title: Verordening (EG) nr. 2589/98 van de Commissie van 1 december 1998 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2198/98, teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrijving voor de uitvoer van gerst uit Duitse interventievoorraden betrekking heeft, tot 749 960 ton te verhogen

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
barley
export
intervention agency
storage

text: 2. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 324/21 VERORDENING (EG) Nr. 2589/98 VAN DE COMMISSIE van 1 december 1998 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2198/98, teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrijving voor de uitvoer van gerst uit Duitse inter- ventievoorraden betrekking heeft, tot 749 960 ton te verhogen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), en met name op artikel 5, Overwegende dat in Verordening (EEG) nr. 2131/93 van de Commissie (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2193/96 (4), de procedures en de voorwaarden voor de verkoop van granen door de interventiebureaus zijn vastgesteld; Overwegende dat bij Verordening (EG) nr. 2198/98 van de Commissie (5), een permanente openbare inschrijving is opengesteld voor de uitvoer van 249 775 ton gerst in het bezit van het Duitse interventiebureau; dat Duitsland de Commissie ervan in kennis heeft gesteld dat haar inter- ventiebureau voornemens is de hoeveelheid waarvoor de inschrijving voor uitvoer wordt gehouden, met 500 185 ton te verhogen; dat de totale hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrijving voor de uitvoer van gerst uit Duitse interventievoorraden betrekking heeft, tot 749 960 ton moet worden verhoogd; Overwegende dat het, wegens de verhoging van de hoeveelheid waarop de inschrijving betrekking heeft, nodig is wijzigingen aan te brengen in de lijst betreffende de gebieden en de opgeslagen hoeveelheden; dat daartoe bijlage I bij Verordening (EG) nr. 2198/98 moet worden aangepast; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Verordening (EG) nr. 2198/98 wordt als volgt gewijzigd: 1. Artikel 2 wordt gelezen: „Artikel 2 1. De inschrijving heeft betrekking op een hoeveel- heid van ten hoogste 749 960 ton gerst voor uitvoer naar alle derde landen, met uitzondering van de Verenigde Staten van Amerika, Canada en Mexico. 2. De gebieden waar de 749 960 ton gerst is opge- slagen, zijn vermeld in bijlage I. ”. 2. Bijlage I wordt vervangen door de bijlage bij deze verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 191 van 31. 7. 1993, blz. 76. (4) PB L 293 van 16. 11. 1996, blz. 1. (5) PB L 277 van 14. 10. 1998, blz. 9. L 324/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 12. 98 B(cid:246)LAGE „B(cid:246)LAGE I Plaats van opslag Hoeveelheid (in ton) Schleswig-Holstein/Hamburg/ Niedersachsen/Bremen/ Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/ Baden-W(cid:129)rttemberg/Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/ Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Th(cid:129)ringen 263 990 34 911 229 624 221 435”


title: 98/680/CE: Stato delle entrate e delle spese dell'Agenzia europea per la sicurezza e la salute sul lavoro per l'esercizio 1998

eurovoc_concepts: European Agency for Safety and Health at Work

formats: pdf print


title: QUESTION ECRITE no 3557/98 de Amedeo AMADEO Procédures et moyens de développer les réseaux d'information et de valorisation des programmes de recherche et développement technologique appliqués en Europe

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
action programme
aid system
information network
principle of subsidiarity
research and development
school-industry relations
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf print

text: 6. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 320/53 Cependant, le Parlement n’ayant pas encore achevé l’examen de la proposition de directive, la Commission considère qu’il est prématuré, à ce stade, de prendre position sur les préoccupations exprimées par l’Honorable Parlementaire. En conséquence, elle l’invite à formuler ses éventuelles propositions dans le cadre de la discussion en cours dans les instances du Parlement. (1999/C 320/070) QUESTION ÉCRITE E-3524/98 posée par Amedeo Amadeo (NI) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Procédures et moyens destinés à renforcer les réseaux d’information et à valoriser les programmes de RDT appliqués en Europe S’agissant des «procédures et moyens destinés à renforcer les réseaux d’information et à valoriser les programmes de RDT appliqués en Europe» (CES 965/98), les services de la Commission pourraient-ils présenter une communication définissant une stratégie globale dans le secteur des réseaux d’information, d’accompagnement et de valorisation en matière de recherche, de développement et d’innovation, étant entendu que cette stratégie aura pour objectif de rationaliser les mécanismes existants et de compléter les différentes politiques européennes concernées? Dans le cadre de cette stratégie globale, les moyens existants (Cinquième programme-cadre de RDT, fonds structurels, programmes d’éducation et de formation, programmes PME, etc) doivent être mis au service des réseaux de support spécialisés destinés à promouvoir le principe de médiation. Il convient de favoriser, par le biais de ces réseaux de médiation, les stratégies visant à établir des liens entre entreprises, les relations le contrôle technologique et les compétences économiques, ainsi que entreprises-recherche-universités, l’ingénierie de projet (sur les plans juridique, financier, etc). (1999/C 320/071) QUESTION ÉCRITE E-3557/98 posée par Amedeo Amadeo (NI) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Procédures et moyens de développer les réseaux d’information et de valorisation des programmes de recherche et développement technologique appliqués en Europe À propos des «procédures et moyens de développer les réseaux d’information et de valorisation des programmes de RDT appliqués en Europe »(doc. CES 965/98) et en référence aux réseaux communautaires d’information/accompagnement, d’une part, et de valorisation, d’autre part, je demande à la Commission de garantir une meilleure coordination tout en assurant l’indispensable complémentarité. La Commission doit les intégrer dans un dispositif plus vaste de soutien aux médias et les orienter exclusivement en fonction des exigences des utilisateurs et non pas en tant que réseaux de promotion de ses politiques propres. Réponse commune aux questions écrites E-3524/98 et E-3557/98 donnée par M. Bangemann au nom de la Commission (18 janvier 1999) La Commission accorde une grande importance à la coordination et à la rationalisation des réseaux d’information, d’assistance et de valorisation des programmes européens de recherche et de développement technologique (RDT). Le cinquième programme-cadre de recherche et développement prévoit une série d’initiatives de coordination et de rationalisation des réseaux d’information et de valorisation, en tenant compte particulièrement des exigences des utilisateurs et du rôle médiateur de ces réseaux. Ces initiatives seront mises en place, en application du principe de subsidiarité, en partenariat avec les États membres, afin d’obtenir les meilleures synergies dans la Communauté


