title: Ændret forslag til Rådets forordning (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, om endelig opkrævning af midlertidig told og om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af dette stof med oprindelse i Tyrkiet

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
textile product
third country

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 21. 09. 1998 KOM(1998) 540 endelig udg. Ændret forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, om endelig opkrævning af midlertidig told og om afslutning af antidumpingproceduren vedrorende importen af dette stof med oprindelse i Tyrkiet (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189A, stk. 2) BEGRUNDELSE Vedr. : Anti-dumping undersøgelse vedrørende import af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. (1) Der henvises til Kommissionens forslag, dokument KOM (1998) 487, i hvilken Kommissionen foreslår at indføre en endelig told på import af en bestemt type stof af ubleget bomuld til Fællesskabet med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan og at afslutte prodceduren der vedkommer Tyrkiet. (2) Ovennævnte forslag var baseret på forudsætning af, at eksportørerne I de pågældende lande ville afgive tilsagn. Forhandlinger fortsatte indtil september. (3) Efterfulgt at diskussionen ikke resulterede i tilsagn blev konkluderet, foreslår Kommissionen nu, at: — slette stk. (132), (133) og (134), — ændre stk. (135) og (140), — slette artikel 3, ~ ændre artikel 5, (4) Efter at have yderligere bemærkninger fremlagt af forskellige interesserede parter, har Kommissionen nu foreslået, at — ændre stk. (17), (30), (44), (56), (60), (131) og (139), — slette stk. (53), — tilføje stk. , efter ny nummerering efter ændringerne, (139), — ændre artikel 1, stk. 2 og 3, artikel 2, stk. 1, og artikel 4, stk. 2, — tilføje artikel 1, stk. 3, og artikel 4, — tilføje annex 1 (liste over samarbejdsvillige selskaber, der er omfattet af den i artikel 1, stk. 3,1 denne forordning omhandlede told). (5) Det er hermed foreslået at Rådet adopterer de vedlagte ændrede forslag til Rådets Forordning til at indføre en endelig antidumpingtold på import af bestemt typestof af ubleget bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan og at afslutte proceduren der vedkommer Tyrkiet. Ændret forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) Nr /98 af om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, om endelig opkrævning af midlertidig told og om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af dette stof med oprindelse i Tyrkiet RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, ændret ved forordning (EF) nr. 2331/962 og forordning (EF) nr. 905/983, særlig artickel 9 og artikel 10, stk. 2, under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER Ved forordning (EF) nr. 773/98 (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt "Kina"), Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. til Fællesskabet af ubleget stof af bomuld med oprindelse B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold fik berørte parter, som anmodede om det, lejlighed til at blive hørt af Kommissionen. Parterne blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelse af endelig antidumpingtold og endelig opkrævning på samme niveau som denne told af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. De blev også indrømmet en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. i EFT 156 af 6. 3. 1996, s. 1. 2 EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1. 3 EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18. i O- (3) (4) (5) (6) (7) (8) De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de berørte parter blev undersøgt, og der blev i påkommende tilfælde taget hensyn dertil i forbindelse med de endelige resultater. Flere producenter/eksportører fremførte, at det var ulovligt at iværksætte proceduren, idet meddelelsen herom først blev offentliggjort 46 dage efter indgivelsen af klagen, hvilket var en overtrædelse af artikel 5, stk. 9, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen"). Formålet med fristen på 45 dage er, at EU-erhvervsgrenen får fordel af en hurtig gennemgang af klagen, og at Kommissionen kan indlede en procedure uden urimelig forsinkelse, hvis de nødvendige betingelser er opfyldt. Således vil ingen andre berørte parter lide skade ved, at meddelelsen offentliggøres en dag efter fristen på 45 dage. EU-erhvervsgrenen har ikke gjort indsigelse mod datoen for indledningen af proceduren. Flere producenter/eksportører hævdede endvidere, at indledningen af proceduren var i modstrid med princippet non bis in idem, da en tidligere procedure vedrørende samme vare ikke var afsluttet formelt. 4 I forbindelse med den tidligere procedure afslog Rådet at vedtage Kommissionen forslag om at træffe endelige foranstaltninger inden for den lovbestemte frist, dvs. 15 måneder fra indledningen af proceduren, uden at angive de formelle grunde hertil. For det første skal det sammenlignet med den tidligere procedure bemærkes, at undersøgelsen i nærværende procedure vedrører økonomiske oplysninger fra en anden undersøgelsesperiode og en vare, som til en vis grad er forskellig fra den, der er omfattet af den tidligere procedure. Dette udelukker i sig selv muligheden for, at undersøgelsen skulle være i modstrid med princippet non bis in idem. For det andet pålægger artikel 5, stk. 9, i grundforordningen Kommissionen at indlede en procedure, hvis der foreligger tilstrækkelige umiddelbare beviser på skadelig dumping til at begrunde dette. Da dette var tilfældet i forbindelse med denne procedure, indledte Kommissionen en ny undersøgelse. For det tredje skal en undersøgelse i henhold til artikel 6, stk. 9, afsluttes senest 15 måneder efter indledningen. Medens grundforordningen ikke indeholder nogen bestemmelse om, hvordan en procedure afsluttes formelt, når den pågældende frist er udløbet, uden at der er truffet foranstaltninger, og da der heller ikke kan træffes foranstaltninger derefter, må en procedure under sådanne omstændigheder retligt anses for at være afsluttet. Af disse grunde er det nødvendigt at tilbagevise ovennævnte argument om, at proceduren skulle være ulovlig. (9) Flere parter hævdede, at Kommissionen ikke havde påvist, at der forelå en klar adskillelse mellem det bundne og det ubundne marked, og at EU-erhvervsgrenens Denne procedure blev indledt ved offentliggørelse af en meddelelse i EFT C 50 af 21. 2. 1996. Der indførtes midlertidig antidumpingtold ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96, EFT L 295 af 20. 11. 1996, s. 3. 2 repræsentativitet og skadesundersøgelsen derfor skulle vedrøre både det bundne og det ubundne marked. Desuden hævdede flere parter, at klagernes status altid bør vurderes under henvisning til den EU-produktion, der er bestemt både til det bundne og det ubundne marked, uanset om der foreligger en klar adskillelse mellem de to markeder. (10) Kommissionen undersøgte også begge markeder på baggrund af indsendte oplysninger fra alle berørte parter. Den undersøgte især forbindelserne mellem salget af ubleget bomuldsstof fra integrerede væverier i senere produktionsled ("bundne væverier"), som opererer på det bundne marked, fra væverier med produktion til det ubundne marked og i forbindelse med importerede stoffer. (11) Uanset hvilke producenter der er som undergår yderligere tale om, er ubleget bomuldsstof et mellemprodukt, i tekstilindustrien er sådan, at de ublegede stoffer enten fremstilles af et integreret selskab, som færdiggør stofferne efter vævning uden at i salgsoplægninger, eller de fremstilles af ikke-integrerede væverier og sælges på det ubundne marked. forarbejdning. Strukturen lægge dem (12) Det fremgår af undersøgelsen, at baseret på oplysninger om de klagende EU- producenters situation fremstilles ca. 92% af de ublegede bomuldsstoffer, der sælges på det ubundne marked, af ikke-integrerede væverier. Disse væverier opererer udelukkende på det ubundne marked. Yderligere 3% af salget til det ubundne marked fremstilles af et selskab, der tilhører en gruppe, som er aktiv på markederne i senere led (færdigforarbejdning og konfektion). Dette selskab handler imidlertid uafhængigt på det ubundne marked og ikke på det bundne marked. Det konstateredes også, at de klagende EU-producenter tegner sig for ca. 90% af den samlede EU-produktion til det ubundne marked. Der foreligger endvidere ikke oplysninger, som kunne tyde på, at situationen for ikke- integrerede producenter, som ikke klagede, adskiller sig fra situationen for den klagende erhvervsgren. På baggrund af ovenstående kan det anslås, at kun omkring 5% af de i Fællesskabet af ublegede bomuldsstoffer sælges på det ubundne marked af integrerede producenter i senere led, som hovedsagelig opererer på og producerer til det bundne marked. Denne begrænsede mængde består almindeligvis i rester af stoffer, som oprindeligt blev fremstillet til forarbejdning i disse selskabers senere led, og er derfor ikke repræsentativ for deres hovedvirksomhed. ikke-integrerede producenters samlede produktion til selskabsinterne (13) Det er også værd at notere, at ublegede stoffer på det bundne marked generelt sælges et rentabilitetselement. Desuden har mange af disse integrerede selskaber endog ikke en særlig virksomhedsstruktur for de afdelinger, der udfører de forskellige aktiviteter, men er opdelt i afdelinger inden for samme selskab. En prisforskel mellem markeder er ikke tilstrækkelig til at ændre forsyningskilden. overførselspriser, udelukker hvilket (14) Med hensyn til salget af ublegede stoffer fra EU-producenterne i stikprøven for det ubundne marked konstateredes det, at varerne almindeligvis var bestemt til færdigforarbejdnings-, konverterings- og/eller konfektionsvirksomheder. (15) Det konstateredes også, at de samarbejdsvillige producenter/eksportører eksporterede størstedelen af deres stoffer via importører og forhandlere i Fællesskabet og ikke direkte til integrerede væverier. (16) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at stoffer, som fremstilles af de klagende EU-producenter og sælges til det ubundne marked, almindeligvis ikke konkurrerer med stoffer, som fremstilles og forarbejdes internt af integrerede væverier i senere led. Da der er en klar adskillelse mellem det bundne og det ubundne marked, og det bundne marked ikke i nogen særlig grad tilføres forsyninger direkte ved import af de pågældende varer, blev vurderingen af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, alene foretaget under henvisning til det ubundne marked. (17) Betingelserne vedrørende status burde også vurderes under henvisning til ikke- integrerede producenters produktion, da skadesundersøgelsen vedrører EU- erhvervsgrenen som defineret i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, og artikel 4, stk. 1, henviser til artikel 5, stk. 4, som indeholder reglerne om status. ( 18) Derfor måtte ovennævnte argumenter afvises. C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Anmodning om udelukkelse fra begrebet "den pågældende vare" (19) I forordningen om midlertidig told blev det foreløbigt besluttet at holde håndvævede ublegede stoffer uden for proceduren og at lade disse stoffer være fritaget for told, hvis de ledsages af et certifikat udstedt af de kompetente myndigheder i eksportlandet for, at de er fremstillet på håndvæve. Da der ikke blev modtaget dokumenterede bemærkninger mod denne udelukkelse af håndvævede stoffer, bekræftes de foreløbige resultater. (20) Efter offentliggørelsen af de midlertidige resultater blev der fremsat flere anmodninger eller gentaget sådanne om, at særlige typer ublegede bomuldsstoffer blev holdt uden for procedurens anvendelsesområde. (a) Stoffer til industrielle anvendelsesformål (industristoffer) (21) En eksportør hævdede, at industristoffer burde holdes uden for procedurens anvendelsesområde, da de havde forskellige fysiske egenskaber i forhold til andre ublegede bomuldsstoffer. Disse forskelle gjorde angiveligt industristofferne ubrugelige til andre formål end industrielle anvendelsesformål. Disse forskellige egenskaber og anvendelser skulle betyde, at forbrugerne havde en anden opfattelse af stofferne. Det blev påstået, at distributionskanalerne var forskellige, og at der ikke fandtes nogen produktion i Fællesskabet af disse stoffer. til industrielle anvendelsesformål fremstilles i et bredt udvalg af Stoffer konstruktioner, deres anvendelsesformål. Der konstateredes ikke nogen klar adskillelse mellem industri stoffer og andre stoffer. Selv om nogle af konstruktionerne af afhængigt kvaliteter bredder, vægte, og af industristoffer kun anvendes til bestemte formål, var stoffernes generelle fysiske egenskaber globalt set de samme som i stoffer til andre formål (f. eks. til møbler). Forhandlerne af industristoffer handler også med stoffer til andre formål og anvendelser. Det kan derfor ikke accepteres, at industristoffer holdes uden for procedurens anvendelsesområde. (b) Stretch-stoffer (22) En eksportør gentog anmodningen om, at stretch-stoffer af ubleget bomuld blev holdt uden for proceduren. Disse stoffer væves med et garn med en elastisk tråd, som tilfører det vævede stof dets elasticitet. Eksportøren hævdede, at disse stoffer fremstilles ved forskellige produktionsmetoder, at de sælges til forholdsvis høje priser, og at kunderne har en anden opfattelse af dem, eftersom den endelige anvendelse af disse stoffer er begrænset til beklædningsgenstande. efter fremstilles stretch-stoffer Kommissionen konstaterede, at samme produktionsmetode som de andre berørte stoffer. Under alle omstændigheder er det hverken forskelle i produktionsmetode eller forskelle i prispolitik, der i sig selv kan være afgørende for, at der er tale om en anden vare. Det konstateredes også, at trods forskellene mellem stretch-stoffer og almindelige stoffer, som er resultat af anvendelsen af elastisk garn, er de væsentligste fysiske egenskaber og anvendelser stadig de samme som for andre berørte ublegede stoffer af bomuld. Endvidere er kundernes opfattelse af disse stoffer grundlæggende den samme som af andre ublegede bomuldsstoffer. Anmodningen om at holde stretch-stoffer uden for denne proceduren kunne derfor ikke imødekommes. (c) Ubleget stof af bomuld, der anvendes til broderi, og stoffer af vægt på under 100 g pr. m2 (23) Som meddelt i forordningen om midlertidig told undersøgte Kommissionen yderligere problemet vedrørende stoffer, der anvendes til broderi, og stoffer af vægt under 100 g pr. m2. Det konkluderes i den forbindelse, at da deres væsentligste fysiske egenskaber og anvendelser fortsat er de samme som for de andre berørte stoffer, kan det ikke tillades, at de holdes uden for proceduren. 