jotka eiv(cid:132)t joka tapauksessa sis(cid:132)lly t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) k(cid:132)siteltyihin liikenteenjakamiss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)ihin, ei poisteta mahdolli- suutta harjoittaa sy(cid:148)tt(cid:148)liikennett(cid:132) Fiumicinon keskuslentoasemalle. Vaikka t(cid:132)llaiset ehdot voitaisiinkin asettaa matkustajien ja lentoyhti(cid:148)iden todenn(cid:132)k(cid:148)isest(cid:132) vastustuksesta huoli- matta, matkatavaroiden matkaselvityst(cid:132) ja erityisesti jatkolentojen l(cid:132)ht(cid:148)selvityst(cid:132) koskevaa kieltoa olisi vaikea soveltaa, eik(cid:132) se est(cid:132)isi pelkin k(cid:132)simatkatavaroin varustettuja matkustajia vaihtamasta toiseen lentoon. Ehtojen asettaminen ei kuitenkaan ratkaisisi s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen ja niiden tavoitteen v(cid:132)lisen suhteellisuuden puutetta. OIKEUDELLINEN ARVIOINTI VI (22) Komission valtuudet, joilla se voi vaikuttaa liikenteen jakamiseen samaan lentoasemaj(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien lentoasemien v(cid:132)lill(cid:132), perustuvat asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 3 kohtaan, jossa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n seuraavaa: ”Komissio tutkii j(cid:132)senvaltion pyynn(cid:148)st(cid:132) tai omasta aloitteestaan, miten 1 ja 2 kohtaa on sovellettu, ja p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) kuukauden kuluessa tutkimuspyynn(cid:148)n saamisesta sek(cid:132) kuultuaan 11 artiklassa tarkoitettua komiteaa, voiko j(cid:132)senvaltio edelleen jatkaa toimenpiteen sovelta- mista. ” (23) Ottaen huomioon lentoyhti(cid:148)iden tekem(cid:132)t valitukset komissio katsoo aiheelliseksi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) valtuuksia p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132)kseen siit(cid:132), voiko Italia soveltaa Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n liikenteen jakamista koskevia s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), jotka annettiin asetuksilla N:o 46-T ja 70-T ja joiden mukaan kaikki lentoliikenne on v(cid:132)litett(cid:132)v(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998 alkaen Malpensan lentoasemalta lukuun ottamatta liikennett(cid:132), jonka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tietyt ehdot ja jota voidaan sen vuoksi v(cid:132)litt(cid:132)(cid:132) edelleen Linaten lentoasemalta (1). Komissio toimii t(cid:132)ten omasta aloit- teestaan, kuten asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 3 kohdassa nimenomaan s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ja se tutkii asian antamatta valituksen ja sen tehneiden lentoyhti(cid:148)iden tilanteen rajoittaa asian tutkimista. (24) Sen tosiseikan, ett(cid:132) komission yksik(cid:148)t eiv(cid:132)t ole Christophersenin ryhm(cid:132)n kokouksissa ottaneet kantaan siihen, ovatko riidanalaiset Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisia, ei voida t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) katsoa ennakoivan komission virallista kantaa kyseiseen asiaan. Komissio muistuttaa, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitut kokoukset, joihin osallistui huomattava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) muitakin osanottajia kuin komission yksik(cid:148)iden edustajia, pidettiin Malpensa 2000 -hankkeen yleist(cid:132) seurantaa varten, eik(cid:132) niiss(cid:132) ollut tarkoitus selvitt(cid:132)(cid:132) seikkaper(cid:132)isesti, (1) Vaikka Bergamon lentoaseman k(cid:132)ytt(cid:148) on yh(cid:132) mahdollista, sen kaukainen sijainti sek(cid:132) sopivien liikenneyh- teyksien ja teknisen infrastruktuurin puute tekev(cid:132)t siit(cid:132) viel(cid:132) ep(cid:132)edullisemman vaihtoehdon Linatelle. 12. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 337/51 ovatko Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisia. Sit(cid:132) paitsi komission yksik(cid:148)t pitiv(cid:132)t jo tuolloin kiinni siit(cid:132) vaatimuksesta, ett(cid:132) siirron tapahtuessa Malpensan lentoase- malle on oltava toimivat liikenneyhteydet. Komissiota ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n kuultu kertaakaan kyseisten toimenpiteiden t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoaikataulusta. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa Italian viran- omaisilla ei voinut olla syyt(cid:132) odottaa, ett(cid:132) komission yksik(cid:148)t toteaisivat Italian kiistana- laisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen olevan yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisia. T(cid:132)ss(cid:132) menettelyss(cid:132) kyseenalais- tetaan joka tapauksessa Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltaminen erityisesti sellaisessa tilanteessa, jossa Malpensaan ei ole riitt(cid:132)vi(cid:132) maantie- ja rautatieyhteyksi(cid:132). VII (25) Asetuksen (ETY) N:o 2408/92 3 artiklan 1 kohdan periaate, jonka mukaan lentoliikennett(cid:132) voidaan harjoittaa vapaasti yhteis(cid:148)ss(cid:132), antaa yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)ille mahdollisuuden harjoittaa liikennett(cid:132) milt(cid:132) tahansa tiettyyn lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvalta lentoase- malta omien kaupallisten p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)stens(cid:132) perusteella. Markkinoille p(cid:132)(cid:132)syn vapaus sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) yleens(cid:132) oikeuden valita saman lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n eri lentoasemien v(cid:132)lill(cid:132). Komissio katsoo, ett(cid:132) kyseinen oikeus on olennainen osa vapauttamisprosessia, koska samaan lento- asemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvat lentoasemat eiv(cid:132)t useimmissa tapauksissa ole taloudelliselta kannalta yht(cid:132) houkuttelevia, kuten p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiss(cid:132) 93/347/ETY ja 95/259/EY (1) on todettu. (26) J(cid:132)senvaltiot voivat kuitenkin rajoittaa edell(cid:132) mainittua vapautta asetuksen (ETY) N:o 2408/ 92 8 artiklan 1 kohdan perusteella, jossa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n seuraavaa: ”T(cid:132)m(cid:132) asetus ei vaikuta j(cid:132)senvaltioiden oikeuteen s(cid:132)(cid:132)nnell(cid:132) liikenteen jakamista samaan lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien lentoasemien v(cid:132)lill(cid:132) syrjim(cid:132)tt(cid:132) lentoliikenteen harjoit- tajia n(cid:132)iden kansallisuuden tai identiteetin perusteella. ” (27) Kuten komissio on jo todennut p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiss(cid:132) 95/259/EY ja 94/290/EY (2), kaikkien edell(cid:132) mainitun s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen perusteella asetettujen rajoitusten on oltava molempien 27. 