title: Decisão do Comité Misto do EEE n° 109/98, de 1 de Dezembro de 1998, que altera o anexo IX (Serviços financeiros) do Acordo EEE

eurovoc_concepts:
credit guarantee
credit institution
financial instrument
financial solvency
management audit
share capital

text: L 277/44 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 28. 10. 1999 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE N. o 109/98 de 1 de Dezembro de 1998 que altera o anexo IX (Serviços financeiros) do Acordo EEE O COMITÉ MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o referido acordo, a seguir designado «o acordo», e, nomeadamente, o seu artigo 98. o, Considerando que o anexo IX do acordo foi alterado pela Decisão n. o 74/98 do Comité Misto do EEE, de 17 de Julho de 1998 (1); Considerando que a Directiva 98/32/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 22 de Junho de 1998, que altera, especialmente em relação aos créditos hipotecários, a Directiva 89/647/CEE do Conselho relativa a um rácio de solvabilidade das instituições de crédito (2), deve ser incorporada no acordo; Considerando que, em consequência da adesão da República da Áustria, da República da Finlância e do Reino da Suécia à União Europeia, se devem suprimir as adaptações a) e c) da Directiva 89/647/CEE do Conselho e, em consequência da substituição do n. o 4 do artigo 11. o dessa directiva, se deve igualmente suprimir a adaptação b); Considerando que as adaptações da Directiva 89/647/CEE do Conselho, efectuadas no capítulo XI, B, III, ponto 2, do anexo I do acto relativo às condições de adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia e às adaptações dos Tratados em que se funda a União Europeia (3), devem ser incorporadas no acordo; Considerando que a Directiva 92/30/CEE do Conselho, de 6 de Abril de 1992, relativa à fiscalização das instituições de crédito numa base consolidada (4), que foi inserida como o ponto 20 pela Decisão n. o 7/94 do Comité Misto do EEE, de 21 de Março de 1994 (5), deve igualmente ser enumerada como um acto de alteração da Directiva 89/647/CEE do Conselho, DECIDE: Artigo 1. o Ao anexo IX do acordo, o texto do ponto 18 (Directiva 89/647/CEE do Conselho) passa a ter a seguinte redacção: «389 L 0647: Directiva 89/647/CEE do Conselho, de 18 de Dezembro de 1989, relativa a um rácio de solvabilidade das instituições de crédito (JO L 386 de 30. 12. 1989, p. 14), com as alterações que lhe foram introduzidas por: — 392 L 0030: Directiva 92/30/CEE do Conselho, de 6 de Abril de 1992 (JO L 110 de 28. 4. 1992, p. 52) — 1 94 N: Acto relativo às condições de adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia e às adaptações dos Tratados em que se funda a União Europeia (JO C 241 de 29. 8. 1994, p. 21, tal como adaptado pelo JO L 1 de 1. 1. 1995, p. 1) — 394 L 0007: Directiva 94/7/CE da Comissão, de 15 de Março de 1994 (JO L 89 de 6. 4. 1994, p. 17) — 395 L 0015: Directiva 95/15/CE da Comissão, de 31 de Maio de 1995 (JO L 125 de 8. 6. 1995, p. 23) (1) JO L 172 de 8. 7. 1999, p. 53. (2) JO L 204 de 21. 7. 1998, p. 26. (3) JO C 241 de 29. 8. 1994, p. 21, tal como adaptado pelo JO L 1 de 1. 1. 1995, p. 1. (4) JO L 110 de 28. 4. 1992, p. 52. (5) JO L 160 de 28. 6. 1994, p. 1. 28. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 277/45 — 395 L 0067: Directiva 95/67/CE da Comissão, de 15 de Dezembro de 1995 (JO L 314 de 28. 12. 1995, p. 72) — 396 L 0010: Directiva 96/10/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 21 de Março de 1996 (JO L 85 de 3. 4. 1996, p. 17) — 398 L 0032: Directiva 98/32/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 22 de Junho de 1998 (JO L 204 de 21. 7. 1998, p. 26). ». Artigo 2. o Fazem fé os textos da Directiva 98/32/CE e os textos das adaptações da Directiva 89/647/CEE, efectuadas no capítulo XI, B, III, ponto 2, do anexo I do acto relativo às condições de adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia e às adaptações dos Tratados em que se funda a União Europeia, redigidos nas línguas islandesa e norueguesa, que acompanham as respectivas versões linguísticas da presente decisão. Artigo 3. o A presente decisão entra em vigor em 2 de Dezembro de 1998, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações, em conformidade com o n. o 1 do artigo 103. o do acordo. A presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4. o Feito em Bruxelas, em 1 de Dezembro de 1998. Pelo Comité Misto do EEE N. v. LIECHTENSTEIN Presidente