2. Samme vare (24) Flere parter hævdede, at ubleget stof af bomuld, der fremstilles i Fællesskabet, ikke er samme vare som importeret ubleget stof af bomuld på grund af forskelle i produktionsmetode, kvalitet og konstruktioner. For det første er det EF-institutionernes praksis at fastslå, at kvalitet og produktionsmetode ikke er afgørende elementer til at bestemme, om der foreligger en anden vare. Fastsættelsen af, om der er tale om samme vare, baseres på de væsentligste kemiske, tekniske og/eller fysiske egenskaber, anvendelse eller funktion og kundernes opfattelse af varen. I det foreliggende tilfælde er forskelle i produktionsmetode og kvalitet ikke til hinder for, at importerede ublegede bomuldsstoffer kan betragtes som ombyttelige med stoffer, der er fremstillet i Fællesskabet. Med hensyn til forskelle i konstruktion bør det noteres, at bomuldsstof fremstilles i et bredt udvalg af konstruktioner, som defineres ved en kombination af to par 5 numre (garnnummer (vægt) og antal tråde i kæde og skud). De konstruktioner, der fremstilles i Fællesskabet af de klagende EU-producenter, ligner meget de importerede konstruktioner og opfylder således betingelserne i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. Producenterne/eksportørerne koncentrerer sig faktisk om et begrænset antal konstruktioner, som udgør det meste af deres eksport, og eksporterer mindre mængder af mange andre konstruktioner. Det er værd at bemærke, at både de mest solgte konstruktioner og resten af konstruktionerne ikke nødvendigvis er de samme for de forskellige berørte lande. Desuden viste undersøgelsen, at beslægtede konstruktioner, der fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, indbyrdes er stærkt substituerbare. Af disse årsager kan argumentet ikke godtages. (25) Kommissionens foreløbige konklusioner på dette punkt bekræftes således. D. DUMPING 1. Indonesien (a) Generelt ikke fandt tilfredsstillende på det foreløbige (26) Det konstateredes, at de fire selskaber i stikprøven havde indgivet oplysninger, som Kommissionen trin. Bemærkninger fremsat efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater fik imidlertid Kommissionen til at overveje, om den, selv om oplysningerne fra disse selskaber ikke var ideelle i alle henseender, dog ville tage hensyn hertil for tre af de fire selskabers vedkommende, da der ikke var tale om mangler af en sådan art, at der ikke med rimelighed kunne træffes nøjagtige afgørelser på det endelige trin. Kun PT Daya Manunggal fremkom ikke med tilstrækkelige forklaringer, og alt for mange af oplysningerne fra dette selskab var utilfredsstillende. Afgørelserne vedrørende dette selskab må derfor stadig træffes på grund af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen som beskrevet nærmere i betragtning (68) i forordningen om midlertidig told. (b) Justering for kreditomkostninger på hjemmemarkedet (27) forbindelse med de I for kreditomkostninger på hjemmemarkedet i højere grad baseret på rentesatserne i de reviderede regnskaber end på den procent, som de pågældende selskaber angav. justeringen foreløbige afgørelser blev (28) To selskaber hævdede, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende rentesatserne for kortfristede lån i de reviderede regnskaber, idet kreditomkostninger er offeromkostninger og ikke faktiske omkostninger, og at de rentesatser, der var angivet i besvarelserne af spørgeskemaet, derfor burde anvendes. forbindelse med de normale banksatser, Kravet blev afvist, da der kun kunne indrømmes justering for kreditomkostoinger i i undersøgelsesperioden. Rentesatserne i de reviderede regnskaber blev anset for at være en pålidelig kilde ved fastsættelsen af den gældende markedssats i undersøgelsesperioden. der var gældende (c) Fremstillingsomkostninger (29) For et selskabs vedkommende blev der foretaget justering for omkostninger til trin på grundlag af de gennemsnitlige råmaterialer på det foreløbige omkostninger. Selskabet udtrykte betænkeligheder ved justeringen for omkostninger til råmaterialer og fremlagde tilfredsstillende begrundelse for sit krav. Justeringen for omkostninger til råmaterialer blev derfor ændret i forbindelse med de endelige afgørelser. (d) Dumpingmargener (30) Hvad angår selskaber, som hører til den samme gruppe, anvendtes samme metode som i betragtning (44) og (45) i forordningen om midlertidig told. For producenter/eksportører eller grupper af selskaber i stikprøven er den endelige dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, følgende:. Group Argo Pantes (P. T. Argo Pantes + P. T. Daya Manunggal) 12,3 %. P. T. Apac. P. T. Eratex Djaja 11,8% 12,7 % Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige producenter/eksportører, som ikke undersøgtes, blev fastsat på grundlag af det vejede gennemsnit for stikprøven. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 12,2%. For alle lande involveret i undersøgelsen, med undtagelse af Tyrkiet, var samarbejdsniveauet højt. Det foreslåes derfor, at dumpingmargenen for ikke- for samarbejdsvillige virksomheder fastsættes, som den højeste margen samarbejdsvillige virksomheder fra dette land. For Indonesien resulterer dette I en restdumpingmargen på: 12,7% 2. Tyrkiet (a) Generelt (31) Det konstateredes på et foreløbigt trin, at et af de udvalgte selskaber, Sflktas, ikke samarbejdede på alle områder i proceduren, fordi det viste sig, at der var anvendt en forkert omregningsfaktor ved fastsættelsen af de producerede og eksporterede mængder. Sagen undersøgtes yderligere, og det konstateredes, at fejlen skyldtes en skrivefejl. Kommissionen rettede fejlen og var derfor i stand til at opnå rimeligt nøjagtige resultater på det endelige trin. Kommissionen ændrede sin holdning til Sôktas og fastsatte en individuel dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, blev fastsat ved, at der også blev taget hensyn til margenen for Soktås. selskabet. Den dumpingmargen endelige for Selv om det generelle samarbejdsniveau i Tyrkiet var det laveste blandt de berørte lande, blev stikprøvens repræsentativitet anset for at være tilfredsstillende, da den omfattede i af undersøgelsesperioden. varer, Tyrkiet den mængde eksporterede 46% (b) Justeringer (i) Transportomkostninger (32) Et selskab anfægtede transportomkostningerne ved eksportsalg, som var beregnet til 4,31 % af varens værdi. Det blev senere konstateret, at grundlaget for beregningen var fejlagtigt. Dette resulterede i en nedsættelse af de indenlandske transportomkostninger til 0,6 % af de eksporterede varers værdi. (ii) Kreditomkostninger (33) Kommissionen konkluderede på det foreløbige trin, at hjemmemarkedssalget for et selskab foregik på grundlag af et åbent regnskabssystem, og at dette system ikke gav Kommissionen mulighed for at fastslå, om priserne også afhang af betalingsvilkårene. I bemærkningerne til de offentliggjorte foreløbige resultater blev det imidlertid fremhævet, at betalingsbetingelserne var angivet på fakturaen, og at der var aftalt en forfaldsdato med kunden. Hvis betalingsbetingelserne ikke blev overholdt, blev den pris, der skulle betales, ændret på grundlag af antallet af dage mellem forfaldsdatoen og den dato, hvor betalingen faktisk fandt sted. Det blev derfor besluttet at indrømme en justering for kreditomkostninger i forhold til det antal dage, der var angivet på fakturaen. (c) Dumping (34) For producenterne/eksportørerne i stikprøven er den endelige dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, følgende:. Teksmobili. Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri'. Sôktas. Tureks 1,6 % 9,5 % 12,8% 7,1% Samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, får tildelt et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for selskaberne i stikprøven. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 10,8 %. for at være en samarbejdsvillig part øgedes Ved at anse Sôktas samarbejdsniveauet med hensyn til importen fra Tyrkiet til 53%, hvilket stadig var meget lavere end samarbejdsniveauet for de andre berørte lande, som var nær ved 100%. Som følge heraf skulle der fortsat anvendes samme metode til fastsættelse af en restdumpingmargen på 13,7 % for Tyrkiet som i forordningen om midlertidig told, dvs. på grundlag af den højeste dumpingmargen for en model med repræsentativt salg. 3. Egypten (a) Normal værdi alle påløbne inkluderet (35) Ved beregningen af den normale værdi på det foreløbige omkostninger, trin havde Kommissionen herunder finansieringsomkostninger, som disse var angivet i selskabets bøger. Et selskab hævdede imidlertid, at langfristede lån, som helt anvendtes til aktiviteter uden forbindelse med produktion eller salg af bomuldsstoffer, ikke burde være inkluderet i salgs-, general- og administrationsomkostningerne (i det følgende benævnt "SG&A") ved beregningen af den normale værdi, og fremlagde tilstrækkelige beviser herfor. Det blev derfor besluttet at ændre SG&A og følgelig nedsætte den normale værdi. (b) Dumping (36) Metoden i betragtning (64) i forordningen om midlertidig told bekræftes. (37) Den endelige dumpingmargen for Egypten, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er 18,5 %. 4. Pakistan (a) Normal værdi: indføjelse af stretch-stoffer ved fastsættelsen af fortjeneste på hjemmemarkedet (38) En eksportør, som producerer stretch-stoffer, hævdede, at hvis stretch-stof skulle betragtes som samme vare, burde der ikke tages hensyn til salg af denne type ved fastsættelsen af fortjenstmargenen på hjemmemarkedet, fordi de særlige kendetegn ved denne type stof betød, at de fortjente en højere fortjenstmargen end de almindelige bomuldsstoffer. Desuden hævdedes det, at stretch-stoffer ikke kunne have påført EU-erhvervsgrenen skade, da de kun solgtes på hjemmemarkedet. Som beskrevet ovenfor konstateredes det, at stretch-stoffer hører til den pågældende vare. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen må fortjenesten fastsættes på grundlag af alt salg på hjemmemarkedet af samme i vare undersøgelsesperioden er således ikke relevant i denne sammenhæng. eksporteredes stretch-stoffer handel. At normal ikke i (b) Produktionsomkostninger (i) Garnomkostninger (39) På det foreløbige trin blev det for et selskab besluttet ikke at forlade sig på de månedlige omkostningsskemaer, der specielt var udarbejdet med henblik på undersøgelsen, da disse rapporter ikke kunne sættes i forbindelse med det pågældende selskabs reviderede regnskaber. I stedet anvendtes selskabets normale omkostningsark. Ved kontrolbesøget på stedet gjorde selskabet det ikke tydeligt, at omkostningsarkene vedrørende omkostningerne til garn kun henviste til omkostningerne i september, hvorimod alle andre omkostningsposter viste gennemsnit for hele året. Selskabet hævdede efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater, at produktionsomkostningerne burde korrigeres, og at omkostningerne til garn i den pågældende salgsmåned skulle anvendes i stedet for dem på omkostningsarket, dvs. omkostningerne i september. Det blev fastslået, at anmodningen var berettiget, og produktionsomkostningerne blev ændret i overensstemmelse hermed. fejlagtigt omfattede bruttofortjenesten Selskabet hævdede også, at de anvendte garnomkostninger til fastsættelsen af for den produktionsomkostninger spinderiafdeling, som tilhører samme selskab. Kommissionen baserede sine beregninger på de omkostninger til garn, der konstateredes i selskabets omkostningsark. Da selskabet ikke på stedet kunne påvise, at der var en bruttofortjeneste mellem spinderi- og væveriafdelingen, blev der ikke foretaget ændringer i selskabets omkostningsark. (ii) Genanvendelse af affald (40) Med hensyn til indtægter fra affaldsprodukter hævdede flere selskaber, at disse indtægter skulle modregnes i produktionsomkostningerne. Indtægterne fra salg af affaldsprodukter behandledes ved anvendelse af de regnskabsmetoder, der anvendtes af de berørte selskaber. (c) Eksportpris (i) Anvendte vekselkurser og kreditomkostninger (41) Flere producenter/eksportører anfægtede, at Kommissionen ikke ville godtage ethvert beløb fra bankerne som en normal betaling, der afspejler den vekselkurs og de kreditomkostninger, disse finansielle institutioner tilbyder. Den vekselkurs, som bankerne anvendte, var imidlertid ikke gennemsigtig, da omregningskursen også omfattede afgiften for omregning af USD til rupee og provisionen for indløsning af rembursen før den aftalte tid. Da producenterne/eksportørerne ikke var i stand til at påvise, hvilken kurs banken havde anvendt i hver enkelt transaktion, blev det besluttet at anvende det månedlige gennemsnit af vekselkursen i spørgeskemaet i overensstemmelse med Kommissionens faste praksis. Kreditomkostningerne blev derfor beregnet på grundlag af de aftalte betalingsvilkår og den rentesats, der var angivet af producenterne/eksportørerne. (d) Justeringer (i) Tilbageholdt skat (42) Alle pakistanske producenter/eksportører måtte betale en "eksportskat" på 0,75 %, som banken trak fra, når betalingen for eksportsalg var modtaget. Ifølge selskaberne burde denne eksportskat ikke fratrækkes eksportprisen, da den kunne modregnes i skyldig indkomstskat. Selskaberne var i stand til at bevise, at de faktisk havde modregnet denne skat, og anmodningen blev derfor imødekommet. (ii) Tilbagetrækning af told (43) Ifølge de pakistanske producenter/eksportører burde justeringen for importafgifter i den normale værdi være større. I forbindelse med forordningen om midlertidig told blev der kun justeret for told på kemikalier, som indgik i appreturmaterialet. 