1 ja 27. 2 kohdassa tarkoitettujen periaatteiden mukaisia. 27. 1 Syrjim(cid:132)tt(cid:148)myysperiaate, joka mainitaan selv(cid:132)sti 8 artiklan 1 kohdassa. Kyseisell(cid:132) periaatteella kiellet(cid:132)(cid:132)n Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuksen 6 artik- joka perustuu lentoyhti(cid:148)n lassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn periaatteen mukaisesti kaikki syrjint(cid:132), kansallisuuteen, ja sen lis(cid:132)ksi kaikki syrjint(cid:132), joka perustuu lentoyhti(cid:148)n identiteettiin. Asetusta (ETY) N:o 2408/92 antaessaan neuvosto katsoi, ett(cid:132) pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n lentoyhti(cid:148)n kansallisuuteen perustuvan syrjinn(cid:132)n puuttuminen ei yhteis(cid:148)n lentoliikenteen raken- teen vuoksi riit(cid:132) takaamaan sis(cid:132)markkinoiden moitteetonta toimintaa siviililentolii- kenteen alalla eik(cid:132) kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyn vapaan mark- kinoillep(cid:132)(cid:132)syn periaatetta. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) se lis(cid:132)si asetukseen periaatteen, jonka mukaan lentoyhti(cid:148)iden syrjiminen niiden identiteetin perusteella ei ole sallittua, ja Euroopan yhteis(cid:148)jen ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuin on viitannut nimenomaan t(cid:132)h(cid:132)n periaatteeseen 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 annetussa tuomiossa (3). 27. 2 Yleiset palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteet sellaisina kuin ne ilmenev(cid:132)t Euroopan yhteis(cid:148)n tuomioistuimen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (4). Asetuksessa (ETY) N:o 2408/92 neuvosto antoi EY:n perustamissopimuksen 84 artiklan 2 kohdan perusteella yksityiskohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t EY:n perustamissopimuksen 59 ja 62 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen periaatteiden soveltamiseksi lentoliikenteen alalla ja (1) Ensiksi mainitun sivuilla 54–55 ja viimeksi mainitun sivulla 30. (2) Ensiksi mainitun sivuilla 30–31 ja viimeksi mainitun sivuilla 28–31. (3) Asia T-260/94, Air Inter vastaan komissio, Kok. 1997, s. II-997, 112 kohta. (4) Ks. erityisesti asia C-288/89, Collectieve Antenne voorziening Gouda, Kok. 1991, s. I-4007, 10–15 kohta. L 337/52 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 12. 98 yhdenmukaisti siten kaikki s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, jotka koskevat sellaisten lentoyhti(cid:148)iden p(cid:132)(cid:132)sy(cid:132) markkinoille, joilla on lupa harjoittaa lentoliikennett(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132). T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) on vastedes vedottava suoraan n(cid:132)ihin periaatteisiin, jotka ovat lis(cid:132)ksi olleet asetuksen (ETY) N:o 2408/92 tulkintaa koskevan komission tiedonannon (1) aiheena. Palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteet ulottuvat laajemmalle kuin pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n sellaisen syrjinn(cid:132)n kielt(cid:132)miseen, joka perustuu kansallisuuteen tai lentoyhti(cid:148)n identi- teettiin. Vaikka kansallisia toimenpiteit(cid:132), jotka rajoittavat kyseist(cid:132) vapautta, toteute- taan ilman syrjint(cid:132)(cid:132), niit(cid:132) ei kuitenkaan voida hyv(cid:132)ksy(cid:132), elleiv(cid:132)t ne ole julkisen edun sanelemia tai jos samaan tulokseen voidaan p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) suhteellisuusperiaatteen mukai- sesti v(cid:132)hemm(cid:132)n rajoittavin s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)in. VIII (28) Kun komissio on k(cid:132)sill(cid:132) olevassa asiassa omasta aloitteestaan selvitt(cid:132)nyt, ovatko Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdan mukaisia, se on samalla arvioinut, ovatko kyseiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t syrjim(cid:132)tt(cid:148)myys- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisia. Syrjim(cid:132)tt(cid:148)myysperiaate (29) Komissio katsoo, ett(cid:132) asetuksessa N:o 46-T s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet, jotka pohjautuvat liikenteen m(cid:132)(cid:132)riin, ovat objektiivisia perusteita, joilla lentoyhti(cid:148)it(cid:132) ei eroteta toisistaan kansallisuuden tai identiteetin pohjalta, koska niit(cid:132) sovelletaan samalla tavalla kaikkiin yhteis(cid:148)n lentoyh- ti(cid:148)ihin. Pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n se tosiseikka, ett(cid:132) ainoastaan Milanon ja Rooman v(cid:132)linen reitti t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) perusteet, ei n(cid:132)yt(cid:132) sin(cid:132)ns(cid:132) olevan asetuksen (ETY) N:o 2408/92 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua syrjint(cid:132)(cid:132), koska kaikki yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)t voivat rajoituksetta p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) kyseiselle reitille. (30) On kuitenkin huomattava, kuten komissio on jo todennut p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 95/259/EY (2), ett(cid:132) 8 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty syrjim(cid:132)tt(cid:148)myysperiaate sulkee pois my(cid:148)s sellaiset toimenpi- teet, joissa ei nimenomaan viitata lentoyhti(cid:148)n kansallisuuteen tai identiteettiin, mutta jotka k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) aiheuttavat syrjint(cid:132)(cid:132), vaikka se olisi v(cid:132)lillist(cid:132) syrjint(cid:132)(cid:132). (31) Jotta voidaan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132), aiheuttavatko asetuksessa N:o 46-T s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) syrjint(cid:132)(cid:132), on tutkittava, mit(cid:132) vaikutuksia niill(cid:132) on 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998 alkaen, jolloin niit(cid:132) on asetuksen N:o 70-T mukaan alettava soveltaa. (32) Komissio toteaa, ett(cid:132) keskus- ja sivulentoasemaverkkojen k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) on tullut yhteis(cid:148)n lento- yhti(cid:148)iden omaksuma yleinen k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148). Kyseisten lentoyhti(cid:148)iden verkot rakentuvat keskus- lentoasemien varaan, jotka sijaitsevat aina siin(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa, jossa lentoyhti(cid:148)n kotipaikka sijaitsee, mik(cid:132) johtuu yhteis(cid:148)n aiemmasta jakautumisesta useisiin rajoitettuihin markkina- alueisiin sek(cid:132) nykyisest(cid:132) s(cid:132)(cid:132)ntelyst(cid:132); jolla rajoitetaan yhteis(cid:148)n ja ETA:n ulkopuolisten maiden v(cid:132)lisen lentoliikenteen harjoittamista. Nyky(cid:132)(cid:132)n