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3564/98 del Nikitas KAKLAMANIS EU:n myöntämä ortodoksisten kirkkojen esittämien ehdotusten rahoitus

eurovoc_concepts:
Community budget
EU Member State
EU financing
European Union
Grenada
Orthodoxy
action programme
cultural policy
heritage protection
painting

text: C 320/56 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 6. 11. 1999 (1999/C 320/074) PREGUNTA ESCRITA E-3564/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisión (1 de diciembre de 1998) Asunto: Financiación comunitaria de propuestas de comunidades ortodoxas ¿Puede decir la Comisión qué propuestas de las presentadas por comunidades ortodoxas (dentro y fuera de la UE) han recibido financiación de la DG X de la Comisión Europea, y a cargo de qué línea presupuestaria? ¿Puede la Comisión informarme de propuestas equivalentes de comunidades de otras confesiones que hayan recibido subsidios de fondos comunitarios? Respuesta del Sr. Oreja en nombre de la Comisión (23 de febrero de 1999) La Comisión, en el marco de sus acciones y programas de 1998 en favor de la preservación del patrimonio cultural europeo (Rafael), cofinanció un proyecto presentado por el Centro para el diagnóstico y la investigación de iconos bizantinos del Sagrado Convento de Annunciationá de Ormylia (Chalkidiki, Grecia) perteneciente al Santo Monasterio de Simonos-Petras, en el Monte Athos. En el marco de los Fondos Estructurales, los proyectos para la preservación del patrimonio arquitectónico y cultural pueden, en principio, optar a una ayuda y conseguir una cofinanciación a través de los distintos programas. Así por ejemplo, el primer y segundo marco de apoyo comunitario para Grecia ha cofinanciado varios proyectos en el Estado miembro en favor de la preservación y restauración de iglesias y monasterios que integran el patrimonio de Grecia. Buena parte de estas intervenciones ha tenido por objeto el Monte Athos. En el marco del programa Rafael, se cofinanciaron en 1998 varios proyectos directa o indirectamente vinculados a otras confesiones cristianas. El Deán y el Cabildo de la Catedral de Peterborough presentaron un proyecto para la conservación de pinturas medievales sobre madera en relación con pinturas de las catedrales de Peterborough (Reino Unido), Bjorsater (Suecia) y Vestre Slidre (Noruega). Otro proyecto presentado por las autoridades españolas en el marco de los laboratorios europeos del patrimonio (mencionados en la decisión por la que se establece el programa Rafael) se refiere a la preservación y mejora de los monumentos religiosos situados en el Camino de Santiago. (1999/C 320/075) PREGUNTA ESCRITA E-3586/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión (3 de diciembre de 1998) Asunto: Trasposición a Grecia de la Directiva 92/44/CEE La Directiva 92/44/CEE (1) relativa a la aplicación de la oferta de red abierta a las líneas arrendadas se traspuso al Derecho nacional griego con Decreto Presidencial 121/Boletín Oficial A 103/15-5-98. Considerando que, según se ha informado, la Comisión ha planteado la cuestión de la correcta trasposición de dicha Directiva, ¿puede decir: 1. 2. 3. si estima que existen problemas en la correcta o incorrecta transposición de dicha Directiva en Grecia; si otros Estados miembros tienen problemas similares para incorporar la Directiva 92/44/CEE; qué medidas ha tomado en cada Estado miembro para que éstos procedan a la correcta incorporación de la Directiva en cuestión? (1) DO L 165 de 19. 6. 1992, p. 27


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3542/98 του Concepcio FERRER προς την Επ τροπή. Αναδάσωση περιοχών που επλήγησαν από πυρκαγιά

eurovoc_concepts:
EU action
Mediterranean region (EU)
afforestation
fire
fire protection