10 Problemet blev taget op igen. Det konstateredes, at det var muligt at justere yderligere for punktafgifter, som er betalt på garnet, når det ved kontrolbesøget på stedet bevistes, at tolden faktisk blev refunderet. (e) Dumping (44) For producenter/eksportører eller grupper af selskaber i stikprøven er den endelige dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, følgende:. Arner Fabrics Ltd og Diamond Fabrics Ltd). Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills Ltd 3,5 % 10,5 %. Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd. ) 9,8 % Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige producenter/eksportører, som ikke undersøgtes, blev baseret på det vejede gennemsnit for stikprøven. Udtrykt i 9,5 %. procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen fastsætte Af samme årsager som for Indonesien blev det besluttet at restdumpingmargenen på samme niveau som den højeste dumpingmargen, der er 10,5% fastlagt for et undersøgt firma i Pakistan, dvs. til 5. Indien (a) Generelt (45) Cotton Textiles Export Promotion (i det følgende benævnt "den indiske sammenslutning") fremførte, at stikprøven af selskaber for Indien ikke var repræsentativ, da den ikke afspejlede alle de forskellige væve, der anvendtes i Indien, og da den omfattede et selskab, som havde eksporteret sin produktion på grundlag af masterkontrakter. Den kunne derfor ikke lægges til grund for en gyldig beregning af antidumpingtold. Kommissionen havde imidlertid accepteret de udvalgte producenter/eksportører, som den indiske sammenslutning selv havde foreslået, og havde også føjet deres største eksportør til stikprøven. Ovennævnte argumenter fra den indiske sammenslutning kunne således ikke drage stikprøvens repræsentativitet i tvivl. (b) Normal værdi (i) Modeller til sammenligning (46) En række indiske producenter hævdede, at den normale værdi var fastsat på et fejlagtigt grundlag, fordi salget på hjemmemarkedet af varer af sekundakvalitet ikke var medtaget ved fastsættelsen af den normale værdi for visse konstruktioner. Med henblik på anvendelse af hjemmemarkedspriserne til sammenligningen af den normale værdi og eksporten til Fællesskabet måtte Kommissionen sikre sig, at de konstruktioner, der både blev solgt til hjemmemarkedet og i Fællesskabet, imidlertid, at varer af havde identiske egenskaber. Det konstateredes 11 sekundakvalitet havde egenskaber, som gjorde, at de adskilte sig fra varerne af første kvalitet. Da eksporten til Fællesskabet var varer af første kvalitet, var det nødvendigt at beregne den normale værdi på grundlag af en sammenlignelig vare i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen, dvs. varer af første kvalitet, som sælges på hjemmemarkedet i eksportlandet. Anmodningen kunne derfor ikke imødekommes. (ii) Anvendt fortjenstmargen til beregningen af den normale værdi (47) Med hensyn til den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af den normale værdi, fremførte flere producenter/eksportører, at fortjenesten på hjemmemarkedet kun burde have været vurderet på grundlag af de konstruktioner, som solgtes både på hjemmemarkedet og på markedet i Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen skal beløbet for fortjeneste fastsættes på grundlag af alt salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel. At en bestemt type af samme vare ikke sælges til eksport er følgelig ikke imødekommes. i den forbindelse. Anmodningen kunne derfor irrelevant (48) Et indisk selskab fremførte, at Kommissionen med urette afslog at anvende selskabets egen fortjeneste ved beregningen af den normale værdi. Ifølge artikel 2, stk. 6, i grundforordningen skal beløbet for fortjeneste fastsættes på grundlag af de faktiske beløb, der påløber i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare. Da mindre end 10% af selskabets samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare fandt sted i normal handel, anvendtes det vejede gennemsnit af de faktiske beløb for fortjeneste, der var fastsat for andre eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, for så vidt angår produktion og salg af samme vare i Indien, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra a). (c) Eksportpris (49) Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger fastsættelsen af eksportprisen. Konklusionerne i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. til (d) Justeringer (i) Vekselkurser (50) Fire indiske selskaber hævdede, at Kommissionen burde have fulgt bestemmelserne i artikel 2, stk. 10, litra j), ved at anvende de vekselkurser, de faktisk anvendte, når de noterede deres eksportsalg. Ifølge det generelle princip i artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen skal vekselkursen på salgsdatoen anvendes til valutaomregning. Eneste undtagelse er, at når salg af udenlandsk valuta på terminsmarkedet er direkte knyttet til det pågældende eksportsalg, anvendes vekselkursen, som er gældende for dette terminssalg. Undersøgelsen har vist, at der ikke var nogen direkte forbindelse mellem salget af udenlandsk valuta på terminsmarkedet og det pågældende eksportsalg. Ingen af selskaberne kunne 12 endvidere bevise, at salget af udenlandsk valuta på terminsmarkedet havde påvirket priserne og prisernes sammenlignelighed som omhandlet i artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. (51) De samme selskaber hævdede også, at Kommissionen burde have anvendt vekselkursen på salgsdatoen i stedet for gennemsnitlige månedlige vekselkurser. Det er imidlertid institutionernes faste praksis at anvende gennemsnitlige månedlige vekselkurser. Det ville være uhørt vanskeligt at anvende de daglige vekselkurser, hvilket under alle omstændigheder ville have give næsten samme resultat. (52) Selskaberne fremførte også, at Kommissionen automatisk burde indrømme justering for valutaomregning, hvis den ikke godtog de vekselkurser, de anvendte. Der kan i henhold til artikel 2, stk. 10, kun foretages individuelle justeringer for og prisernes forskelle i sammenlignelighed. Da indrømmede Kommissionen ikke justering for valutaomregninger. Anmodningen kunne derfor ikke imødekommes. som bevisligt berører priserne ingen af selskaberne påviste dette, faktorer, (iii) Rabatter, afslag og mængder (53)De indiske producenter hævdede også, at der burde justeres for forskelle i mængder. I den forbindelse bør det noteres, at anmodningerne hverken rigtig angav omfanget eller havde direkte tilknytning til det pågældende salg. Desuden var kravene ikke fremsat inden for fristen for besvarelse af spørgeskemaet og kunne derfor ikke godtages. (e) Dumping (i) Metode (54)Tre selskaber fremførte, at Kommissionen fejlagtigt havde besluttet at sammenligne de gennemsnitlige normale værdier med individuelle priser ved eksport til Fællesskabet. Et selskab hævdede, at der ikke var betydelige forskelle i dumping i modsætning til resultatet af en sammenligning af en normal værdi opgjort som et vejet gennemsnit og en eksportpris opgjort som et vejet gennemsnit. Det andet selskab hævdede, at der ikke var noget mønster med meget forskellige eksportpriser, og det tredje selskab hævdede, at Kommissionen burde have anvendt det pågældende selskabs masterkontrakter i stedet for fakturaerne, fordi importørerne beregner deres bruttoavancer på grundlag af gennemsnitsprisen i masterkontrakten. For hvert enkelt af de tre selskaber konstateredes et eksportprismønster, som var væsentligt forskelligt alt efter de forskellige købere, regioner og tidsperioder. Det konstateredes også, at der under hensyn til det fastslåede dumpingniveau for hvert enkelt selskab var betydelige forskelle i dumpingen ved en sammenligning af normale værdier og eksportpriser på grundlag af gennemsnittet og på grundlag af gennemsnit af de enkelte transaktioner. Kommissionen drog den konklusion, at en sammenligning på grundlag af gennemsnit ikke ville afspejle dumpingens fulde omfang. Anmodningen om at sammenligne eksportpriser opgjort som et vejet gennemsnit og normale værdier opgjort som et vejet gennemsnit kunne derfor ikke godtages. 13 Hvad angår det tredje selskab, anvendte Kommissionen hellere fakturaerne end masterkontrakterne, fordi kun priserne på fakturaerne afspejlede de beløb, der betaltes eller skulle betales for varen, når den solgtes til eksport. Dette er også i overensstemmelse med fast praksis som omhandlet i artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. (ii) Dumpingmargen (55)For producenterne/eksportørerne i stikprøven er den endelige dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, følgende:. Century Textiles and Industries Ltd. Coats Viyella India Ltd(siden omdøbt Madura Coats Ltd. ). Mafatlal Industries Ltd. Vardhman Spinning & General Mills Ltd. Virudhunagar Textile Mills og Thiagarajar Mills Ltd 13,6% 11,6 % 10,2 % 3,7 % 3,5 % Samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, fik tildelt den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for selskaberne i stikprøven. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 10,6%. Af samme årsager som for Indonesien blev det besluttet at fastsætte den indiske restdumpingmargen på samme niveau som for den højeste dumpingmargen, der er fastlagt for et undersøgt firma I Indien, dvs. til 13,6 %. 6. Folkerepublikken Kina (a) Normal værdi (i) Lande uden markedsøkonomi (56)En række kinesiske producenter/eksportører hævdede, at Kina nu var et land med markedsøkonomi, og at det derfor ikke var nødvendigt at anvende et referenceland til fastsættelsen af den normale værdi, da de kinesiske hjemmemarkedspriser og /eller produktionsomkostninger kunne anses for at være pålidelige. Kommissionen anerkender den fortsatte proces med økonomiske reformer i Kina fra fuldstændig statskontrolleret planøkonomi til markedsøkonomi, men den kunne i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen ikke imødekomme anmodningen, og konklusionerne i betragtning (160) i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. (ii) Valg af referenceland (57)En række kinesiske producenter/eksportører argumenterede imod valget af Indien som referenceland, fordi kun et begrænset antal konstruktioner kunne sammenlignes med de kinesiske eksportvarer. Kommissionen anvendte alle de kinesiske varer, som den konstaterede havde en konstruktion, der kunne sammenlignes med den, der solgtes på det indiske hjemmemarked. Dette gav et loyalt og pålideligt grundlag for en sammenligning, 14 eftersom 67,7 % af den samlede eksport for de kinesiske producenter/eksportører i stikprøven var medtaget i dumpingberegningen. Det blev også fastslået, at dette udgør en repræsentativ del af den samlede kinesiske eksport af den pågældende vare, og at Indien derfor i så henseende var et egnet referenceland. Hverken de kinesiske eksportører eller de kinesiske myndigheder havde desuden foreslået noget andet referenceland. (b) Dumping (58)Metoden i betragtning (168) i forordningen om midlertidig told bekræftes. (59)Den endelige dumpingmargen for Kina, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er 8,7 %. E. SKADE 1. Indledende bemærkning: "undersøgelsesperioden'* (60)Flere parter anfægtede, at Kommissionen på det foreløbige trin havde undersøgt tendenserne i skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser på årsbasis, og 1997 anvendt havde at (skadesundersøgelsesperioden) lange undersøgelsesperiode. juni til 18 måneder perioden i stedet 1996 den den juli for fra Det må erindres, at forekomsten af dumping, prisunderbud og salg under prisen er blevet undersøgt under henvisning til en periode på 18 måneder fra 1. januar 1996 til 30. juni 1997. For analysen af de skadesaspekter, der kræver undersøgelse af tendenser såsom produktion, salg, markedsandel, rentabilitet og beskæftigelse, undersøgtes perioden fra 1. januar 1993 til 30. juni 1997. For at give mulighed for en sammenligning på årsbasis i stedet for den 18 måneder lange undersøgelsesperiode lang periode (skadesundersøgelsesperioden) til en sammenligning med kalenderårene 1993 til 1996. en 12 måneder anvendtes lagre, 2. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import (61)1 forordningen om midlertidig told undersøgtes spørgsmålet om kumulativ vurdering af importen fra alle de berørte lande. Det blev foreløbigt besluttet at vurdere importen fra Tyrkiet kumulativt, men at undersøge sagen yderligere. Efter at der var truffet midlertidige foranstaltninger, hævdede en række pakistanske producenter/eksportører også, at importen fra Pakistan ikke burde lægges sammen med importen fra de andre berørte lande. Det blev påstået, at varerne fra Pakistan importeredes på andre konkurrencevilkår, fordi importen fra Pakistan og dennes andel og skadesundersøgelsesperioden, medens priserne var steget. i Fællesskabet faldet mellem af markedet 1993 var En række indonesiske producenter/eksportører hævdede også, at importen fra Indonesien ikke burde lægges sammen med den øvrige import, fordi den kun udgjorde en lille del af markedet i Fællesskabet i 1996 og var faldende mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden, og fordi priserne angiveligt steg hurtigere i Indonesien end i de andre berørte lande. 15 (a) Tyrkiet (62)For Tyrkiets vedkommende blev anmodningen om at holde landet uden for den kumulative vurdering foreløbigt afvist, fordi der herskede tvivl om, hvorvidt stikprøven af producenter/eksportører var repræsentativ, og dette kunne have indflydelse på konklusionerne. (63)Kommissionen foretog en ny vurdering af importen fra Tyrkiet, efter at Sôktas var blevet anset for at være et samarbejdsvilligt selskab som omhandlet i betragtning (34). Den vurderede især konkurrencevilkårene. I den forbindelse mindes der om, at artikel 3, stk. 4, i grundforordningen stammer fra artikel 3, stk. 3. nr. 3. , i WTO-aftalen vedrørende antidumping, hvori det hedder, at land samtidig omfattet af "er indførslen af en vare fra mere end ét antidumpingundersøgelser, kan de undersøgende myndigheder kun vurdere følgevirkningerne af en sådan indførsel kumulativt, hvis de fastslår, at (a) [. ] den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og (b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den tilsvarende indenlandsk fremstillede vare. " Desuden hedder det i artikel 5, stk. 8, i WTO-aftalen vedrørende antidumping: "Undersøgelsen indstilles omgående i sager, hvor [. ] omfanget af den faktiske eller mulige dumpingimport f. J er ubetydeligt. [. ] Omfanget af dumpingimporten anses normaltfor ubetydeligt, hvis det konstateres, at dumpingimporten fra et bestemt land tegner sig for mindre end 3% af de indførte mængder af samme vare til det importerende medlem [. ]. " tons i 1994 (64)Kommissionen konstaterede således, at importen fra Tyrkiet faldt med 41% fra ca. 16 500 i 1996. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden faldt importen yderligere med 43% til ca. 5 500 tons. Importens andel af markedet i Fællesskabet faldt fra 5,3 % i 1994 til 3,2 % i 1996 og udgjorde I skadesundersøgelsesperioden faldt andelen til 1,9 %. den mindste markedsandel ca. 9 700 berørte lande. tons alle de til af Medens importen fra Tyrkiet udgjorde 3,4 % af den samlede import til Fællesskabet i den 18 måneder lange undersøgelsesperiode, udgjorde den kun 2,6 % i skadesundersøgelsesperioden. Priserne på importen til Fællesskabet fra Tyrkiet steg med 9% mellem 1993 og 1996; i 1996 havde Tyrkiet de højeste priser af alle de berørte lande. Med hensyn til prisunderbud konstateredes der et gennemsnitligt prisunderbud på 5,1 % for Tyrkiet. (65)Det er EU-institutionernes faste praksis at vurdere virkningerne af importen for EU- erhvervsgrenen særskilt, når der er tydelig forskel på adfærden på markedet i de forskellige lande med hensyn til f. eks. importudvikling, markedsandel og priser, hvilket også viser, at vilkårene for konkurrencen er forskellige. Med hensyn til forskellene i adfærden på markedet faldt importen fra Tyrkiet over en perioden på næsten 4 år, som startede lang tid før den periode, hvor der var indført 16 midlertidig antidumpingtold på grundlag af den tidligere antidumpingprocedure vedrørende ublegede bomuldsstoffer. I betragtning af det lange tidsrum og omfanget af nedgangen var der ikke tale om et forbigående, men om et strukturbestemt fald. I modsætning hertil faldt nedgangen i importen fra Pakistan og Indonesien helt sammen med den periode, hvor der var truffet midlertidige foranstaltninger på grundlag af den tidligere procedure. (66)Denne vurdering bekræftes af det lave prisunderbud, der konstateredes for Tyrkiet, og som var det laveste for alle de berørte lande. (67)På baggrund af alle de ovenstående faktorer tilsammen fastslås det, at importen fra Tyrkiet bør vurderes særskilt i forhold til den øvrige import, der er omfattet af denne undersøgelse. (b) Pakistan (68)For Pakistan konstaterede Kommissionen, at importen fra Pakistan steg med 10% mellem 1993 og 1996 og at dens andel af markedet lå på omkring 8%. Mellem 1994 og 1996 steg importen fra Pakistan med ca. 27% og markedsandelen fra ca. 6% til ca. 8%. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden faldt importen fra Pakistan og dens andel på markedet i Fællesskabet til 5%. Faldet i importmængden og markedsandelen mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden falder til dels sammen med den periode, hvor der var indført midlertidig antidumpingtold på grundlag af den tidligere procedure. Med hensyn til priserne på importen til Fællesskabet fra Pakistan steg de med 24% mellem 1993 og 1996 og forblev uændrede mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden. I 1996 var det de laveste af alle de berørte landes priser. Prisunderbuddet nåede op på 9,1 % i undersøgelsesperioden. På baggrund af ovenstående fastslås det, at der ikke er grund til at fravige konklusionerne i forordningen om midlertidig told, da tendenserne i importmængde og markedsandel ikke viser, at konkurrencevilkårene er forskellige fra situationen i de andre berørte lande. Den kumulative vurdering i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. Selv om dumpingimporten fra Pakistan blev vurderet særskilt, ville importmængden og priserne og virkninger for priserne i Fællesskabet være af en sådan art, at de særskilt betragtet ville blive anset for at have påført EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. (c) Indonesien (69)Importen fra Indonesien steg fra ca. 9 200 tons til 13 800 tons mellem 1993 og 1996. Dens andel af markedet i Fællesskabet steg fra 3,4 % i 1993 til 4,5 % i 1996. I skadesundersøgelsesperioden faldt den til 3,7 %. Der var et fald på 15% i priserne på importen fra Indonesien mellem 1993 og 1996. Der konstateredes desuden et gennemsnitligt prisunderbud for Indonesien på 24,7 %. På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner med hensyn til kumulering af importen fra Indonesien. Selv særskilt betragtet ville importen fra Indonesien være anset for at have påført EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. 3. Dumpingimportens omfang og markedsandel 17 (70)På grundlag af den særskilte undersøgelse af Tyrkiet er omfang og markedsandel for importen fra de berørte lande blevet vurderet på følgende måde: Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan (i det følgende benævnt de "fem kumulerede lande") på den ene side og Tyrkiet på den anden side. (a) Dumpingimportens omfang og markedsandel (i) Dumpingimportens kumulerede omfang og markedsandel (71)Importmængden fra de fem kumulerede lande steg med 13% mellem 1993 og 1996, tons. Mellem 1996 og midlertidige i en del af perioden) faldt importen fra de fem nemlig fra ca. 108 000 skadesundersøgelsesperioden antidumpingforanstaltninger kumulerede lande med 22%, nemlig fra ca. 122 000 tons til ca. 94 800 tons. til ca. 122 000 var der truffet (hvor tons Andelen af markedet i Fællesskabet for importen fra de pågældende lande lå stabilt på ca. 39% mellem 1993 og 1996. I skadesundersøgelsesperioden lå denne markedsandel på ca. 32%. (ii) Omfang og markedsandel for importen fra Tyrkiet (72)Importen fra Tyrkiet steg mellem 1993 og 1994 fra ca. 9 200 tons til ca. 16 500 tons. Mellem 1994 og 1996 var der et pludseligt fald fra ca. 16 500 tons til ca. 9 700 tons. Denne imports andel af markedet i Fællesskabet faldt fra 5,3 % til 3,2 %. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden faldt importen fra Tyrkiet yderligere med 43% fra ca. 9 700 tons til ca. 5 500 tons, og markedsandelen faldt yderligere til ca. 1,9 %. (b) Bemærkninger fra de berørte parter (73)En berørt part hævdede, at der var fejl i Kommissionens analyse af udviklingen i importmængden fra de berørte lande: - for det første fordi Kommissionen forsøgte at forklare faldet i importmængden i 1997 ved hjælp af spekulationer om, hvorvidt der fandt en opbygning af lagre sted i 1996 efterfulgt af salg af lagerbeholdninger i 1997 - for det andet fordi det også er nødvendigt med en vis grad af frihed vedrørende importmængden, hvis der skal føres en sådan lagerpolitik, hvilket ikke er tilfældet inden for de gældende rammer med kontingentbegrænsninger. (74)Angående det første punkt bekræftede Kommissionen, at faldet i importmængden i 1997 fulgte en opbygning af lagrene i 1996. Selskaber, der importerer fra de fem kumulerede lande, er blevet undersøgt samlet ( for alle de fem lande) med hensyn til deres politik angående lagerbeholdninger. Mellem 1995 og 1996 steg importen af den pågældende vare med 25%, medens den største stigning i perioden 1993 til 1995 var på 2%. Mellem november 1995 og maj 1996 og i samme periode i 1996/1997 (hvor der var truffet midlertidige foranstaltninger på grundlag af den tidligere procedure) faldt importen med 39%, medens det største fald i perioden 1993 til 1995 var på 11%. På samme made viser oplysninger fra ikke-forbundne importører i stikprøven, at deres import fra de pågældende lande steg med 26% mellem 1995 og 1996, hvorimod 18 importen skønnes at være steget med 2% mellem 1996 og 1997. Faldet i 1997 må således til dels tilskrives stigningen i 1996, som opvejede dette fald. (75)Angående det andet punkt konstaterede Kommissionen, at kontingenterne ikke forhindrer opbygning af lagre af den pågældende vare. Kontingenterne er omfattet af en vis fleksibilitet (årlige forhøjelser, overførsler, forudgående anvendelse af kontingenter). Desuden omfatter det kontingent, der dækker den pågældende vare, også andre varer. Der findes derfor en vis fleksibilitetsmargen i kontingents fordeling mellem de forskellige varer. (76)En part hævdede, at undersøgelsen af importmængden og dens andel af markedet i Fællesskabet i forordningen om midlertidig told ikke var konsekvent, idet den afveg fra de oplysninger, som Kommissionen gav i forordning nr. 2208/96 om indførelse af midlertidig told i den tidligere procedure vedrørende ublegede bomuldsstoffer5 og i den klage, der blev indgivet af Eurocoton i forbindelse med nærværende procedure. (77)For det første omfattede Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96 andre varer end nærværende procedure, eftersom forbindingsgaze, som indgik i den tidligere procedure, ikke indgår i nærværende procedure. til forskelle mellem den Med hensyn i undersøgelsen og den, der angives i den klage, der ligger til grund for nærværende procedure, stammer oplysningerne om i forordningen om midlertidig told Ira Eurostat. Disse statistiske oplysninger ajourføres hele tiden for at tage hensyn til de seneste importtal såvel som alle rettelser på grundlag af korrigerede indlorselsanmeldelser. importmængde, der konstateredes importmængden Det fastslås derfor, at de angivne forskelle, som under alle omstændigheder er minimale, ikke gør undersøgelsen af importmængden og dens andel af markedet i Fællesskabet ugyldig. (78) På baggrund al det ovenstående bekræftes de foreløbige resultater vedrørende importens omfang og markedsandel derfor. 4. Priserne på dumpingimporten (a) Prisudviklingen (i) Kumuleret prisudvikling (79) Ifølge oplysninger fra Eurostat steg de fem kumulerede landes eksportpriser opgjort som et vejet gennemsnit fra 2,9 ECU pr. kg i 1993 til 3,2 ECU pr. kg i 1994. Priserne steg yderligere lil 3,6 ECU pr. kg i 1995 og faldt igen til 3,4 ECU pr. kg i 1996. I skadesundersøgelsesperioden var der igen en stigning til 3,5 ECU pr. kg. (ii) Udviklingen i importpriserne på varer fra Tyrkiet Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96 af 18. november 1996 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold p;i importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien. Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. EFT L 295 af 20. 