suurimmat t(cid:132)llaisia verkkoja k(cid:132)yt- t(cid:132)v(cid:132)t lentoyhti(cid:148)t (ja niiden keskuslentoasemat) ovat Air France (Pariisin Charles de Gaullen lentoasema), Alitalia (Lontoon Heathrow’n ja Gatwickin lentoasemat), Iberia (Madridin Barajasin lentoasema), Lufthansa (Frankfurtin lentoasema), KLM (Amsterdamin Schipholin lentoasema), Sabena (Brysselin lentoasema) ja SAS (K(cid:148)(cid:148)penhaminan Kastrupin lentoasema). Keskuslentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132) antaa n(cid:132)ille lentoyhti(cid:148)ille mahdollisuuden kattaa koko yhteis(cid:148)n lentoliikennemarkkinat, koska ne voivat liikenn(cid:148)id(cid:132) keskuslentoasemalta k(cid:132)sin mink(cid:132) tahansa kahden yhteis(cid:148)ss(cid:132) sijaitsevan lentoaseman v(cid:132)li(cid:132) tarvitsematta tehd(cid:132) suoran liikenteen edellytt(cid:132)mi(cid:132) investoin- teja. Keskuslentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132) antaa my(cid:148)s mahdollisuuden harjoittaa liikennett(cid:132) kaik- kien keskuslentoaseman piiriin kuuluvien lentoasemien ja yhteis(cid:148)n ulkopuolisissa maissa sijaitsevien lentoasemien v(cid:132)lill(cid:132), mik(cid:132) voi olla ratkaisu sellaisissa tapauksissa, joissa suora liikenne on kielletty j(cid:132)senvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenv(cid:132)lisill(cid:132) sopimuksilla. (Rooman Fiumicinon lentoasema), British Airways (33) Vaikka keskuslentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132) on lis(cid:132)nnyt edell(cid:132) mainittujen lentoyhti(cid:148)iden v(cid:132)list(cid:132) kilpailua, se ei aina anna niille mahdollisuutta kilpailla kesken(cid:132)(cid:132)n tietyll(cid:132) reitill(cid:132). Suoria (1) EYVL C 334, 9. 12. 1993, s. 3 (2) S. 32. 12. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 337/53 lentoja ei yleens(cid:132) voida korvata vaihtoa edellytt(cid:132)vill(cid:132) lennoilla, koska matka-aikojen v(cid:132)lill(cid:132) on suuria eroja, palvelun taso vaihtelee huomattavasti (suora lento on matkustajan kannalta houkuttelevampi vaihtoehto kuin v(cid:132)lilasku ja koneen vaihto) ja hinnat poikkeavat merkitt(cid:132)- v(cid:132)sti toisistaan (vaihtoa edellytt(cid:132)vi(cid:132) lentoja tarjotaan alhaisemmin hinnoin kuin suoria lentoja). T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) tietyill(cid:132) reiteill(cid:132) esiintyy suhteellisen v(cid:132)h(cid:132)n suorien ja vaihtoa edellyt- t(cid:132)vien lentojen v(cid:132)list(cid:132) kilpailua. Keskuslentoasemalla tapahtuvaa vaihtoa edellytt(cid:132)v(cid:132)t lennot voidaan sen sijaan yleens(cid:132) korvata toisilla vastaavilla lennoilla, vaikka t(cid:132)m(cid:132) ei p(cid:132)dek(cid:132)(cid:132)n kaikkiin saatavilla oleviin vaihtoa edellytt(cid:132)viin lentoihin. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on otettava huomioon keskuslentoasemien sijainti etenkin sellaisissa tapauksissa, joissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka sijaitsee Euroopassa. (34) K(cid:132)sill(cid:132) olevaa asiaa koskevat tiedot, jotka komissiolla on k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132)(cid:132)n, osoittavat, ett(cid:132) Alitalia kilpailee nyky(cid:132)(cid:132)n muiden yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)iden kanssa sellaisista Milanosta l(cid:132)htevist(cid:132) lennoista, jotka Alitalia lent(cid:132)(cid:132) keskuksensa Rooman Fiumicinon lentoaseman ja muut lentoyhti(cid:148)t omien keskuslentoasemiensa kautta ja joiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoina ovat yleens(cid:132) ETA:n ulkopuolella sijaitsevat lentoasemat (esimerkiksi Los Angeles, Dubai, Rio de Janeiro ja niin edelleen) (1). T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) komissio ei hyv(cid:132)ksy Italian viranomaisten esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) v(cid:132)itett(cid:132), jonka mukaan Milanon ja Rooman v(cid:132)lisell(cid:132) reitill(cid:132) ei harjoiteta Alitalian keskuk- seen Rooman Fiumicinon lentoasemalle suuntautuvaa sy(cid:148)tt(cid:148)liikennett(cid:132) (2). (35) Komission mielest(cid:132) Alitalian aikomus alkaa v(cid:132)hitellen harjoittaa keskuslentoasematoi- mintaa Malpensan lentoasemalla 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998 alkaen ei muuta t(cid:132)t(cid:132) tilan- netta. On totta, ett(cid:132) Malpensasta l(cid:132)htevien suorien lentojen kasvava tarjonta voi v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) matkustajien halukkuutta valita vaihtoa edellytt(cid:132)vi(cid:132) lentoja (3). Kaikki viittaa kuitenkin siihen, ett(cid:132) Alitalian lentoliikenne jakautuu nyky(cid:132)(cid:132)n ja tulevaisuudessa kahden keskuslen- toaseman — Rooman Fiumicinon ja Milanon Malpensan — v(cid:132)lille. T(cid:132)m(cid:132) jakautuminen oli yksi Alitalian suunnitteleman uudelleenorganisoinnin periaatteista, kuten Italia ilmoitti komissiolle valtiontukis(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaisesti. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 97/789/EY todettiin, ett(cid:132) Italian viranomaiset olivat t(cid:132)hdent(cid:132)neet sellaiseen verkkoon perustuvan strategian taloudellista ja rahoituksellista oikeutusta, johon kuuluu kaksi keskuslentoasemaa; ne olivat todenneet, ett(cid:132) Rooman Fiumicinon lentoasemaa ”pidet(cid:132)(cid:132)n V(cid:132)limeren alueen terminaalina, mutta verkosto suuntautuu edelleen voimakkaasti mannertenv(cid:132)liseen lentoliikenteeseen”. Lis(cid:132)ksi kahden keskuslentoaseman strategiassa t(cid:132)hdennet(cid:132)(cid:132)n Alitalian ja KLM:n v(cid:132)list(cid:132) liittou- tumaa. Vaikka Alitalian luonnoksessa talven 1998–1999 ohjelmaksi esitet(cid:132)(cid:132)n suunni- telmia, joiden mukaan Malpensan lentoasemalta ETA:n ulkopuolella sijaitseviin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paik- koihin l(cid:132)htevi(cid:132) lentoja aiotaan kehitt(cid:132)(cid:132) huomattavasti Rooman kustannuksella, Alitalia lent(cid:132)isi edelleen useisiin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin ainoastaan Roomasta ja viel(cid:132) useampiin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- paikkoihin sek(cid:132) Roomasta ett(cid:132) Malpensasta (esimerkiksi siten, ett(cid:132) joinakin viikonp(cid:132)ivin(cid:132) lennett(cid:132)isiin yhdelt(cid:132) ja toisina toiselta lentoasemalta). (1) Vuonna 1997 Milanosta lensi toiselle lentoasemalle Amsterdamin, Frankfurtin, Pariisin, Lontoon, Madridin ja Rooman kautta yhteens(cid:132) 846 100 matkustajaa. N(cid:132)ist(cid:132) matkustajista 24,5 % lensi Rooman kautta, 21,4 % Lontoon kautta, 17,4 % Frankfurtin kautta ja 15,1 % Amsterdamin kautta. Matkustajien kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) jakautui