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/85 (1999/C 207/112) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3541/98 υποβολη΄: Laura González Álvarez (GUE/NGL) και Pedro Marset Campos (GUE/NGL) προς την Επιτροπη΄ (25 Νοεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Επιδοτη΄σεις ΕΤΠΑ προς το προ΄γραµµα θερµικη΄ς µονα΄δος αποτε΄φρωσης δασικη΄ς βιοµα΄ζας στο Salinas de Pisuerga (Παλε΄νθια, Ισπανι΄α) Με την απο΄ 5ης Οκτωβρι΄ου 1998 απα΄ντηση΄ του στην γραπη΄ µου ερω΄τηση Ε-2145/98 (1) ο Επι΄τροπος κ. Παπουτση΄ς δηλω΄νει ο΄τι στο προ΄γραµµα θερµικη΄ς µονα΄δος αποτε΄φρωσης δασικη΄ς βιοµα΄ζας στο Salinas de Pisuerga (Ισπανι΄α) δεν ε΄χουν χορηγηθει΄ επιδοτη΄σεις απο΄ το ΕΤΠΑ, ου΄τε απο΄ το Ταµει΄ο Συνοχη΄ς (σηµει΄ο 2 της απα΄ντησης). Παρα΄ ταυ΄τα, ο υφυπουργο΄ς για τις σχε΄σεις µε το κοινοβου΄λιο της ισπανικη΄ς κυβε΄ρνησης, σε ερω΄τηση του Γερουσιαστη΄ κ. Heliodoro Gallego, απα΄ντησε στις 13 Απριλι΄ου 1998 ο΄τι το ανωτε΄ρω σχε΄διο επιδοτει΄ται απο΄ το ΕΤΠΑ µε ποσο΄ 279. 902. 000 πεσετω΄ν, ενω΄ προβλε΄πεται απο΄ το Γενικο΄ Κρατικο΄ Πρου¨ πολογισµο΄ και α΄λλη επιδο΄τηση υ΄ψους 119. 958. 000 πεσετω΄ν. ∆εδοµε΄νης της αντιφατικο΄τητος των δυ΄ο απαντη΄σεων µπορει΄ να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ τις πληροφορι΄ες που 1. διαθε΄τει σχετικα΄ µε τη χορη΄γηση επιδο΄τησης απο΄ το ΕΤΠΑ για την εν λο΄γω θερµικη΄ µονα΄δα αποτε΄φρωσης, ο΄πως ανε΄φερε ο Ισπανο΄ς Υφυπουργο΄ς; ∆εν θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι οφει΄λει να διευκρινι΄σει το σηµει΄ο αυτο΄ κατα΄ το δυνατο΄ν λεπτοµερω΄ς, ω΄στε να 2. διευκολυνθει΄ η προ΄σβαση των ευρωπαι΄ων πολιτω΄ν στη σχετικη΄ ενηµε΄ρωση; (1) ΕΕ C 135 της 14. 5. 1999, σελ. 23. Απα΄ντηση της κ. Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (22 Ιανουαρι΄ου 1999) Ει΄ναι χρη΄σιµο να υποµνησθει΄ ο΄τι το συ΄στηµα προγραµµατισµου΄ των διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων βασι΄ζεται στην αρχη΄ της επικουρικο΄τητας και προβλε΄πει ο΄τι η Επιτροπη΄ αποφασι΄ζει τις γενικε΄ς κατευθυ΄νσεις (κοινοτικα΄ πλαι΄σια στη΄ριξης), µε βα΄ση τις οποι΄ες εγκρι΄νονται τα προγρα΄µµατα. Τα προς χρηµατοδο΄τηση ε΄ργα στο πλαι΄σιο των προγραµµα΄των, µε εξαι΄ρεση εκει΄να που ε΄χουν µια κα΄ποια εµβε΄λεια και τα οποι΄α ε΄χουν η΄δη κατατεθει΄ µεµονωµε΄νως, επιλε΄γονται απο΄ τις υπευ΄θυνες για την εφαρµογη΄ τους αρχε΄ς. Η Επιτροπη΄ λαµβα΄νει επακριβε΄στερη γνω΄ση των µεµονωµε΄νων αυτω΄ν ε΄ργων αποκλειστικω΄ς και µο΄νο στην πορει΄α εκτε΄λεσης, και στο µε΄τρο που της αποστε΄λλονται οι εκθε΄σεις κλεισι΄µατος της ετη΄σιας διαχει΄ρισης η΄ στο πλαι΄σιο των επιτροπω΄ν µεταπαρακολου΄θησης. Όσον αφορα΄ τη µονα΄δα αποτε΄φρωσης βιοµα΄ζας της Salinas de Pusuerga, η Επιτροπη΄ δεν διε΄θετε επι΄σηµα στοιχει΄α κατα΄ τη στιγµη΄ που παρε΄λαβε τη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-2145/98 του Αξιο΄τιµου Με΄λους του Κοινοβουλι΄ου (1). Συµβουλευ΄θηκε εποµε΄νως τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς, οι οποι΄ες δη΄λωσαν ο΄τι δεν υπη΄ρχε καµι΄α χρηµατοδοτικη΄ συµβολη΄ του Ευρωπαι¨κου΄ Ταµει΄ου Περιφερειακη΄ς Ανα΄πτυξης (ΕΤΠΑ) για το ε΄ργο αυτο΄. Στο µεταξυ΄, η Επιτροπη΄ ε΄λαβε αναλυτικο΄τερες πληροφορι΄ες απο΄ τις εν λο΄γω αρχε΄ς. Το Υπουργει΄ο Βιοµηχανι΄ας ει΄χε δεσµευθει΄να χορηγη΄σει ενι΄σχυση υ΄ψους 400 εκατ. ισπανικω΄ν πεσετω΄ν (2,4 εκατ. ECU) στο επι΄µαχο ε΄ργο, µε συµβολη΄ υ΄ψους 280 εκατ. ισπανικω΄ν πεσετω΄ν (1,8 εκατ. ECU) απο΄ το ΕΤΠΑ. Πα΄ντως, για το εν λο΄γω ε΄ργο δεν ε΄χει ακο΄µη πραγµατοποιηθει΄ καµι΄α καταβολη΄ χρηµα΄των. (1) ΕΕ C 135 της 14. 5. 1999, σελ. 23. (1999/C 207/113) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3542/98 υποβολη΄: Concepció Ferrer (PPE) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Αναδα΄σωση περιοχω΄ν που επλη΄γησαν απο΄ πυρκαγια΄ Το φετινο΄ καλοκαι΄ρι σηµειω΄θηκαν πολλε΄ς πυρκαγιε΄ς σε ολο΄κληρη τη µεσογειακη΄ ζω΄νη της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης και ειδικο΄τερα στη ζω΄νη της Καταλωνι΄ας ο΄που κα΄ηκαν περισσο΄τερα απο΄ 27. 000 εκτα΄ρια. Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τους σοβαρου΄ς κινδυ΄νους απερη΄µωσης και τις µεταβολε΄ς που προκαλου΄ν οι πυρκαγιε΄ς στο οικοσυ΄στηµα η΄δη υποβαθµι- σµε΄νων περιοχω΄ν στις οποι΄ες η παραγωγη΄ ξυ΄λου αποτελει΄, σε πολλε΄ς περιπτω΄σεις, σηµαντικη΄ πηγη΄ εισοδη΄µατος,