11. 1996, s. 3. 19 (80) Hvad angår importen fra Tyrkiet lå priserne stabilt mellem 1993 og 1994 på 3,3 ECU pr. kg. De steg til 3,8 ECU pr. kg i 1995 og faldt til 3,6 ECU pr. kg i 1996. I skadesundersøgelsesperioden var der igen en stigning til 3,7 ECU pr. kg. (b) Prisunderbud (81) Efter bemærkninger til de konstaterede prisunderbudsmargener på det foreløbige trin blev disse margener ændret i fornødent omfang. Den endelige gennemsnitlige prisunderbudsmargen for hvert enkelt land er følgende udtrykt i procent af EU-producenternes priser: række berørte parter fra en (i) De fem kumulerede lande: - Kina - Egypten -Indien - Indonesien -Pakistan (ii) Tyrkiel: -Tyrkiet 22,3 % 29,1 % 19,1% 24,5 % 9,1% 5,1% (c) Bemærkninger fra berørte parter (82) En række berørte parter anfægtede fastsættelsen af prisunderbuddet: - For det første burde den pågældende vare ikke have været inddelt i kategorier efter garnnummer og antal tråde, men der burde have været foretaget en direkte sammenligning af hver eksporteret model med den tilsvarende model, der solgtes i Fællesskabet. - For det andet foretog Kommissionen ikke justering for forskelle i kvalitet eller for forskelle i bredde. - For det tredje foretog Kommissionen ikke justering for den midlertidige antidumpingtold, tidligere der antidumpingprocedure. forbindelse med betaltes den i (83) Med hensyn til det første punkt konstaterede Kommissionen, at den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande importeres i mange forskellige konstruktioner Med henblik på undersøgelsen af prisunderbud blev det foreløbigt anset for hensigtsmæssigt at gruppere konstruktionerne efter visse kriterier med den største indflydelse på omkostningerne ved stoffet. Dette blev gjort, fordi der ikke findes nøjagtigt samme EU-producerede konstruktion for visse importerede konstruktioner, og fordi det konstateredes, at der er konkurrence mellem konstruktioner, der ligger tæt op ad hinanden. Da denne fremgangsmåde giver et bredt udvalg af bade den importerede og den EU-producerede vare, fastslås det, at en sådan gruppering i højere grad afspejler prisunderbuddets sande omfang. 20 Med hensyn til det andet punkt fandt Kommissionen, at kravet ikke kunne godtages. Det er nødvendigt at tage hensyn til, at Kommissionen undersøgte prisunderbud på grundlag af konstruktioner, som var grupperet efter garnnummer og antal tråde i kæde og skud. Forskelle i kvalitet eller bredde inden for hver varegruppe blev udlignet ved, at priserne blev sammenlignet på grundlag af et gennemsnit pr. kg. Med hensyn til det tredje argument må det noteres, at den midlertidige antidumpingtold fra den tidligere procedure ikke blev betalt, da Rådet aldrig traf beslutning om, at den skulle opkræves. Den var kun stillet som midlertidig sikkerhed og havde ikke som sådan nogen direkte, umiddelbar indvirkning på importprisen. Omkostninger, der afholdes af importører i forbindelse med sikkerhed, er under alle omstændigheder allerede importørernes omkostninger. Ved en i sammenligning af importpriserne og EU-producenternes priser er importpriserne blevet justeret i opadgående retning for handelsled under hensyn til importørernes omkostninger mellem import og videresalg af de pågældende stoffer. Der er derfor allerede taget hensyn til disse omkostninger. inkluderet (84) En enkelt berørt part påstod, at den foretagne justering for forskelle i handelsled mellem EU-producenternes importpriser og deres videresalgspriser er utilstrækkelig. Kommissionen foretog en justering i opadgående retning på 8% af importprisen cif, ufortoldet, for handelsled. Denne omfatter både importørernes gennemsnitlige fortjenstmargen og det vejede gennemsnit af de omkostninger, der påløber mellem og kunderne, importen færdigforarbejdningsvirksomheder. Disse omkostninger er beregnet på grundlag af efterprøvede oplysninger afgivet af de samarbejdende ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, der tegner sig for ca. 13% af al import fra de pågældende lande. konverterings- leveringen dvs. og til til Denne påstand måtte af disse grunde afvises. 5. Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet (85) I forordningen om midlertidig (212)) nåede Kommissionen til den konklusion, at der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. told (betragtning (193) til (86) Nogle berørte parter hævdede, at den stikprøve af EU-producenter, der var valgt til analysen af skaden, ikke er statistisk anvendelig, fordi dens indikatorer for produktion, salg og beskæftigelse i perioden 1993-1996 faldt mere end de tilsvarende tal for hele erhvervsgrenen i Fællesskabet. indikatorer indikatorer, dvs. Det er Kommissionens normale praksis, at den i sager, hvor der udtages stikprøver, fastlægger generelle for produktion, salg og beskæftigelse, for hele erhvervsgrenen i Fællesskabet, medens resultatindikatorer, eksempelvis vedrørende priser og rentabilitet, fastlægges på grundlag af EU- producenterne i stikprøven. I den foreliggende sag bekræftede undersøgelsen, at hele erhvervsgrenen i Fællesskabet i perioden 1993-1996 havde faldende produktion, salg og beskæftigelse. Fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden voksede produktionen og salget. Samtidig blev det konkluderet, at EU-producenterne i stikprøven led under voksende lagre, pristryk og faldende rentabilitet. 21 (87) Nogle berørte parter hævdede, at der ikke blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet skade, fordi indikatorerne vedrørende produktion, salg, lagre og rentabilitet forbedres fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden. Desuden blev det hævdet, at de samlede beskæftigelsestal for erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke er gyldige, fordi de vedrører ubleget stof af bomuld som helhed og ikke den vare, der er omfattet af denne procedure, nemlig ubleget stof af bomuld med indhold af bomuld på mere end 85 vægtprocent. (88) I betragtning (194) til (210) i forordningen om midlertidig told konstaterede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens situation forringedes fra 1993 til 1996. På den anden side forbedredes EU-erhvervsgrenens situation fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden. Denne forbedring på et tidspunkt, hvor der var truffet midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af ubleget stof af bomuld fra de berørte lande, forhindrede imidlertid ikke, at erhvervsgrenen i Fællesskabet fortsat befandt sig i en meget svag position. I henhold til artikel 3, stk. 8, i grundforordningen blev beskæftigelsen i den samlede EU-erhvervsgren desuden beregnet for den snævreste varegruppe, for hvis vedkommende Kommissionen havde adgang til oplysninger, nemlig ubleget stof af bomuld med indhold af bomuld på mere end 50 vægtprocent. (89) En enkelt part satte spørgsmålstegn ved Kommissionen analyse af de to vigtigste faktorer, som øver indflydelse på omkostningerne for erhvervsgrenen i Fællesskabet, nemlig prisudviklingen for råbomuid og de omkostninger, der knytter sig til hyppige ændringer af konstruktioner og vævning af kortere serier af samme konstruktion. Hvad angår prisudviklingen for råbomuid, modsatte denne part sig brugen af ECU som middel til at vurdere nævnte udvikling, fordi verdensmarkedspriserne på råbomuid udtrykkes i USD, og fordi ikke alle de europæiske lande, hvor der findes vævevirksomheder, var tilsluttet valutakursmekanismen fra januar 1996 til juni 1997. Hvad angår omkostningerne som følge af hyppige ændringer af konstruktioner og vævning af kortere serier, hævdede den pågældende part, at de konstruktioner, der fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, er mere komplicerede, har en højere forædlingsværdi og derfor forudsætter en højere pris, som kunderne er villige til at betale. Det samme gælder vævningen afkortere serier. (90) For så vidt angår prisudviklingen for råbomuid, er det fast praksis, at Fællesskabets institutioner benytter ECU ved beregning og undersøgelse af alle elementer vedrørende dumping, skade og årsagssammenhæng. Brugen af USD kan derfor ikke godtages. både I fremstiller den For så vidt angår omkostningerne som følge af hyppige ændringer af konstruktioner og kortere serier deraf, fandt Kommissionen det godtgjort, at erhvervsgrenen i specielle Fællesskabet konstruktioner. visse massekonstruktioner erhvervsgrenen i Fællesskabet til at omstille produktionen til beslægtede konstruktioner, hvilket fører til forhøjede omkostninger. For så vidt angår priserne, viser prisudviklingen og rentabiliteten for erhvervsgrenen i Fællesskabet, at EU-producenterne ikke har kunnet opnå højere priser til dækning af deres omkostninger, selv om nogle konstruktioner kan forudsætte højere priser. standardkonstruktioner sammenhæng importpresset og mere tvinger på 22 (91) Det konkluderes derfor, at de foreløbige resultater vedrørende udviklingen for de to hovedfaktorer, der bestemmer EU-erhvervsgrenens omkostninger, bør stadfæstes. 6. Konklusion (92) Den videre undersøgelse har bekræftet, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har lidt under faldende salg, produktion, beskæftigelse og rentabilitet, og de argumenter, der er fremført af de berørte parter, gør det efter Rådets opfattelse ikke berettiget at fravige de foreløbige resultater. Af de ovenfor nævnte årsager bekræftes det, at der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 3, stk. 1, i grundforordningen. F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 1. Virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande (a) Den kumulerede virkning af importen fra Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan (93) Sideløbende med importfremgangen for den pågældende vare fra 1993 til 1996 indtraf der en forringelse af den økonomiske situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet, hvis markedsandel blev formindsket. Det kraftige prisunderbud, der blev registreret, trykkede priserne for EU-producenterne og førte til tab. Da markedet for ubleget stof af bomuld er stærkt prisfølsomt og gennemsigtigt, førte presset fra den pågældende import i form af prisunderbud til store prisfald for producenterne i Fællesskabet og økonomiske tab. (94) Der drages derfor den konklusion, at dumpingimporten fra de fem kumulerede lande isoleret set har påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. Disse resultater stadfæstes. (b) Virkningen af importen fra Tyrkiet (95) For Tyrkiets vedkommende er der konstateret et begrænset prisunderbud. Dette prisunderbud har dog ikke ført til nogen forhøjelse af markedsandelen for importen fra Tyrkiet. Tværtimod er der sket et brat fald i importen fra Tyrkiet, og denne havde i skadesundersøgelsesperioden kun en markedsandel på 1,9% af EU-markedet. Der drages den konklusion af denne nedgang, den lille markedsandel og det forhold, at prisunderbuddet er forholdsvis lille, at importen fra Tyrkiet ikke har øvet indflydelse i et sådant omfang, at skaden kan kaides væsentlig i henhold til artikel 3, stk. 5, og artikel 6 i grundforordningen. (96) Det anses derfor vedrørende Tyrkiet. ikke for nødvendigt at træffe beskyttelsesforholdsregler 2. Andre faktorers indvirkning (97) I forordningen om midlertidig told undersøgte Kommissionen en række andre faktorer end dumpingimporten med henblik på at sikre, at den mulige skade, som disse faktorer forvoldte, ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Kommissionen drog den konklusion, at de eventuelle virkninger af disse faktorer ikke var af en sådan 23 karakter, at de brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. (98) Nogle berørte parter hævdede, at enhver skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne tilskrives importen af den pågældende vare fra andre tredjelande end de berørte lande. Navnlig blev det fremført, at selv om importen fra andre tredjelande har erobret en større markedsandel på EU-markedet, holdt importen fra de berørte i skadesundersøgelsesperioden. Desuden lå eksportpriserne i andre lande, f. eks. Rusland, på et markant lavere niveau end de pågældende landes eksportpriser. De pågældende lande burde derfor også omfattes af undersøgelsen. En undladelse heraf ville stride mod artikel 12, stk. 2, i WTO's antidumpingaftale og artikel 9, stk. 5, i grundforordningen. lande sig fra 1993 til 1996 på et stabilt niveau og faldt Desuden hævdede nogle berørte parter, at den negative økonomiske situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet svarede til situationen for tekstilindustrien som helhed og derfor ikke kunne tilskrives nogen dumpingimport. Til støtte for denne påstand blev der fremlagt samlede tal for tekstilindustrien som helhed for 1997. Endelig blev det hævdet, at importen fra de berørte lande ikke kunne forvolde skade, fordi de importerede konstruktioner var forskellige fra de konstruktioner, der blev fremstillet i Fællesskabet, og derfor ikke konkurrerede med dem. (99) Der mindes i den sammenhæng om, at den pågældende import ikke nødvendigvis er den eneste eller den vigtigste årsag til den vanskelige situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Det er tilstrækkeligt, at importen fra de berørte lande isoleret set har forvoldt væsentlig skade. (100) Kommissionen