seuraavasti: — 73 399 matkustajaa lensi Euroopassa sijaitseville (ulkomaisille) lentoasemille; n(cid:132)ist(cid:132) matkustajista 27,3 % lensi Frankfurtin kautta, 24,4 % Amsterdamin kautta, 21,3 % Lontoon kautta ja 13,5 % Rooman kautta. — 169 626 matkustajaa lensi Pohjois-Amerikassa sijaitseville lentoasemille; n(cid:132)ist(cid:132) matkustajista 33,4 % lensi Lontoon kautta, 25,7 % Amsterdamin kautta, 13,4 % Rooman kautta ja 11 % Pariisin kautta. — 130 552 matkustajaa lensi Etel(cid:132)-Amerikassa sijaitseville lentoasemille; n(cid:132)ist(cid:132) matkustajista 41 % lensi Madridin kautta, 22 % Rooman kautta, 16 % Amsterdamin kautta ja 7,8 % Pariisin kautta. — 255 998 matkustajaa lensi Kaukoid(cid:132)ss(cid:132) sijaitseville lentoasemille; n(cid:132)ist(cid:132) matkustajista 32,2 % lensi Lontoon kautta, 22,2 % Frankfurtin kautta, 18,3 % Rooman kautta ja 15,2 % Amsterdamin kautta. — 71 282 matkustajaa lensi Afrikassa sijaitseville lentoasemille; n(cid:132)ist(cid:132) matkustajista 65 % lensi Rooman kautta, 12 % Pariisin kautta, 10 % Frankfurtin kautta ja 6,7 % Lontoon kautta. (2) Vuonna 1997 Milanon ja Rooman (Fiumicino) v(cid:132)lisen reitin matkustajista 16,4 % jatkoi matkaansa t(cid:132)lt(cid:132) lentoasemalta l(cid:132)htev(cid:132)ll(cid:132) toisella lennolla. N(cid:132)it(cid:132) matkustajia oli 207 750, joista ainoastaan 15 % jatkoi matkaansa Italian tai muiden Euroopan maiden lentoasemille, kun taas 85 % vaihtoi mannertenv(cid:132)lisiin lentoihin. N(cid:132)ist(cid:132) lentoyhti(cid:148) saa suhteellisesti enemm(cid:132)n tuloja, koska he jatkavat matkaansa pitk(cid:132)matkanlen- noilla. (3) Vaikka Alitalia tarjoaa suoria lentoja, jotka l(cid:132)htev(cid:132)t tiettyihin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n Malpensan lento- asemalta, varsinkin hintatietoiset matkustajat voivat silti valita mieluummin toisen keskuslentoaseman kautta kulkevan yhteyslennon. Linaten lentoaseman hyvien liikenneyhteyksien vuoksi t(cid:132)llaiset matkustajat eiv(cid:132)t todenn(cid:132)k(cid:148)isesti lenn(cid:132) Malpensasta toiselle yhteis(cid:148)n keskuslentoasemalle, vaan lent(cid:132)v(cid:132)t Linatesta Roomaan ja vaihtavat siell(cid:132) toisen lentoyhti(cid:148)n lentoihin, jos ne ovat halvempia kuin Alitalian suorat lennot. L 337/54 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 12. 98 Vaikka Alitalian talveksi 1998–1999 laatiman ohjelmaluonnoksen oletettaisiin olevan lopullinen, siin(cid:132) ei kuitenkaan anneta tietoa Malpensasta ja Roomasta harjoitettavan lii- kenteen suhteellisesta kehittymisest(cid:132) tulevina kausina; ottaen huomioon Malpensan toiminnan lis(cid:132)(cid:132)ntyminen on ep(cid:132)todenn(cid:132)k(cid:148)ist(cid:132), ett(cid:132) Fiumicinon toiminta keskuslentoase- mana loppuisi v(cid:132)hitellen kokonaan, ja sen merkitys voi hyvinkin kasvaa sit(cid:132) mukaa kuin Malpensa ruuhkautuu. N(cid:132)ist(cid:132) syist(cid:132) on ilmeist(cid:132), ett(cid:132) Alitalia k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) yh(cid:132) suuressa m(cid:132)(cid:132)rin hyv(cid:132)kseen Rooman jolle se voi liikenn(cid:148)id(cid:132) Linaten lentoasemalta, kun taas muut kuin keskuslentoasemaa, italialaiset yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)t eiv(cid:132)t voi en(cid:132)(cid:132) liikenn(cid:148)id(cid:132) samalta lentoasemalta omille keskuslentoasemilleen, koska niiden on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) Malpensan lentoasemaa. (36) (37) Se tosiseikka, ett(cid:132) Italian viranomaisten antamien liikenteenjakamiss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaan aino- astaan Milanon ja Rooman v(cid:132)list(cid:132) reitti(cid:132) voidaan my(cid:148)hemminkin liikenn(cid:148)id(cid:132) Linaten lentoasemalta, johtaa siihen, ett(cid:132) Alitalia on 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998 alkaen ainoa yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148), joka voi liikenn(cid:148)id(cid:132) Milanosta joko Linaten tai Malpensan lentoase- malta omaan keskukseensa Rooman Fiumicinon lentoasemalle. Kaikki muut edell(cid:132) mainitut yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)t voivat liikenn(cid:148)id(cid:132) ainoastaan Malpensan lentoasemalta omille keskuslentoasemilleen. Linaten lentoasema sijaitsee 10 kilometrin et(cid:132)isyydell(cid:132) Milanon keskustasta kaakkoon. Useimmat yhteis(cid:148)n lentoasemat, jotka palvelevat samankokoisia tai suurempia kaupunkeja, eiv(cid:132)t sijaitse yht(cid:132) l(cid:132)hell(cid:132) kaupungin keskustaa. Edullisen sijaintinsa vuoksi kyseinen lento- asema voi hy(cid:148)dynt(cid:132)(cid:132) liikenneverkkoa, joka yhdist(cid:132)(cid:132) kaikki Pohjois-Italian jokialueen t(cid:132)rkeimm(cid:132)t alueet Milanoon, sek(cid:132) kaupungin omaa liikenneverkkoa. Laaja moottoritie- verkko yhdist(cid:132)(cid:132) Milanon Torinoon, Bergamoon ja Venetsiaan (A4), Vareseen (A8), Geno- vaan (A7) ja Bolognaan (Al). T(cid:132)t(cid:132) liikenneverkkoa t(cid:132)ydent(cid:132)v(cid:132)t sisempi ja ulompi keh(cid:132)tie, joista viimeksi mainitulta on suora yhteys Linaten lentoasemalle. Lentoasemalle on siis helppo p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) sek(cid:132) Pohjois-Italian jokialueelta ett(cid:132) Milanon kaupungista. Koska lentoase- malta on lyhyt matka kaupungin keskustaan, rautatieyhteys on tarpeeton. (38) Malpensan lentoasema sijaitsee 53 kilometrin et(cid:132)isyydell(cid:132) Milanon keskustasta luoteeseen. Mik(cid:132)(cid:132)n muu yhteis(cid:148)n lentoasema, joka palvelee samankokoista tai suurempaa kaupunkia, ei sijaitse yht(cid:132) kaukana kaupungin keskustasta. Sijaintinsa vuoksi lentoasema voi ainoastaan osittain hy(cid:148)dynt(cid:132)(cid:132) liikenneverkkoa, joka yhdist(cid:132)(cid:132) Pohjois-Italian jokialueen Milanon kaupunkiin, sek(cid:132) kaupungin omaa liikenneverkkoa. Tosiasiassa lentoasemalle p(cid:132)(cid:132)see aino- astaan moottoritiet(cid:132) A8, joka yhdist(cid:132)(cid:132) Milanon Vareseen. Kyseinen moottoritie ei kuiten- kaan johda suoraan Malpensan lentoasemalle. Moottoritien yhdist(cid:132)(cid:132) lentoasemaan tie SS 336. Lentoasemalta ei ole toistaiseksi yhteyksi(cid:132) muille Milanoon johtaville moottoriteille. Vaikka lentoasema sijaitsee kaukana Milanon kaupungista, niiden v(cid:132)lill(cid:132) ei toistaiseksi ole rautatieliikennett(cid:132). (39) On siis selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) Malpensan lentoasemalle johtavat liikenneyhteydet eiv(cid:132)t ole toistaiseksi l(cid:132)hesk(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) hyv(cid:132)t kuin Linaten lentoasemalle johtavat yhteydet. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) kyseiset lentoasemat eiv(cid:132)t ole k(cid:132)ytt(cid:132)jien kannalta yht(cid:132) houkuttelevia. (40) Tilanne ei muutu 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998 alkaen ja voi jopa pahentua, koska lii- kenneyhteydet, joita lentoliikenteen siirron katsotaan edellytt(cid:132)v(cid:132)n, eiv(cid:132)t ehdi valmistua kyseiseen p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n menness(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) liikenneyhteydet eriteltiin selv(cid:132)sti Malpensa 2000 joka pidettiin 27 -hanketta k(cid:132)sitelleess(cid:132) Christophersenin ryhm(cid:132)n seurantakokouksessa, p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997, ja niihin kuuluvat 40. 1–40. 3 kohdassa mainitut liikenneyhteydet: 40. 1 Jatkettu SS 336 -tie Toistaiseksi SS 336 -tie, nykyisen pohjoisterminaalin luo eik(cid:132) jatku uuteen terminaaliin saakka. joka yhdist(cid:132)(cid:132) A8-moottoritien lentoasemaan, p(cid:132)(cid:132)ttyy 12. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 337/55 40. 2 Ajanmukaistettu A8-moottoritie Kyseinen moottoritie on nyky(cid:132)(cid:132)n hyvin ruuhkainen. Tilanne pahenee tulevaisuu- dessa, kun Italian kiistanalaisissa s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty liikenteen siirto toteutuu. Moottoritien kapasiteettia aiotaan lis(cid:132)t(cid:132) seuraavilla ajanmukaistamist(cid:148)ill(cid:132): — lis(cid:132)kaistan rakentaminen kummallekin puolelle — p(cid:132)(cid:132)llystetyn pientareen rakentaminen — tiemaksunkeruukapasiteetin lis(cid:132)(cid:132)minen. 40. 3 Milanon ja lentoaseman v(cid:132)linen suora rautatieliikenne. (41) Italian viranomaisten antamien tietojen mukaan SS 336 -tien jatkamisty(cid:148)t saadaan luulta- vasti p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen 25 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n lokakuuta 1998 menness(cid:132), mutta A8-moottoritien ajanmukais- taminen kest(cid:132)(cid:132) joulukuuhun 2000 saakka (t(cid:132)h(cid:132)n menness(cid:132) on rakennettu ainoastaan lis(cid:132)kaista) ja suora rautatieliikenne alkaa ehk(cid:132) toimia vasta toukokuuhun 1999 menness(cid:132). Kyseist(cid:132) rautatieliikennett(cid:132) on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) harjoittaa v(cid:132)liaikaisesti (kaksi junaa tunnissa, matkan kesto 39 minuuttia). Vakituinen rautatieliikenne (Malpensa Express: nelj(cid:132) junaa tunnissa, matkan kesto 30 minuuttia) aloitetaan vasta vuonna 2001. Italian viranomaiset eiv(cid:132)t ole virallisesti sitoutuneet noudattamaan t(cid:132)t(cid:132) aikataulua. (42) Ne Malpensan lentoasemalle johtavat liikenneyhteydet, jotka ovat k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998 alkaen, eiv(cid:132)t siis vastaa kapasiteetiltaan kyseisen lentoaseman kautta kulkevaa liikennett(cid:132), jonka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvaa Linatesta siirrett(cid:132)v(cid:132)n lentoliikenteen ja markki- noiden kasvun vuoksi. Komission k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) olevien tietojen perusteella vaikuttaa silt(cid:132), ett(cid:132) tilanne pysyy ennallaan v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n joulukuuhun 2000 saakka, jolloin kaikki edell(cid:132) mainitut infrastruktuurit on aikataulun mukaan saatu valmiiksi. (43) (44) Senkin j(cid:132)lkeen, kun infrastruktuurit ovat valmistuneet, Malpensan lentoasemalle johtavat liikenneyhteydet eiv(cid:132)t ehk(cid:132) ole riitt(cid:132)vi(cid:132) korvaamaan sen haitan, joka kyseisell(cid:132) lentoase- malla on ep(cid:132)edullisemman sijaintinsa vuoksi Linaten lentoasemaan n(cid:132)hden. T(cid:132)ss(cid:132) yhtey- dess(cid:132) on otettava huomioon sek(cid:132) erilaisten liikenneyhteyksien k(cid:132)ytt(cid:148)mahdollisuudet ett(cid:132) niiden laatu. Linaten ja Malpensan lentoasemalle johtavien liikenneyhteyksien v(cid:132)listen erojen perus- teella komissio katsoo, ett(cid:132) kyseiset lentoasemat ovat k(cid:132)ytt(cid:132)jien kannalta yht(cid:132) houkuttelevia vasta sen j(cid:132)lkeen, kun Malpensaan johtavat liikenneyhteydet ovat niin hyv(cid:132)t, ett(cid:132) ne voivat korvata sen haitan, joka kyseisell(cid:132) lentoasemalla on sijaintinsa vuoksi Linaten lentoasemaan n(cid:132)hden. (45) Ottaen huomioon edell(cid:132) esitetyt seikat sek(cid:132) Alitalian ja muiden yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)iden v(cid:132)linen kilpailu on selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) Alitalia saa asetuksessa N:o 46-T s(cid:132)(cid:132)dettyjen arviointiperus- teiden vuoksi kilpailuedun, koska ne antavat ainoastaan sille mahdollisuuden liikenn(cid:148)id(cid:132) Linaten lentoasemalta omaan keskukseensa Rooman Fiumicinon lentoasemalle ja pakot- tavat muut yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)t liikenn(cid:148)im(cid:132)(cid:132)n omiin keskuksiinsa Malpensan lentoase- malta. T(cid:132)m(cid:132) kilpailuetu s(cid:132)ilyy niin kauan kuin Malpensan lentoasemalle ei ole sellaisia liikenneyhteyksi(cid:132), jotka muuttaisivat nykytilanteen, jossa kuluttajat ovat haluttomia k(cid:132)ytt(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n kyseist(cid:132) lentoasemaa. (46) joita aletaan T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) komissio katsoo, ett(cid:132) asetuksessa N:o 46-T s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet, asetuksen N:o 70-T perusteella soveltaa 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, ovat k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) syrjivi(cid:132) ja suosivat Alitaliaa. N(cid:132)in ollen n(cid:132)iden perusteiden soveltaminen 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998, kuten asetuksessa N:o 70-T s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ei ole syrjim(cid:132)tt(cid:148)myysperiaatteen mukaista asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdan perusteella, jossa kiellet(cid:132)(cid:132)n lentoyhti(cid:148)iden identiteettiin perustuva syrjint(cid:132). Suhteellisuusperiaate (47) Malpensa 2000 -hankkeella laajennetaan ja ajanmukaistetaan Malpensan lentoaseman nykyist(cid:132) infrastruktuuria ja pyrit(cid:132)(cid:132)n kehitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n kyseisest(cid:132) lentoasemasta t(cid:132)ysin elin- ja L 337/56 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 12. 98 toimintakelpoinen keskus. Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t my(cid:148)t(cid:132)vaikuttavat t(cid:132)m(cid:132)n tavoitteen saavuttami- seen, koska niill(cid:132) varmistetaan, ett(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) liikennett(cid:132) siirret(cid:132)(cid:132)n Linaten lentoase- malta Malpensan lentoasemalle keskuslentoaseman elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n nimenomaan oikeudesta aktiiviseen lentoasemia koskevaan suunnittelupolitiikkaan. Kyseisen politiikan on kuitenkin oltava yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n yleisten periaatteiden ja erityisesti ilmailu-alan vapauttamista koskevan kolmannen toimenpidepaketin mukainen (katso p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 95/259/ EY, sivu 31). (48) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) lentoyhti(cid:148)ille annetaan mahdollisuus valita Linaten lentoasema ainoas- taan sellaisten reittien liikenn(cid:148)intiin, joilla liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) erityiset v(cid:132)him- m(cid:132)isehdot. K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) ainoa t(cid:132)llainen lentoreitti on Milanon ja Rooman v(cid:132)linen reitti. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t rajoittavat yhteis(cid:148)ss(cid:132) vapaan lentoliikenteen harjoittamista Milanosta ja Milanoon. Vaikka kyseisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen ei katsottaisi olevan syrjivi(cid:132) tuomioistuimen vakiin- tuneen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisessa merkityksess(cid:132) (katso erityisesti mainittu tuomio asiassa C-288/89, Collectieve Antenne voorzienning Gouda), kyseisen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaan kansallisia s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) on sovellettava sellaiseen palveluntarjoajaan, jonka koti- paikka sijaitsee toisessa j(cid:132)senvaltiossa, siten, ett(cid:132) taataan asetetun tavoitteen saavuttaminen, eik(cid:132) niiden soveltaminen saa menn(cid:132) pitemm(cid:132)lle kuin on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi; toisin sanoen edellytet(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) samaan tulokseen ei voida p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) sellaisin s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)in, jotka eiv(cid:132)t ole yht(cid:132) rajoittavia (tuomion 15 kohta). (49) T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) komissio toteaa, ettei ole todistettu, ett(cid:132) toiminnallisesti elinkelpoisen keskuslentoaseman kehitt(cid:132)minen ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevan hankkeen onnis- tuminen edellytt(cid:132)v(cid:132)t t(cid:132)llaisia rajoittavia toimenpiteit(cid:132). J(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 49. 1 ja 49. 2 kohdassa esitettyjen seikkojen perusteella tilanne vaikuttaa p(cid:132)invastaiselta. 49. 1 Malpensa 2000 -hankkeen toiminnallinen elinkelpoisuus (mukaan luettuina kaik- kien lentojen aikataulujen noudattaminen ja sen v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)n(cid:132) edellytyksen(cid:132) matkustajien mahdollisuudet p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) normaalisti lennoille) ei v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) edellyt(cid:132), ett(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) siirret(cid:132)(cid:132)n kokonaan 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) loka- kuuta 1998. Kyseisiss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen perusteiden soveltaminen johtaa siihen, ett(cid:132) Malpensaan siirret(cid:132)(cid:132)n arviolta 11,7 miljoonaa matkustajaa, jolloin Linaten lentoasemaa k(cid:132)ytt(cid:132)vien matkustajien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) j(cid:132)(cid:132) ainoastaan 2,5 miljoonaan. todetaan, lentoasemalle johtavat v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)t Malpensan p(cid:132)(cid:132)lentoaseman toiminnallinen elinkelpoisuus edellytt(cid:132)(cid:132) sellaisen lii- kenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n siirtoa, johon lentoaseman infrastruktuuri ja liikenneyhteydet ovat riitt(cid:132)vi(cid:132). Muussa tapauksessa Malpensan lentoaseman kehittyminen menestyksek- k(cid:132)(cid:132)ksi yhteis(cid:148)n keskuslentoasemaksi ja sen tuleva asema voivat vaarantua. Kuten edell(cid:132) liikenneyhteydet eiv(cid:132)t valmistu 25 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n lokakuuta 1998 menness(cid:132), joten k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) olevat liikenneyhteydet eiv(cid:132)t vastaa kyseisen(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) siirrett(cid:132)v(cid:132)n liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) tilanne n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) pysyv(cid:132)n ennallaan ainakin joulukuuhun 2000 saakka, jolloin Italian viranomaisten antamien tietojen mukaan A8-moottoritien pit(cid:132)isi suunnitelmien mukaan olla ajan- mukaistettu ja v(cid:132)liaikainen rautatieliikenne aloitettu, mutta tilanne ei ehk(cid:132) muutu silloinkaan, jos lentoaseman liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on kasvanut niin suureksi, ett(cid:132) lii- kenneyhteyksien parantamista on jatkettava. 49. 2 Malpensa 2000 -hankkeen rahoitusj(cid:132)rjestelyt eiv(cid:132)t edellyt(cid:132), ett(cid:132) liikenteen siirto Linaten lentoasemalta Malpensan lentoasemalle on toteutettava 25 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n lokakuuta 1998 menness(cid:132). EIP:n ja SEA:n hankkeen rahoituksesta tekem(cid:132)n sopimuksen mukaan liikenteen siirto on itse asiassa saatava p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen viimeist(cid:132)(cid:132)n 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 2000. (50) Edell(cid:132) esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, ettei voida edellytt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) t(cid:132)ysin elin- ja toimintakelpoisen lentoaseman kehitt(cid:132)minen vaatisi 11,7 miljoonaa matkustajaa vastaavan liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n siirt(cid:132)mist(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Tavoitteen kannalta olisi sopivampaa lyk(cid:132)t(cid:132) liikenteen siirtoa tai siirt(cid:132)(cid:132) kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) v(cid:132)hitellen 25 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lokakuuta 1998 alkaen, mik(cid:132) v(cid:132)hent(cid:132)isi my(cid:148)s niit(cid:132) vaikutuksia, joita siirrolla on lentolii- kenteen vapaaseen harjoittamiseen Milanosta ja Milanoon. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Italian s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t eiv(cid:132)t ole v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n edellytys Italian viranomaisten asettaman tavoitteen saavuttamiseksi, sill(cid:132) kyseinen tavoite voidaan saavuttaa my(cid:148)s sellaisilla s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ill(cid:132), jotka eiv(cid:132)t rajoita yht(cid:132) paljon vapaata lentoliikenteen harjoittamista. 12. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 337/57 (51) lii- Italian viranomaiset puolustivat kenn(cid:148)innin jatkamiselle Linaten lentoasemalta my(cid:148)s sill(cid:132) perusteella, ett(cid:132) ainoastaan kyseisen suuruiset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t antavat perusteen liikenteen harjoittamiseen sek(cid:132) Malpensan ett(cid:132) Linaten lentoasemalta ja ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) koskisi niit(cid:132) reittej(cid:132), joilla liikenne on p(cid:132)(cid:132)asiassa kahden paikan v(cid:132)list(cid:132) liikennett(cid:132). suurten matkustajam(cid:132)(cid:132)rien asettamista ehdoksi Jos asetuksen N:o 46-T yhten(cid:132) tavoitteena on todella s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) Linaten lentoasemalla sellaiset reitit, joilla liikenne on p(cid:132)(cid:132)asiassa kahden paikan v(cid:132)list(cid:132) liikennett(cid:132), mik(cid:132) itse asiassa n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) olevan sen tarkoitus, koska asetuksen johdanto-osan kappaleessa 12 maini- taan ”erityisesti” Milanon ja Rooman v(cid:132)linen liikenne, asetusta ei voida pit(cid:132)(cid:132) kyseisen tavoitteen kannalta asianmukaisena, koska siin(cid:132) asetetaan tarpeettomia rajoituksia kaikilla muilla reiteill(cid:132) paitsi Milanon ja Rooman v(cid:132)lisell(cid:132) reitill(cid:132) harjoitettavalle liikenteelle est(cid:132)- m(cid:132)ll(cid:132) tosiasiassa kokonaan muiden reittien liikenn(cid:148)inti Linaten lentoasemalta. Lis(cid:132)ksi on huomattava, ett(cid:132) rajoitusten asettaminen, joka uusien toimenpiteiden tullessa voimaan johtaa siihen, ett(cid:132) Linaten lentoaseman toiminta v(cid:132)henee v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti ja jyrk(cid:132)sti, kun sen vuosittainen matkustajam(cid:132)(cid:132)r(cid:132) supistuu vuoden 1997 14,2 miljoonasta matkusta- jasta 2,5 miljoonaan matkustajaan, ei n(cid:132)yt(cid:132) olevan tarkoituksenmukainen keino saavuttaa kyseisen asetuksen johdanto-osan kappaleessa 11 mainittu tavoite, jonka mukaan Linaten -lentoasema on joka tapauksessa pidett(cid:132)v(cid:132) toiminnassa. (52) Edell(cid:132) esitetyn perusteella komissio katsoo, ett(cid:132) asetuksilla N:o 46-T ja 70-T annetut liikenteenjakamiss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t eiv(cid:132)t ole suhteellisuusperiaatteen mukaisia. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t (53) Komissio on tullut siihen tulokseen, ett(cid:132) asetuksilla N:o 46-T ja 70-T annetut liikenteenja- kamisen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t eiv(cid:132)t ole neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdan mukaisia, koska niiden soveltaminen on sek(cid:132) syrjim(cid:132)tt(cid:148)myys- ett(cid:132) suhteellisuusperiaatteen vastaista. Sen vuoksi on asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 3 kohdan perusteella aiheellista p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132), ettei Italia saa soveltaa kyseisi(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132). (54) (55) T(cid:132)ll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) ei aseteta mill(cid:132)(cid:132)n tavoin kyseenalaiseksi Italian oikeutta noudattaa aktii- vista lentoasemapolitiikkaa eik(cid:132) varsinkaan sen pyrkimyst(cid:132) kehitt(cid:132)(cid:132) Malpensan lentoase- masta t(cid:132)ysin elin- ja toimintakelpoinen keskuslentoasema. T(cid:132)m(cid:132)n tavoitteen saavuttamisen edellytt(cid:132)mien liikenteenjakamiss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen on kuitenkin oltava edell(cid:132) esitettyjen yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n periaatteiden mukaisia. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s ei ole my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ristiriidassa sen tosiseikan kanssa, ett(cid:132) Malpensa 2000 -hanke on yhteist(cid:132) etua koskeva hanke, joka on nimetty yhdeksi Euroopan laajuisia verkkoja koskevaksi ensisijaiseksi hankkeeksi. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) komissio muistuttaa siit(cid:132), ett(cid:132) j(cid:132)sen- valtioiden toimenpiteiden, joilla tuetaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevia hankkeita ja joilla pyrit(cid:132)(cid:132)n luomaan olosuhteet t(cid:132)llaisten hankkeiden tavoitteiden saavuttamiseksi, on oltava t(cid:132)ysin yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisia, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla jotka on Italia ei saa soveltaa Milanon lentoasemaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n liikenteen jakamisen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), annettu 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 annetulla asetuksella N:o 46-T ja 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 annetulla asetuksella N:o 70-T. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Italian tasavallalle. 2 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Neil KINNOCK Komission j(cid:132)sen


title: 98/576/CE: Decisão da Comissão de 16 de Setembro de 1998 sobre um regulamento técnico comum para os requisitos de ligação aplicáveis à ligação às redes telefónicas comutadas públicas (RTCP) dos equipamentos terminais que incorporam uma função de microtelefone analógico [notificada com o número C(1998) 2722] (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
public service
systems interconnection
technical regulations
telephone

formats: html pdf print

text: L 278/40 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 10. 98 DECIS(cid:212)O DA COMISS(cid:212)O de 16 de Setembro de 1998 sobre um regulamento t(cid:130)cnico comum para os requisitos de liga(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)veis (cid:133) liga(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s redes telef(cid:155)nicas comutadas p(cid:156)blicas (RTCP) dos equipamentos termi- nais que incorporam uma fun(cid:135)(cid:209)o de microtelefone anal(cid:155)gico [notificada com o n(cid:156)mero C(1998) 2722] (Texto relevante para efeitos do EEE) (98/576/CE) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 98/13/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de Fevereiro de 1998, relativa aos equipamentos terminais de telecomunica(cid:135)(cid:210)es e aos equipamentos das esta(cid:135)(cid:210)es terrestres de comuni- ca(cid:135)(cid:209)o via sat(cid:130)lite, incluindo o reconhecimento m(cid:156)tuo da sua conformidade (1), e, nomeadamente, o nº 2, segundo travess(cid:209)o, do seu artigo 7º, Considerando que a Comiss(cid:209)o adoptou a medida que identifica o tipo de equipamento terminal de telecomuni- ca(cid:135)(cid:210)es para o qual (cid:130) necess(cid:145)rio um regulamento t(cid:130)cnico comum, bem como a correspondente declara(cid:135)(cid:209)o relativa ao (cid:131)mbito, em conformidade com o nº 2, primeiro travess(cid:209)o, do artigo 7º; Considerando que devem ser adoptadas as correspon- dentes normas harmonizadas ou partes destas normas harmonizadas que d(cid:209)o execu(cid:135)(cid:209)o aos requisitos essenciais que devem ser transformados em regulamentos t(cid:130)cnicos comuns; Considerando que, para garantir a continuidade do acesso dos fabricantes aos mercados, (cid:130) necess(cid:145)rio prever disposi- (cid:135)(cid:210)es transit(cid:155)rias respeitantes aos equipamentos aprovados em conformidade com regulamentos nacionais de apro- va(cid:135)(cid:209)o de tipo; Considerando que a proposta foi apresentada ao Comit(cid:130) de Aprova(cid:135)(cid:209)o de Equipamentos de Telecomunica(cid:135)(cid:210)es (ACTE), em conformidade com o disposto no nº 2 do artigo 29º; Considerando que o regulamento t(cid:130)cnico comum adop- tado na presente decis(cid:209)o est(cid:145) em conformidade com o parecer emitido pelo Comit(cid:130) ACTE, Comit(cid:130) de Apro- va(cid:135)(cid:209)o de Equipamentos de Telecomunica(cid:135)(cid:210)es (ACTE), telecomunica(cid:135)(cid:210)es e que s(cid:209)o abrangidos pela norma harmonizada referida no nº 1 do artigo 2º 2. A presente decis(cid:209)o estabelece um regulamento t(cid:130)cnico comum que abrange os requisitos de liga(cid:135)(cid:209)o apli- c(cid:145)veis (cid:133) liga(cid:135)(cid:209)o dos equipamentos terminais que incor- poram uma fun(cid:135)(cid:209)o de microtelefone anal(cid:155)gico que lhes permite suportar servi(cid:135)os telef(cid:155)nicos em casos justificados quando ligados (cid:133) interface anal(cid:155)gica de uma RTCP na Comunidade. Artigo 2º 1. O regulamento t(cid:130)cnico comum inclui a norma harmonizada preparada pelo competente organismo de normaliza(cid:135)(cid:209)o que aplica, no seu (cid:131)mbito, os requisitos essenciais a que se refere a al(cid:146)nea g) do artigo 5º da Directiva 98/13/CE. A refer(cid:136)ncia (cid:133) norma (cid:130) feita no anexo. 2. Os equipamentos terminais abrangidos pela presente decis(cid:209)o cumprir(cid:209)o o regulamento t(cid:130)cnico comum referido no nº 1, os requisitos essenciais referidos nas al(cid:146)neas a) e b) do artigo 5º da Directiva 98/13/CE e os requisitos de outras directivas aplic(cid:145)veis, nomeadamente as Directivas 73/23/CEE (2) e 89/336/CEE (3) do Conselho. Artigo 3º Os organismos notificados designados para a realiza(cid:135)(cid:209)o dos procedimentos referidos no artigo 10º da Directiva 98/13/CE utilizar(cid:209)o ou assegurar(cid:209)o a utiliza(cid:135)(cid:209)o, no que se refere aos equipamentos terminais abrangidos pelo nº 1 do artigo 1º da presente decis(cid:209)o, das partes aplic(cid:145)veis da norma harmonizada referida no anexo ap(cid:155)s a notifica(cid:135)(cid:209)o da presente decis(cid:209)o. ADOPTOU A PRESENTE DECIS(cid:212)O: Artigo 1º 1. A presente decis(cid:209)o (cid:130) aplic(cid:145)vel aos equipamentos terminais destinados a liga(cid:135)(cid:209)o a uma rede p(cid:156)blica de Artigo 4º 1. As regulamenta(cid:135)(cid:210)es nacionais de aprova(cid:135)(cid:209)o de tipo aplic(cid:145)veis aos equipamentos abrangidos pela norma harmonizada referida no anexo deixam de ser aplic(cid:145)veis doze meses ap(cid:155)s a data de adop(cid:135)(cid:209)o da presente decis(cid:209)o. (1) JO L 74 de 12. 3. 1998, p. 1. (2) JO L 77 de 26. 3. 1973, p. 29. (3) JO L 139 de 23. 5. 1989, p. 19. 15. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 278/41 2. Os equipamentos terminais aprovados nos termos das referidas regulamenta(cid:135)(cid:210)es nacionais de aprova(cid:135)(cid:209)o de tipo podem continuar a ser colocados no mercado nacional e postos em servi(cid:135)o. Os Estados-membros s(cid:209)o os destinat(cid:145)rios da presente decis(cid:209)o. Artigo 5º Feito em Bruxelas, em 16 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Martin BANGEMANN Membro da Comiss(cid:209)o L 278/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 10. 98 ANEXO Refer(cid:136)ncia (cid:133) norma harmonizada aplic(cid:145)vel A norma harmonizada a que se refere o artigo 2º da presente decis(cid:209)o (cid:130) a seguinte: Public Switched Telephone Network (PSTN); Attachment requirements for a terminal equipment incorporating an analogue handset function capable of supporting the justified case service when connected to the analogue interface of the PSTN in Europe [Rede telef(cid:155)nica comutada p(cid:156)blica (RTPC); Requisitos de liga(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)veis aos equipamentos terminais que incorporam uma fun(cid:135)(cid:209)o de microtele- fone anal(cid:155)gico que lhes permite suportar o servi(cid:135)o telef(cid:155)nico em casos justificados quando ligados (cid:133) interface anal(cid:155)gica da RTPC na Europa] Instituto Europeu de Normaliza(cid:135)(cid:209)o das Telecomunica(cid:135)(cid:210)es ETSI Secretariado do ETSI TBR38 — Maio 1998 (com exclus(cid:209)o do pre(cid:131)mbulo) Informa(cid:135)(cid:210)es suplementares O Instituto europeu de Normaliza(cid:135)(cid:209)o das Telecomunica(cid:135)(cid:210)es (cid:138) reconhecido nos termos da Directiva 83/189/CEE do Conselho (1). A norma harmonizada acima referida foi eleborada de acordo com um mandato conferido nos termos dos procedimentos da Directiva 83/189/CEE. O texto integral da norma harmonizada acima referenciada pode ser obtido junto de: Instituto Europeu de Normaliza(cid:135)(cid:209)o das Telecomunica(cid:135)(cid:210)es 650 route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Comiss(cid:209)o Europeia DG XIII/A/2 — (BU 31, 1/7) rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelas ou de qualquer outra organiza(cid:135)(cid:209)o respons(cid:145)vel pela disponibiliza(cid:135)(cid:209)o de normas do ETSI. Pode obter-se uma lista destas organiza(cid:135)(cid:210)es no endere(cid:135)o www. ispo. cec. be da Internet. (1) JO L 109 de 26. 4. 1983, p. 8


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου που αφορά τη θέση της Κοινότητας στο συμβούλιο σύνδεσης για τη συμμετοχή της Ρουμανίας σε κοινοτικά προγράμματα στον πολιτιστικό τομέα (COM(98)0239 C4-0325/98 98/0151(CNS)) (Διαδικασία διαβούλευσης)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
Romania
accession to the European Union
cultural policy

formats: html print


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Polens deltagelse i Fællesskabets programmer på det kulturelle område (KOM(98) 0239 C4-0324/98 98/0150(CNS))(Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
Poland
accession to the European Union
cultural policy