title: 1998 m. gruodžio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 109/98, iš dalies keičiantis EEE susitarimo IX priedą (Finansinės paslaugos)

text: 11/4 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 49 21999D1028(04) L 277/44 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 10 28 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 109/98 1998 m. gruodžio 1 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo IX priedą (Finansinės paslaugos) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi Susitarimo IX priedas buvo iš dalies pakeistas 1998 m. liepos 17 d. EEE jungtinio komiteto spren- dimu Nr. 74/98 (1); kadangi 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/32/EB, iš dalies pakeičianti, pirmiausia hipotekos atžvilgiu, Tarybos direktyvą 89/647/EEB dėl kredito įstaigų mokumo normatyvo (2), turi būti įtraukta į Susitarimą; kadangi dėl Austrijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į Europos Sąjungą reikia išbraukti Tarybos direktyvos 89/647/EEB a ir c adaptacijas, o dėl tos direktyvos 11 straipsnio 4 dalies pakeitimo būtina išbraukti b adaptaciją; kadangi Tarybos direktyvos 89/647/EEB adaptacijos, padarytos Akto dėl Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos ir Švedijos Karalystės stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, pritai- komųjų pataisų (3) I priedo XI skyriaus B (III) dalies 2 punktu, turi būti įtrauktos į Susitarimą; kadangi 1992 m. balandžio 6 d. Tarybos direktyva 92/30/EEB dėl kredito įstaigų konsoliduotos pri- ežiūros (4), kuri buvo įtraukta į 1994 m. kovo 21 d. EEE jungtinio komiteto sprendimą Nr. 7/94 (5) 20 punktą, taip pat turi būti įtraukta į Tarybos direktyvą 89/647/EEB iš dalies pakeičiančių aktų sąrašą, NUSPRENDĖ: Susitarimo IX priedo 18 punkto (Tarybos direktyva 89/647/EEB) tekstas pakeičiamas taip: 1 straipsnis „389 L 0647: 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 89/647/EEB dėl kredito įstaigų mokumo nor- matyvo (OL L 386, 1989 12 30, p. 14) su pakeitimais, padarytais: — 392 L 0030: 1992 m. balandžio 6 d. Tarybos direktyva 92/30/EEB (OL L 110, 1992 4 28, p. 52), — 1 94 N: Aktu dėl Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos ir Švedijos Karalystės stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL C 241, 1994 8 29, p. 21, su pritaikomosiomis pataisomis, padarytomis OL L 1, 1995 1 1, p. 1), — 394 L 0007: 1994 m. kovo 15 d. Komisijos direktyva 94/7/EB (OL L 89, 1994 4 6, p. 17), — 395 L 0015: 1995 m. gegužės 31 d. Komisijos direktyva 95/15/EB (OL L 125, 1995 6 8, p. 23), (1) OL L 172, 1999 7 8, p. 53. (2) OL L 204, 1998 7 21, p. 26. (3) OL C 241, 1994 8 29, p. 21 su pritaikomosiomis pataisomis, padarytomis OL L 1, 1995 1 1, p. 1. (4) OL L 110, 1992 4 28, p. 52. (5) OL L 160, 1994 6 28, p. 1. 50 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/4 t. — 395 L 0067: 1995 m. gruodžio 15 d. Komisijos direktyva 95/67/EB (OL L 314, 1995 12 28, p. 72), — 396 L 0010: 1996 m. kovo 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/10/EB (OL L 85, 1996 4 3, p. 17), — 398 L 0032: 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/32/EB (OL L 204, 1998 7 21, p. 26). “ 2 straipsnis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/32/EB ir Tarybos direktyvos 89/647/EEB adaptacijų, pada- rytų Akto dėl Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos ir Švedijos Karalystės stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų I priedo XI skyriaus B (III) dalies 2 punktu, tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. Šis sprendimas įsigalioja 1998 m. gruodžio 2 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 1998 m. gruodžio 1 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas N. v. LIECHTENSTEIN


title: On-line services and data protection and the protection of privacy : annex to the Annual Report 1998 of the Working Party established by Article 29 of Directive 95/46/EC. Volume II, Regulatory responses.