konstaterede for det første, at den kumulerede import fra de fem lande voksede fra ca. 108 000 tons i 1993 til ca. 122 000 tons i 1996. Skønt importen fra de berørte lande faldt fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden, skal der tages hensyn til, at der i samme periode blev truffet foreløbige foranstaltninger. Den deraf følgende markedsandel for de fem kumulerede lande holdt sig stabilt på et højt niveau, nemlig 39%. Desuden er det fundet godtgjort, at denne import fandt sted til priser, der betegnede et klart underbud i forhold til de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet log. Man kan derfor ikke påstå, at importen fra andre lande havde den virkning, at årsagssammenhængen mellem importen fra de fem kumulerede lande og den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, blev brudt. For det andet er der, selv om det muligvis er sandt, at priserne ved import fra andre lande i nogle tilfælde er lavere end priserne ved import fra de berørte lande, ikke noget, der tyder på, at de lå på et dumpingniveau, dvs. at de var lavere end den normale værdi i de pågældende lande. For det tredje har dette forhold, selv om det muligvis er sandt, at afmatningen har bidraget til at skabe den vanskelige situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet, ikke forhindret dumpingimporten fra de berørte lande i at påføre erhvervsgrenen i Fællesskabet skade ved at forværre dens situation yderligere. (101) Med hensyn til mangelen på konkurrence mellem de importerede konstruktioner og de konstruktioner, der blev fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, viste 24 undersøgelsen, at importen blev koncentreret på et begrænset antal konstruktioner. Desuden er det fundet godtgjort, at de pågældende konstruktioner også produceres af erhvervsgrenen i Fællesskabet. Desuden skal der i den forbindelse tages hensyn til, at stof tilhørende beslægtede konstruktioner i høj grad er indbyrdes substituerbare. Hvad angår resten af importen fra de berørte lande, er denne spredt over mange konstruktioner, der i små mængder. Også disse konstruktioner konkurrerer med de tilsvarende konstruktioner, der fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet. importeres (102) Endelig kan indførelsen af antidumpingtold ikke anfægtes med den begrundelse, at indførelsen af told som led i den aktuelle procedure ikke beskytter erhvervsgrenen i Fællesskabet mod konkurrence fra import fra andre tredjelande, der ikke sælger til dumpingpris. Det forhold, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har vanskeligheder, der til dels kan tilskrives andre faktorer end dumpingimporten, er ikke nogen begrundelse for at fratage den pågældende erhvervsgren beskyttelsen mod den skade, som dumpingimporten forvolder. Det skal bemærkes, at den pågældende import fra 1993 til 1996 var voksende, at dens markedsandel i samme periode holdt sig på et stabilt niveau, og at der i undersøgelsesperioden blev konstateret klare prisunderbud blandt producenterne/eksportørerne i de fem kumulerede lande. Samtidig blev det fundet godtgjort, at der blev påført EU-producenterne skade i form af faldende produktion, salg, markedsandel og rentabilitet. (103) Der drages derfor den konklusion af de ovenstående bemærkninger, at de foreløbige resultater vedrørende årsagssammenhængen stadfæstes. G. FÆLLESSKABETS INTERESSE 1. Erhvervsgrenen i Fællesskabet (a) De virkninger, som de tidligere trufne foranstaltninger har haft på erhvervsgrenen i Fællesskabet (104)1 forordningen om midlertidig told drog Kommissionen den konklusion, at erhvervsgrenen i fællesskabet ville drage fordel af antidumpingforanstaltningerne i form af øget produktion, salg og rentabilitet. Dette er bekræftet af udviklingen i den foregående periode, hvor der var truffet antidumpingforanstaltninger. (105) Nogle parter anfægtede med følgende begrundelse Kommissionens konklusioner om det effektive i at træffe midlertidige foranstaltninger som led i den foregående procedure: - For det første blev den midlertidige told ikke opkrævet direkte, og den kunne derfor ikke føre til nogen forbedring for erhvervsgrenen i Fællesskabet. - For det andet var de eksempler vedrørende foranstaltningernes effektivitet, der blev anført i forordningen om midlertidig told, ikke relevante, eftersom de. udgjorde selektive eksempler. - Endelig ville erhvervsgrenen i Fællesskabet, selv om der skulle blive truffet foranstaltninger, ikke forarbejde eller være i stand til at forarbejde den pågældende vare til varetyper med stof af lavere specifikation, eftersom den koncentrerede sig om stof af højere forædlingsværdi. Foranstaltningerne ville derfor være en urimelig 25 belastning for importørerne uden at være til fordel for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Som bevismateriale fremlagde parterne resultaterne af en undersøgelse, som var foretaget blandt de EU-producenter, der ønskede prisnoteringer for visse mængder særlige konstruktioner, og som førte til et antal negative svar. (106) For det første viser erfaringen, at selv om den midlertidige told ikke opkræves direkte, idet der kun stilles foreløbig garanti for den, tager de erhvervsdrivende hensyn til dem, når de beslutter, om de vil importere varen eller købe den hos erhvervsgrenen i Fællesskabet. Dette var også tilfældet under den foregående procedure. Brugerne af den pågældende vare øgede faktisk deres køb hos EU- producenterne. Dette beviser, at den indførte midlertidige told var direkte til gavn for EU-producenterne. Denne gavnlige virkning blev både anslået for de EU- producenter, der indgik i stikprøven, og for den samlede erhvervsgren i Fællesskabet (betragtning (194) til (210) i forordningen om midlertidig told). Man kan derfor ikke påstå, at de gavnlige virkninger kun er fastlagt for visse udvalgte virksomheder. (107) Hvad angår resultaterne af den undersøgelse, der er foretaget blandt en række EU- producenter, var denne åbenbart overfladisk, og den kan derfor ikke betragtes som repræsentativ for EU-erhvervsgrenens holdning. Argumentet må derfor afvises. (b) lmpor(substitution: færdigfor-arbejdede varer (108) Nogle parter hævdede, at Kommissionens analyse - i forordningen om midlertidig told - af den virkning, som importkontingenter for færdigforarbejdet stof og ubleget stof har, er inkonsistent og derfor ugyldig. Det blev hævdet, at hvis de eksisterende importkontingenter for færdigforarbejdet stof forhindrede enhver mærkbar overgang til import af sådant stof fra tredjelande, ville samme argument mutatis mutandis gælde for ubleget bomuldsstof. Desuden blev det hævdet, at Kommissionens resultater vedrørende kontingentkategori 2 og 2a var irrelevante, fordi denne kategori også omfattede bade færdigforarbejdet stof og stof med indhold af bomuld på mindre end 85 vægtproeent. (109) Nogle parter satte også spørgsmålstegn ved den økonomiske analyse af importstigningen for bleget stof i den foregående periode, i hvilken der blev truffet midlertidige foranstaltninger. Parterne satte ikke spørgsmålstegn ved rigtigheden af de omkostninger ved blegning i Fællesskabet, som var anført i forordningen om midlertidig told, men tvivlede på rigtigheden af de anførte priser på bleget stof importeret fra tredjelande. Til støtte for denne holdning blev der fremlagt oplysninger vedrørende priser på bleget stof importeret af én samarbejdende ikke forretningsmæssigt forbundet virksomhed (der importerede fra Pakistan), som viste et prisniveau på 3,8-3,9 ECU/kg, dvs. lavere end den af Kommissionen anførte pris. (110) Med hensyn til færdigforarbejdet stof er det spørgsmål, der skal analyseres, om indførelsen af told på den pågældende vare kan føre til en mærkbar forøgelse af importmængden af færdigforarbejdet stof. Det er i denne sammenhæng, at eksistensen af importkontingenter er analyseret. (lll)Underkontingentkategori 2a omfatter såvel påtrykt og farvet stof som farvet garn med et indhold af bomuld på både mere og mindre end 85 vægtprocent. Den størst mulige udvidelsesmargen for brugen af dette kontingent på grundlag af de uudnyttede mængder varer i kategori 2a er anslået til 20 000-50 000 tons. På 26 baggrund af den jævne importudvikling for stof fremstillet affarvet garn, det stabile forbrug af denne vare i Fællesskabet og den lille andel, som færdigforarbejdet stof med indhold af bomuld på mindre end 85 vægtprocent tegner sig for (ca. 7% af den samlede import af stof i kategori 2a) er det ikke sandsynligt, at der vil blive tale om nogen yderligere udvidelsesmargen for stof i kategori 2a. Det argument, at kontingentkategori 2a ikke kan fungere som effektivt værn mod en importstigning for påtrykt og farvet stof, fordi denne underkategori dækker andre varer end den pågældende vare, må derfor afvises. Med hensyn til analysen af importen af bleget stof blev priserne i forordningen om midlertidig told specificeret på grundlag af Eurostat, for så vidt angår import af bleget stof fra tredjelande. Disse statistikker svarer til den samlede eksport afbleget stof fra alle eksporterende lande og afspejler derfor nøjagtig det pågældende lands varesortiment. Priserne på bleget stof importeret fra Pakistan androg 4,5 ECU/kg i 1996 og voksede i skadesundersøgelsesperioden til 4,7 ECU/kg i 1997. Det fremgår af en yderligere undersøgelse af dette spørgsmål vedrørende perioden januar-marts 1998, at priserne på bleget stof i perioden januar-marts 1998 voksede yderligere til 5. 3 ECU/kg. Gennemsnitspriserne for bleget stof fra Indien og Pakistan androg 4,7 ECy/kg i 1996, 4,6 ECU/kg i skadesundersøgelsesperioden, 4,8 ECU/kg i 1997 og 5. 4 ECU/kg i perioden januar-marts 1998. Det fremgik af analysen i forordningen om midlertidig told, at det ikke var økonomisk attraktivt at importeret bleget stof for at undgå antidumpingtolden. De senere undersøgelser har bekræftet denne analyse. (c) Begrænset disponibel kapacitet i Fællesskabet (112) En berørt part hævdede, at Kommissionens resultater, ifølge hvilke erhvervsgrenen i Fællesskabet var tilstrækkelig fleksibel til at kunne øge kapaciteten med henblik på at forhindre leveringsmangel, var ukorrekte, da det ikke var rimeligt at forvente, at erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne dække 72% af markedet. (113) Kommissionen fandt i forordningen om midlertidig told, at kapaciteten ikke ville udgøre nogen hindring for, at EU-producenterne kunne nyde godt af eventuelle i EU- trufne producenternes produktion på det tidspunkt, hvor de foreløbige foranstaltninger var truffet, at der er tale om en vis fleksibilitet, når det drejer sig om kapaciteten for erhvervsgrenen i Fællesskabet. antidumpingforanstaltninger. Rent faktisk viser stigningen (d) Imporlsubstitution: konfektionerede varer (114) Nogle parter hævdede, at indførelsen af importtold på ubleget bomuldsstof ikke alene ville føre til en kraftig forøgelse af importen af færdigforarbejdet stof, men også i sidste ende ville føre til en øget import af konfektionerede varer. Dette ville dernæst give sig udslag i, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i sidste ende ikke ville nyde godt af de trufne antidumpingforanstaltninger. (115) Kommissionen undersøgte importudviklingen for konfektionerede varer fra 1993 til skadesundersøgelsesperioden. I forbindelse med denne undersøgelse blev en række konfektionerede artikler, som udgør størstedelen af de konfektionerede varer, der 27 indeholder ubleget stof med indhold af bomuld på mere end 50 vægtprocent, taget i betragtning: gardiner, sengelinned, bordduge og skjorter. siden stigende (116) Det blev fundet godtgjort, at importen af gardiner og sengelinned havde været jævnt nogen hvor antidumpingforanstaltninger. Fra 1993 til 1996 voksede den samlede import af gardiner med ca. 199%, medens stigningen i importen af gardiner fra de berørte lande var lavere, nemlig på ca. 136%. Hvad angår sengelinned, voksede den samlede import fra 1993 til 1996 med 21%. truffet 1993, ikke var der Importen af bordduge holdt sig fra 1993 til 1995 på et stabilt niveau og voksede i 1996 (med 9,7%), medens importen af skjorter fra 1993 til 1996 voksede med 30%. Fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden, dvs. til dels sammenfaldende med den foregående periode, i hvilken der blev truffet midlertidige foranstaltninger, var importen af gardiner, sengelinned og bordduge fra de berørte lande stadig voksende, omend i lavere tempo: 23% for gardiner, 10% for sengelinned og 10% for bordduge. Fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden faldt importen af skjorter med 2%. (117) Importen af konfektionerede varer voksede jævnt fra 1993 til 1996. Indførelsen i november 1996 af midlertidig antidumpingtold på ubleget bomuldsstof gav sig ikke udslag i nogen kraftig stigning i importen af konfektionerede varer. Desuden er konfektionerede vare underlagt ligesom importen af den pågældende vare og færdigforarbejdede varer. Endelig ville en sådan kraftig stigning kræve bygning af produktionsanlæg for konfektionerede varer i eksportlandene og dermed betydelige investeringer, da stoffet også skulle færdigforarbejdes. importkontingenter (118) Af alle disse årsager er det usandsynligt, at der ville finde en kraftig stigning sted i truffet følge af, at der blev som importen af konfektionerede varer antidumpingforanstaltninger. 2. Andre betragtninger (119) I henhold til artikel 21 i grundforordningen skal der tages særligt hensyn til behovet for at bringe den fordrejning af handelen, som skyldes skadevoldende dumping, til ophør og at genskabe en situation med effektiv konkurrence. I den sammenhæng blev der foretaget en undersøgelse af adgangen til de fem lande, der er omfattet af denne undersøgelse, for ubleget bomuldsstof fremstillet i Fællesskabet. (120) Eksporten af den pågældende vare til Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, i sammenholdt med en samlet eksport af den i Indonesien og Pakistan androg blot 164 skadesundersøgelsesperioden pågældende skadesundersøgelsesperioden, dvs. ca. 1% af Fællesskabets samlede eksport. i 1996 og 134 1996 og vare på 13 000 tons tons tons tons 100 13 i Markedsadgangen for ubleget bomuldsstof fremstillet i Fællesskabet gøres næsten umulig af importtold på den pågældende vare til følgende satser: 19% i Folkerepublikken Kina, 60% i Egypten, 40% i Indien, 15% i Indonesien og 45% i Pakistan, hvor import af den pågældende vare ikke er tilladt uden særlig tilladelse. 28 Situationen er nogenlunde den samme for færdigforarbejdet stof og konfektionerede varer. Eksporten af færdigforarbejdet stof til de fem berørte lande udgjorde således ca. 1% af Fællesskabets samlede eksport af disse stoffer. For de konfektionerede varers vedkommende androg eksporten til de fem kumulerede lande ca. 0,2% af Fællesskabets samlede eksport af disse konfektionerede varer. (121) Det kan derfor hævdes, at der rejser sig betydelige hindringer for Fællesskabets eksport af den pågældende vare og de varer, hvori den pågældende vare indarbejdes på senere produktionsstadier, således at der kan konstateres en handelsfordrejende virkning. 3. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse (122) Nogle parter satte spørgsmålstegn ved de konklusioner, som Kommissionen nåede frem til i forordningen om midlertidig told, og som gik ud på, at der ikke med udgangspunkt i fællesskabets interesse var konstateret nogen tvingende begrundelse for ikke at indføre antidumpingtold. Disse parter hævdede, at Kommissionen i sin analyse af de virkninger, som antidumpingforanstaltningerne som led i den aktuelle procedure efter alt at dømme ville få for de efterfølgende produktionsstadier, udelukkende baserede sig på den foregående periode, i hvilken der var truffet midlertidige foranstaltninger, dvs. seks måneder. De hævdede, at hvis der blev truffet endelige foranstaltninger med en gyldighedsperiode på fem år, ville de negative virkninger for de efterfølgende produktionsstadier være af en sådan karakter, at de ville udgøre en tvingende begrundelse for ikke at træffe foranstaltninger. få (123)1 forordningen om midlertidig told blev det undersøgt, hvilke virkninger fastsættelsen af antidumpingforanstaltninger ville efterfølgende produktionsstadier. Medens visse aspekter såsom omkostnings- og prisforhøjelser blev analyseret på grundlag af den foregående periode, i hvilken der var indført midlertidig antidumpingtold, talte visse andre mere strukturelle aspekter ved for handelen med bomuldsstof færdigforarbejdet stof og konfektionerede varer, de komparative fordele, som Fællesskabets producenter af færdigvarer nød godt af, og den lave markedsandel for importen af færdigforarbejdet stof mod at drage den konklusion, at der var en tvingende begrundelse for ikke at træffe antidumpingforanstaltninger. såsom eksistensen af importkontingenter for de (124) De berørte parters argumenter, efter at der var indført midlertidig told, vedrørende de aspekter ved proceduren, som vedrørte Fællesskabets interesse som beskrevet i betragtning (240) til (371) i forordningen om midlertidig told, blev gennemgået. Da disse argumenter ikke kan begrunde en fravigelse fra vurderingen i forordningen om midlertidig told, bekræfter Rådet, at der ikke er fundet nogen tvingende begrundelse for ikke at træffe antidumpingforanstaltninger. H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER 1. Det niveau, der er nødvendigt for at afhjælpe skaden (125) I henhold til de relevante bestemmelser i grundforordningen blev det undersøgt, om foranstaltningerne skulle være mindre end de konstaterede dumpingmargener, hvis sådanne mindre omfattende foranstaltninger var tilstrækkelige til at afhjælpe den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet som følge af dumping. 29 (126) Der drages den konklusion af den konstaterede skade, navnlig i form af manglende rentabilitet og pristryk, at priserne i forbindelse med dumpingimporten som led i antidumpingforanstaltningerne bør forhøjes, således at de når op på et niveau, der ikke er skadeligt. (127) For at opnå et ikke-skadeligt prisniveau på det midlertidige stadium blev den manglende fortjeneste i undersøgelsesperioden - opgjort som et vejet gennemsnit for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, plus en minimal fortjeneste - lagt til EU- producenternes salgspriser. (128) En række parter hævdede, at den minimale fortjenstmargen ikke skulle fastsættes til 8%. Der blev fremlagt oplysninger, ifølge hvilke rentabiliteten selv på tidspunkter, hvor erhvervsgrenen i Fællesskabet havde overskud, var langt lavere end 8%. (129) Formålet med en sådan minimal fortjenstmargen er at vise, hvor høj en fortjeneste erhvervsgrenen i Fællesskabet med rimelighed kunne forventes at opnå uden skadelig dumping. At dømme efter de oplysninger, som er indgivet af en række berørte parter, ligger denne fortjenstmargen stadig på 8%. Denne margen afspejler også det forhold, at erhvervsgrenen i Fællesskabet skal overvinde virkningerne af den tidligere dumping. Desuden er en sådan fortjenstmargen i fuld overensstemmelse med EU-institutionernes normale praksis over for denne type erhvervsgren. Desuden var det denne fortjenstmargen, der blev anset for hensigtsmæssig som led i en tidligere procedure vedrørende ubleget bomuldsstof. Den minimale fortjenstmargen, der benyttes i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor. (130) I henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen skal den endelige told, dersom de dumpingmargener, der konstateres for en bestemt eksporterende producent, er lavere end de tilsvarende forhøjelser af importpriserne, der er nødvendige for at afhjælpe skaden som beregnet ovenfor, begrænses til den fastlagte dumpingmargen. Denne told udtrykt i procent af prisen, netto, cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, andrager: Folkerepublikken Kina: Alle producenter/eksportører: Egypten: Alle producenter/eksportører: Indien: Madura Coats Ltd. : Vardhinan Spinning & General Mills Ltd: Mafatlal Industries Limited: Century Textiles and Industries Ltd: Virudhunagar Textile Mills og Thiagarajar Mills Ltd: Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: Ikke-samarbejdende virksomheder: Indonesien: 30 8,7% 18. 5% 5. 3% 3,7% 10,2% 13,6% 3,5% 10,6% 13,6% P. T. Apac Inti Corpora: P. T. Argo Pantes + P. T. Daya Manunggal: P. T. Eratex Djaja: Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: Ikke-samarbejdende virksomheder: Pakistan: Arner Fabrics Ltd og Diamond Fabrics Ltd : Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills Ltd: 11. 8% 12. 3% 12. 7% 12. 2% 12. 7% 3. 5% 10. 5% Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd og Kohinoor Weaving Mills Ltd): 9. 8% Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: Ikke-samarbejdende virksomheder: 9. 5% 10,5% 2. Endelig told (131) Med undtagelse af produktbeskrivelsen I paragraf (132) vil de endelige antidumpingforanstaltninger tage form af en værditold. (132) Stof af vægt på under 100 g pr. m2 udgør et marginalt delmarked. Dette stof importeres i to særskilte kvaliteter: én vævet med almindeligt garn og importeret til lav pris og én vævet med garn, der er af høj kvalitet og resistent, og som importeres til høj pris, uden at der i almindelighed er tale om, at der påføres erhvervsgrenen i Fællesskabet skade. Som følge af særtrækkene ved dette stof er det på den ene side ude af enhver proportion at indføre værditold, fordi der vil blive opkrævet høj told af det garn, der er af høj kvalitet, medens det på den anden side ikke vil være hensigtsmæssigt direkte at benytte en told til sikring af minimumsprisen for det billige garn. (133) Det blev derfor besluttet at fastsætte en told til sikring af minimumsprisen, der er underkastet den begrænsning, at der i forbindelse med import til en lavere pris end minimumsprisen kun skal betales den relevante værditold. Den virkning, som værditolden har på importen af det garn, der er af lav kvalitet, vil antagelig indebære, at importen af dette garn fortsat kan finde sted under minimumsprisen. Hvis værditolden bevirker, at prisen forhøjes, så den kommer til at ligge højere end minimumsprisen, begrænses importprisen og minimumsprisen. til forskellen mellem tolden (134) Ved fastlæggelsen af minimumspriserne for disse stoffer anlægges der det synspunkt, at disse minimumspriser i mangel af repræsentative oplysninger fra de producenter/eksportører, der indgår i stikprøven, skal baseres på de importpriser, som Eurostat har registreret. Oplysningerne fra Eurostat afspejler varesortimentet for importeret stof af vægt på under 100 g pr. m2, og hvis man lægger den antidumpingtold, der gælder for de samarbejdende producenter/eksportører i det enkelte berørte land til den importpris for det pågældende land, som Eurostat har 31 registreret, får man en minimumspris, som i tilstrækkelig grad retter op på den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. (135) De således fastlagte minimumspriser er følgende: Land Folkerepublikken Kina Egypten Indien Indonesien Pakistan Minimumspris ECU/kg 4^6 6. 0 ^4 4. 9 4. 1 I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD (136) På baggrund af størrelsen af de dumpingmargener, der blev konstateret for de eksporterende producenter og lande, og omfanget af den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, anses det for nødvendigt endeligt at opkræve de beløb, der i henhold til forordning (EF) nr. 773/98 blev stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, til den endelige toldsats (137) For så vidt angår stof af vægt på under 100 g pr. m2, frigives de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold. Da sondringen mellem stof af vægt på over 100 g pr. m2 og stof af vægt på under 100 g pr. m2 først blev foretaget på det endelige stadium, synes det at være uhensigtsmæssigt at opkræve midlertidig told for dette stof. (138) Hvad angår importen af den pågældende vare med oprindelse i Tyrkiet, frigives de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold. J. FREMTIDIGE OPFORDRINGER PÅ NYE BEHANDLINGER AFEKSPORTØRER (139) Da der er anvendt stikprøveteknik i forbindelse med undersøgelsen, kan der ikke I denne procedure indledes en fornyet undersøgelse af nye eksportører I henhold til henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen med henblik på at fastsætte individuelle dumpingmargener. Dog, for at sikre lige behandling af alle ægte nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør gives mulighed for, at den vejede gennemsnitlige told, der gælder for de sidstnævnte virksomheder, anvendes over for alle nye eksporterende producenter, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen. 32 UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel I 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld henhørende under ex KN-kode 5208 11 90 til 5208 19 og 5209 11 til 5209 19 (TARIC- kode 5208 11 90 90, 5208 12 11 90, 5208 12 13 90, 5208 12 15 90, 5208 12 19 90, 5208 12 91 90, 5208 12 93 90, 5208 12 95 90, 5208 12 99 90, 5208 13 00 91, 5208 13 00 99, 5208 19 00 91, 5208 19 00 99, 5209 11 00 90, 5209 12 00 90 og 5209 19 00 90) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan. 2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af prisen, netto, cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, jf. dog stk. 3 og 4 og bestemmelserne i artikel 2, for varer med oprindelse i: Land Folkerepublikken Kina Egypten Indien Indonesien Pakistan ~~ Toldsats 8,7% 18. 5% 13,6% 12. 7% 10. 5% | Taric-tillægskode 8900 8900 8900 | 3. For produkterne fremstillet af virksomheder opført i bilag 1, gælder følgende antidumpingtold: Land Toldsats Taric-tillægskode Indien Indonesien Pakistan 10,6% 12,2% 9^% 8909 89ÏÔ 89ÏÏ 4. For varer antidumpingtold: fremstillet af nedenstående virksomheder opkræves følgende Land: Indien Century Textiles & Industries Limited Madura Coats Limited Vardhman Spinning & GeneralMills Limited Mafatlal Industries Limited Virudhunagar Textile Mills og Thiagarjar I Mills Ltd. Toldsats 13,6% 5. 3% 3,7% 10,2% 3,5% Taric-tillægskode 8913 8914 8915 8917 8916 I 33 Land: Indonesien Group Argo Pantes (P. T. Argo Pantes og PT Paya Manunggal) Apac Inti Corpora EratexDjaja 1 Land: Pakistan Amer Fabrics Ltd og Diamond Fabrics Ltd. Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills Ltd Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd og Kohinoor Weaving Mills Ltd) ; Toldsats 12. 3% 11. 8% 12. 7% Toldsats 3. 5% 10. 