eurovoc_concepts:
Belgium
France
Germany
United Kingdom
comparative study
computer applications
confidentiality
data processing
data protection
disclosure of information
information network
national law
new technology
protection of privacy


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3579/98 dell'on. Angela SIERRA GONZÁLEZ alla Commissione. Risoluzione sugli incendi boschivi

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EAGGF Guarantee Section
afforestation
fire
fire protection
forest conservation

text: C 207/90 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 7. 1999 L’emittente in questione è indipendente. Appartiene a un consorzio di oltre 18 televisioni pubbliche dell’Europa e del bacino mediterraneo, associato alla società di produzione d’informazione audiovisiva ITN. L’Unione europea non è implicata nel suo capitale. Di concerto con l’Autorità di bilancio, nel 1998 la Commissione ha negoziato con detta emittente un memorandum d’intesa, per una durata di tre anni, che prevede la coproduzione, la corealizzazione e la diffusione di programmi d’informazione specifici attinenti ai vari aspetti dell’attualità europea, e destinati al grande pubblico. Una convenzione annuale fissa l’elenco preciso delle azioni programmate e le condizioni di finanziamento. A parte queste coproduzioni, la Commissione non assume alcuna responsabilità particolare nei confronti di questa emittente sia per quanto riguarda la politica editoriale che per la gestione. L’argomento menzionato dall’onorevole parlamentare non è stato trattato nel quadro delle coproduzioni previste dal contratto stipulato con Euronews. Pertanto la Commissione, cui non compete alcun controllo editoriale su un canale televisivo indipendente, non ritiene di dover interferire nella presentazione dell’infor- mazione. (1) GU C 96 dell’8. 4. 1999, pag. 22. (1999/C 207/120) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3571/98 di Jan Andersson (PSE) alla Commissione (1o dicembre 1998) Oggetto: Aiuti comunitari ai cani utilizzati per le corse (Greyhounds) Una serie di articoli di giornale hanno richiamato l’attenzione sul crudele trattamento dei cosiddetti Greyhounds. Vengono riportate notizie da cui risulta che i cani, non più ritenuti idonei per le corse, sono esposti a notevoli crudeltà. All’interrogante consta che l’allevamento di cani da corsa può usufruire di aiuti comunitari tramite gli aiuti all’agricoltura. Ciò premesso, è la Commissione al corrente delle notizie sul maltrattamento dei cani da corsa? Quali conclusioni ne ha tratto per quanto riguarda la possibilità di concedere, in futuro, aiuti comunitari per l’allevamento di questa razza di cane? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (15 gennaio 1999) La Commissione è al corrente degli articoli di giornale che parlano di crudeltà perpetrate sui cani utilizzati per le corse (greyhounds). La Comunità non ha destinato alcun sostegno agli allevamenti comunitari di questa razza di cani. (1999/C 207/121) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3579/98 di Angela Sierra González (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Risoluzione sugli incendi boschivi (1o dicembre 1998) forestali Recentemente il Parlamento europeo ha approvato la risoluzione B4-0815/98 sugli verificatisi nell’Unione europea durante l’estate 1998. Il paragrafo 2 del documento chiede alla Commissione di «liberare i crediti necessari per ovviare, nella misura del possibile, ai danni economici e ambientali subiti dalle zone colpite». incendi Si è data attuazione a quanto stabilito dal Parlamento europeo in tal senso?


title: WRITTEN QUESTION No. 3549/98 by Katerina DASKALAKI to the Commission. Fees of private clinics in Greece

eurovoc_concepts:
Greece
competition law
health insurance
hospital expenses
medical institution
private sector