5% 9. 8% Taric-tillægskode 8919 | 8918 8922 ~ Taric-tillægskode 8923 8928 8925 5. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. Artikel 2 1. Import af ubleget stof af bomuld af vægt på højst 100 g pr. m2 (Taric-kode 5208 11 90 90, 5208 13 00 91 og 5208 19 00 91) er fritaget for den i artikel 1 fastsatte told, hvis importen af dette stof finder sted over følgende minimumspriser, netto, cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet: Land Folkerepublikken Kina Egypten Indien Indonesien Pakistan Minimumspris ECU/kg 46 6J0 5. 4 49 41 2. Anden import af ubleget stof af bomuld af vægt på højst 100 g pr. m2 underkastes den relevante told, der indføres ved artikel 1. 1 de tilfælde, hvor anvendelsen af den relevante told bevirker, at importprisen forhøjes til et niveau, der ligger over den relevante importprisen og minimumspris minimumsprisen. i stk. 1, opkræves kun forskellen mellem Artikel 3 1. Varer tariferet under de i artikel 1, stk. 1, nævnte KN-koder, som er vævet på væve, der udelukkende er hånd- eller foddrevne, er fritaget for den told, der indføres ved artikel 1 (Taric-koder 5208 11 90 10, 5208 12 11 10, 5208 12 13 10, 5208 12 15 10, 5208 12 19 10, 5208 12 91 10, 5208 12 93 10, 5208 12 95 10, 5208 12 99 10, 5208 13 00 10, 5208 19 00 10, 5209 11 00 10, 5209 12 00 10 og 5209 19 00 10). 2. Den i stk. 1 omhandlede fritagelse indrømmes kun varer, der ved deres overgang til fri omsætning i Fællesskabet er ledsaget af enten 34 a) et certifikat fra de kompetente myndigheder i oprindelseslandet, som svarer til modellen i bilag II, eller b) et certifikat udstedt i henhold til artikel 3 i Rådets forordning (EØF) nr. 3030/936. 3. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2, litra a), er kun gyldige, hvis oprindelseslandene har underrettet Kommissionen om navnene og adresserne på de statslige myndigheder på deres område, som er bemyndiget til at udstede disse certifikater, sammen med prøver på stempler anvendt af disse myndigheder og navnene og adresserne på de relevante statslige myndigheder, som er ansvarlige for kontrollen af certifikaterne. Stemplerne er gyldige fra den dato, hvor Kommissionen modtager prøverne. 4. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2 er kun gyldige, hvis de fremlægges med valgmulighed b) og c) i rubrik 11 udstreget, og hvis de attesterer, at de pågældende varer svarer til beskrivelsen i valgmulighed a). De relevante gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets toldkodeks og navnlig bestemmelserne vedrørende administrativt samarbejde i artikel 93, 93 a) og 94 i forordning (EØF) 2454/937 som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 12/978 finder tilsvarende anvendelse. Artikel 4 Hvis en ny eksporterende producent fra et af de pågældende lande over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelige beviser for, at ~ den ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, beskrevne varer til Fællesskaber i undersøgelsesperioden 1. januar 1996 til 30. juni 1997, ~ den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i eksportlandet, som er pålagt antidumpingtold ved denne forordning, - den faktisk har eksporteret de pågældende varer til Fællesskabet efter den undersøgelsesperiode, der danner grundlag for foranstaltningerne, eller at den har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet, ~ kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter konsultation af Det Rådgivende Udvalg ændre artikel 1, stk. 3, ved at tilføje den pågældende nye eksporterende producent til listen I bilad I. ArtikelS 1. Hvad angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, opkræves de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 773/98, med et beløb svarende til den endelige told 2. Hvad angår importen af stof af vægt på under 100 g pr. m2 med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, 6 EFT L 275 af 8. 11. 193, s. 1. 7 EFTL253afll. l0. 1993,s. 1. 8 EFT L 9 af 13. 1. 1997, s. 1. 35 Indien, Indonesien og Pakistan, frigives de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. 3. Hvad angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Tyrkiet, frigives de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. Artikel 6 For så vidt angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Tyrkiet, afsluttes proceduren. Artikel 7 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen Fællesskabers Tidende. i De Europæiske Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 1998. 36 ANNEXI LISTE OVER SAMARBEJDSVILLIGE DER ER OMFATTET AF DEN I ARTIKEL 1, STK. 3,1 DENNE FORORDNING TOLD Folkerepublikken Kina All exporters Egypten All exporters Indonesien • PT. Sandratex • Group Batik Keris ( PT. Batik Keris, PT. Danliris, PT. Catur Jantra) • Group GKBl ( Gabungan Koperasi Batik Indonesia, PT. Primatexco) • PT. Bina Nusantara Prima • Group Sunson (PT Sunson Textile Manufacturer, PT Sunsonindo Textile Industry, PT Maha Mujur textile Industry) • PT. Bintang Agung Pakistan • Abdur rahman corporation ltd. • Abdyul rehman corporation • Acme Mills (Private) Limited. • Ajaz Enterprise • Al-Jadeed Textile Mills Limited • Al-Karam Textiles Mills (Private) Ltd. • Al Rehmat traders • Al-Karam • Ali ind ltd • Amtex (private) limited • Arshad corporation (pvt) limited • Arzoo international • Arzoo textile mills • Baak industries • Bahrara fabrics • Be be jan pak i si an (private) limited • Bismillah textiles • Chawala enterprises • Chenab fabrics & processing Mills ltd. • Cotton arts ltd • Decent industries • Decent textiles • Dowood textiles ltd • Ehsan Fabrics (pvt) limited 37 Elahi enterprises limited Elahi Spinning & weaving mills ltd Em jay exports ltd En Em Industries Ltd Excel Textile Mills ltd. Fazal abdullah export Fine Fabris (Pvt) Ltd. Five star textile industries Gohar entrprises Gohar international Gul Ahmed textile Mills Ltd. Gulistan Weaving Mills ltd Gulshan Weaving Mills Ltd ICC textiles limited Ihsan yousaf textiles Imran textile Ishaq Textile Mills Limited JK Brothers Pakistan (Pvt) Ltd. JK Exports (Pvi) Limited JK Sons (Pvt) Ltd. JMS trading eo Kohinoor calico mill Kohinoor Fabrics Limited Latif hansel Lucky Impex Mahboob am in Mahmood textile mills limited Majeeda textile ltd Master textile mills limited Megatex limited Mian Textile Industries Limited MK sons private limited M. N. Textiles ( Pvt) Ltd. Modern textile mills ltd. Mohammad Farooq Textile Mills ltd. MSC Textiles (ptivate) Limited Mughanum (pvt) limited Mutual trading eorporation Nakshbandi indutries limited Nash garments Nash textiles Naveed Agencies Naveed textiles industries Nishitex enterprises Oberoi Textiles Limited Paradise textile Parsons Industries (pvt. ) Ltd. Prime Trading International (Pvt) Ltd. Prime Weaving Factory Qayyum Rashid Textile (Pvt) Ltd. 38 Regency textiles ltd. Roomi Enterprises (Pvt) Limited Saba textiles (Pvt) Limited Samin textiles limited Samira Fabrics (Pvt) Ltd. Saquib fabrics Saya weaving mills (pvt) ltd. Sayeeda syndicates Service fabrics limited Shahzad siddique (pvt. ) ltd. Shams Textile Corporation Shams Textile Mills Ltd. Sharif textile industries Sna textile Suraj Cotton Mills Ltd. Syncotex agencies Taha Textile (Pvt) Limited Tanveer weavings ltd Tariq enterprises Tex-arts Texto print mills (pvt) The Crescent textile mills limited Tradex Worldover enterprises (pvt) Ltd. Xebec tex ZA international Zahidjee brothers Zahidjee fabric;; Zam Zam weaving & processing Indien Adarsh textiles All India handloom fabrics manufacturing co-operative society limited Alps industries Limited Amitara fabrics limited Amman export Anglo French Textiles Anudeep enterprises Pvt. Ltd. Arcot textile mill limited Art leather limited Arumuga Textile Exporters Arun fabrics Arun Textiles Aryan Fine fab Ltd. A. S. Marimuthu Atlas Export Enterprises Auroville Exports Trust Ayyappan Textiles Limited Balaji Impex 39 Bharat Vijay Mills Bhiwani denim & apparels Limited B. K. S. Mills Blue Bull Textiles B. N. Sardar & Sons Bojaraj textile millsltd Bonanza overseas pvt. ltd. Brijmohan Purshottandas Chandrali investments pvt. ltd. Chevron Garments (p) ltd Chhaganlal Kastiirehand & Co. Ltd Chiranjilal Choudhary & Sons Classic Connections CLC Corporation Cosmique limited D. V. Textiles Devaunshi investments pvt. ltd. Dhanalakshmi Weaving Works Divya Investments Durga Textiles Dusad enterprise Eck Haubold & Laxmi ltd Elite Exports Ellora investment company pvt. ltd. Emperor Trading Company Emti exports limited Encore Themes Eskay Exports Esskay International Euro pacific textiles Forbes Gokak Limited Gagalbhai Investments Pvt. Ltd. GD JD Exports Ginni international limited Gokul Fabrics Gomathi Sankai trading company Govindji Trikamdas & Co Govindji Trikamdas Exports Ltd. G. R. Mani Textiles Group Ashima Texcellence (Ashima Fabrics, Ashima Denims, Ashima Syntex Limited) Guru Nanak Exports Gyan silk traders Hindon River Mills Hindustan Textile Corporation Hindustan Textiles IA Intercontinental Ideal Expo Fabrics Limited Indo export corporation Inter Globe Sen ices 40 Jay Kay international JCT limited (export division) Jindal (India) Jindal Worldwide I ,td Jyoti Overseas Limited Kamal textiles Kanakalakshmi Mills (P) Ltd Kanoria Chemieals & Industries Limited Keshavlal Talakchand Khandelwal enterprises Kitex Exports Limited Kotak&CoPvt. Ltd. Krishna exports Lakshmi Apparels and Wo vens Ltd Lotus Mills Loyal Textile Mills Limited Lucky enterprises Mahalaxmi exports Maharashtra state textile corporation ltd. Mani exports Maritex exports Maruti Cottex I imited Maruti handicrafts M. M. Textile exports Morarjee Goculdas Spg. & Wvg. Co. Ltd. M. S. Mathivanan M. U. A. Arumugapcrumal & Sons Murugu Fabs N. W. Exports Lid. Naatchiar Textile Exporters Nahar Fabrics Limited National Textile Corporation Limited Navnitlal Private Limited Navnitlal & Co. Niyati Overseas Nowrosjee Wad i a & Sons Ltd. Orbit exports limited Pankaj Trading '• ompany P. A. P. Exports Parag Trading Corporation Parth exports Pasupati Fabrics Limited Patodia Syntex ltd. Peeyelyes International Piramal Sons Limited. Piramal Spg. & Wvg. Mills Limited Pothys Cotton i 'n>d acts Pvt. Ltd Pradeep Investments Pvt. Ltd. Prakash Cotton Mills Ltd. Prathishta Weaving & Knitting Company Limited 41 Preemier Textile Preeti Impex Premier Enterprises Premier exports Premier Knit Wear Centre Premier Textile Exporters Premier Weavers Premier Poly weaves Limited Premier Mill s L i m i ted Pushpsons Industries Ltd P. Venkanna & Co Radiant exports Rajanarayan hosiery exports pvt ltd Ram Textiles RamaQualitex Limited Rite Exports R. D. Traders R. K. Harlalka international co. S. D. Enterprises Sabare International Sajjan Textiles Mills Limited Sajjan Udyog Export Limited Sambandam Exports Sanskrut intertex ild Sap Chemical Industries Pvt. Ltd. Sathyaa exports Sathya Textiles Senthil intercontinental Senthill Textiles Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd. Shanudeep Private Limited Sheth Exports Sheth Investments & Trading Co. Ltd. Shree vasavi exports Shri Vishnu Fabrics Sigma Exports Singhania expoi is Sitalakshmi Mills Limited Sivakkumar mills Sivam Fabrics Sky international SMT Exports Sohanlal balk risl ina export Sreekumaar texind corporation Sree Rangsan Textiles Private Limited. Sri Adhilakshm: warping & sizing mills Sri Amman fabrics Sri Balaji Fabric Sri Dhavamani Textiles Sri Rajasekar Textiles 42 Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills Ltd. Sri Saravanaa F. xports Company Sri Sarita Synthetics Ltd. Sri Vasavi Impex (P) Ltd. Srinavasa Textiles Standard Industries Limited Sudha Mills (India) pvt. ltd. Sudha Mills Sun Enterprises Sun Impex trade agents Sun krishna ex ports Sun silk saree huiise Sun texpro quota linkers Sun textiles Sunder sons i In. lia) Exports Sun krishna exports Supreme Bandages Suremi Investments pvt. ltd. Suresh& Company Suruthi Fabric. s. s Surya Cotton fabrics Tamarai Mills i id. Teddy exports Texcellence ( )\ i seas The ArvindMii s Ltd. The Bombay Dyeing & Mfg. Co. Ltd. The Hindoostai; Spg. & Wvg. Mills Ltd. The Lakshmi Mills Company Limited The Ramaraju mimical cotton mills limited The Ruby MME Lid. The Western India Cottons Ltd Tip Top export: Tirupati overse. -s Tirupur sri sent nil cotton mills limited Travaneore tieiMs ltd Trend setters Trend Setters Ki- I Z Trident Textile Mills Limited Ushakant broth : s V & K Associais Vadi vel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd. Varadhalakshmi Mills Limited Velraj Exporter Private Ltd. VenkatGangat Vepar private Ignited Vijayeswari Textiles Ltd Volant Textile Mills Limited Vrindavan Ove: cas VTC Industrie Wisdom Fabiie- xtiles ltd i imited 43 • World-Tex L i m itcd • Yarn Syndicat I imited 44 ANEXO ANEXO II - BILAG II - ANHANG II - BILAG II - ANHANG II - "MMTHHA II - "MMTHHA II - ANNBX II - ANNEX ANBXO II — UITB II — BILAGA II ANBXO II — UiTB II — BILAGA II II - ANNBXB II - ANNBXB II _ ALLBGAIX) II II _ ALLBGAIX) II ' ' nrrr^ nrrr^ *^*i*ATO II -_ BIJLAGB II *^*i*ATO II -_ BIJLAGB II ISSN 0254-1459 KOM(98) 540 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 10 11 Katalognummer : CB-CO-98-544-DA-C ISBN 92-78-39395-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg t/c