text: 28. 6. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 182/97 number of inhabitants born outside the EU, the country of origin of immigrants, figures for the recruitment of labour and the age of foreign-born inhabitants. The Member States included are Belgium, Denmark, Spain, Finland, France, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, the United Kingdom and Sweden but not Germany. Why does the Statistical Office conduct surveys of the population structure in EU Member States that exclude the Member State with the largest population and what contribution does a survey that gives no details of foreigners or the foreign-born population in Germany make to knowledge of the Community? Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (5 February 1999) Following regular requests to the Commission for data on population by country of birth, Member States were asked in 1996 to provide the relevant information to Eurostat. Several Member States, including Germany, could not provide all the information requested, but given the interest of the public it was considered useful to publish the available information in ‘Statistics in Focus’ and in the Eurostat database ‘New Cronos. ’ No totals for the whole Community are calculated, given the lack of information from Germany and other Member States. When more information becomes available from Member States (for example after a census) it will be put in the database. (1999/C 182/129) WRITTEN QUESTION E-3549/98 by Katerina Daskalaki (UPE) to the Commission (1 December 1998) Subject: Fees of private clinics in Greece Public hospitals in Greece have raised their fees by 60-100 % and psychiatric clinics by 35 %; these fees are paid by the insurance funds. In contrast, the fees of general clinics in the private sector have been frozen for a period of six years despite repeated protests from the Greek Association of Private Clinics against such unfair treatment. Is this situation consistent with the rules on competition and is there a means of eliminating these disparities? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (15 January 1999) The Commission can inform the Honourable Member that possible anti-competitive practices which have consequences mainly for a national market have in principle to be examined by the authorities in that Member State under national competition law. The practices described by the Honourable Member appear to relate only to Greek hospitals and clinics, so the Greek competition authorities are the most appropriate authorities to deal with the her question. As to the compatibility of the situation with competition rules, the Commission does not have sufficient information to allow it to take a position


title: QUESTION ECRITE no 3559/98 de Franz LINSER Péage du Brenner/ Négociations de transit avec la Suisse

eurovoc_concepts:
Switzerland
axle tax
charges for use of infrastructure
commercial vehicle
pollution control measures
road transport
toll
transit

text: C 289/60 Journal officiel des Communautés européennes FR 11. 10. 1999 (1999/C 289/079) QUESTION ÉCRITE E-3559/98 posée par Franz Linser (NI) au Conseil (1er décembre 1998) Objet: Péage du Brenner/Négociations de transit avec la Suisse Au cours de l’heure des questions au Conseil en séance plénière du 16. 9. 1998, à Strasbourg, Mme Ferrero- Waldner, secrétaire d’État autrichien et président en exercice du Conseil a déclaré, au sujet de la question de M. Frischenschlager (ELDR) concernant les négociations UE-Suisse, que des droits plus élevés (il s’agit en l’occurrence de taxes au transport routier) entraîneraient également pour la Suisse un droit de péage plus élevé au Brenner. Elle a par ailleurs souligné que les taxes suisses devraient également être axées sur les coûts d’infrastructure. Après les résultats positifs du référendum sur le LSVA, qui s’est déroulé le 27 septembre 1998 en Suisse, le Conseil peut-il répondre aux questions suivantes: 1. après le vote en Suisse sur le LSVA et l’augmentation des taxes routières qui en résulte, le Conseil considère-t-il que le droit de péage au Brenner doit être relevé? 2. dans la négative, comment le Conseil justifie-t-il cette position? 3. 4. le Conseil estime-t-il que le LSVA est conforme au principe selon lequel les taxes de circulation routière doivent également être calculées en fonction des coûts d’infrastructure? dans la négative, quelle en sera l’incidence sur les recommandations que le Conseil a adressées à la Commission concernant la poursuite des négociations avec la Suisse? Réponse (29 mars 1999) La position commune du Conseil relative à la taxation des poids lourds pour l’utilisation de certaines 1. et 2. infrastructures (Eurovignette), a été adoptée le 18 janvier 1999. Parmi les points saillants de cet accord figure l’autorisation pour l’Autriche d’utiliser le système du péage, sous certaines conditions, pour le tronçon d’autoroute allant de Kufstein au Brenner; le reste du territoire autrichien sera soumis au système de l’eurovignette. Ceci se justifie étant donné les conditions spécifiques de certaines routes alpines, en vue de permettre une charge proportionnée au coût de l’infrastructure. Ainsi, pour le parcours Kufstein / Brenner, l’Autriche a déclaré que la charge moyenne pondérée pour ce trajet sera de 84 euros. À ce propos, la Commission a déclaré que ce montant lui paraît approprié, compte tenu du rapport existant entre le péage moyen pondéré et le coût de construction, d’entretien et de développement de cette infrastructure. 3. et 4. En ce qui concerne les négociations entre la Communauté européenne et la Confédération helvétique en matière de transport de marchandises par rail et par route, le Conseil a donné un mandat de négociation à la Commission en 1995. Depuis lors, la Commission poursuit ces négociations. Pour ce qui est du coût du transit par la Suisse, le Conseil a entendu un rapport sur les points encore en suspens concernant les négociations et a atteint un accord de principe sur une solution consistant à prévoir qu’à partir de l’an 2005, les camions dont le poids ne dépasse pas 40 tonnes devront bénéficier d’un accès libre aux routes suisses pour le transit et le trafic bilatéral, sous réserve d’un régime de taxation. Dans le cadre de ce régime, la redevance moyenne payée par un camion de 40 tonnes ne dépassera pas 200 euros. Les camions moins polluants paieront un montant moins élevé, et les camions plus polluants un montant plus élevé. Cette redevance ne dépassera pas 180 euros jusqu’à la date d’ouverture du premier tunnel ferroviaire ou jusqu’au 1er janvier 2008, la date la plus proche étant prise en considération


title: Forslag til Rådets direktiv om grænseværdier for benzen og carbonmonoxid i luften

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
atmospheric pollutant
environmental protection
pollution control
public health

text: C 53/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 24. 2. 1999 II (Forberedende retsakter) KOMMISSIONEN Forslag til R¿dets direktiv om gr»nsev»rdier for benzen og carbonmonoxid i luften (1999/C 53/07) (E˘S(cid:220)relevant tekst) KOM(1998) 591 endelig udg. - 98/0333(SYN) (Forelagt af Kommissionen den 20. januar 1999) R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION HAR - af luftkvalitet(cid:216)(ˇ), skal R¿det vedtage bestemmelserne i samme artikels stk. 1, og i stk. 3 og 4; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro(cid:220) p»iske F»llesskab, s»rlig artikel 130(cid:216)S, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det ˘konomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, idet forslaget har betydning for de lokale myndigheder, efter proceduren i traktatens artikel 189(cid:216)C, i samarbejde med Europa(cid:220)Parlamentet, og ud fra f(cid:192)lgende betragtninger: (1)(cid:217)p¿ grundlag af principperne i traktatens artikel 130(cid:216)R foreskriver F»llesskabets program for politik og handling i forbindelse med milj(cid:192)et og b»redygtig udvikling (det femte handlingsprogram for milj(cid:192))(cid:216)(˛), is»r »ndringer af luftkvalitet; programmet anbefaler, at der opstilles langsigtede m¿l for luftkvalitet; if(cid:192)lge traktatens artikel 130(cid:216)R skal forsigtighedsprincippet anvendes i forbindelse med milj(cid:192)(cid:220) og sundhedsbeskyttelse; lovgivningen for (2)(cid:217)if(cid:192)lge traktatens artikel 129 skal de krav, der findes p¿ sundhedsomr¿det, indg¿ som led i F»llesskabets politik p¿ andre omr¿der; if(cid:192)lge traktatens artikel 3, litra o), skal F»llesskabets virke omfatte bidrag til opn¿else af et h(cid:192)jt sundhedsbeskyttelsesniveau; (3)(cid:217)if(cid:192)lge artikel 4, stk. 5, i R¿dets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af (4)(cid:217)if(cid:192)le artikel 8 i direktiv 96/62/EF skal der udar(cid:220) bejdes handlingsplaner for de zoner, hvor koncentra(cid:220) tionen af luftforurenende stoffer overskrider gr»nse(cid:220) v»rdierne plus eventuelle midlertidige tolerancemar(cid:220) giner, for at sikre, at gr»nsev»rdierne overholdes p¿ det (de) fastsatte tidspunkt(er); (5)(cid:217)if(cid:192)lge direktiv 96/62/EF skal gr»nsev»rdiernes talv»rdi bygge p¿ resultaterne af international viden(cid:220) skabelig forskning p¿ dette omr¿de; Kommissionen skal tage hensyn til de seneste oplysninger fra den videnskabelige forskning p¿ de p¿g»ldende epide(cid:220) miologiske og milj(cid:192)m»ssige omr¿der og de seneste fremskridt inden for metrologi, n¿r de forhold, gr»nsev»rdierne bygger p¿, tages op til fornyet unders(cid:192)gelse; (6)(cid:217)for at lette dette direktivs genbehandling b(cid:192)r Kommissionen og medlemsstaterne overveje at fremme forskning i virkningerne af de forurenende stoffer, der behandles i direktivet, dvs. benzen og carbonmonoxid (kulilte); (7)(cid:217)standardiserede, n(cid:192)jagtige m¿lemetoder og f»lles kriterier for placering af m¿lestationer er afg(cid:192)rende for vurdering af luftkvaliteten med henblik p¿ at opn¿ sammenlignelige oplysninger fra hele F»lles(cid:220) skabet; (8)(cid:217)de seneste oplysninger om benzen(cid:220) og carbonmono(cid:220) luften b(cid:192)r v»re direkte i xidkoncentrationerne tilg»ngelige for offentligheden - (˛)(cid:217)EFT C 138 af 17. 5. 1993, s. 5. (ˇ)(cid:217)EFT L 296 af 21. 11. 1996, s. 55. 24. 2. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 53/9 UDSTEDT F˘LGENDE DIREKTIV: Tolerancemarginen i bilag I, anvendes i overensstem(cid:220) melse med artikel 8 i direktiv 96/62/EF. Artikel 1 Form¿l Dette direktivs form¿l er: a)(cid:217)at opstille gr»nsev»rdier for benzen(cid:220) og carbonmo(cid:220) noxidkoncentrationerne i luften for at undg¿, fore(cid:220) bygge eller begr»nse skadelige virkninger p¿ sundhed og milj(cid:192) i almindelighed b) at vurdere benzen(cid:220) og carbonmonoxidkoncentratio(cid:220) nerne i luften ved hj»lp af f»lles metoder og kriterier c) at skaffe tilstr»kkelige oplysninger om benzen(cid:220) og carbonmonoxidkoncentrationerne i luften og sikre, at de stilles til r¿dighed for offentligheden d) at bevare luftkvaltiteten, n¿r den er god, og forbedre den med hensyn til benzen(cid:220) og carbonmonoxidind(cid:220) hold i alle andre tilf»lde. Artikel 2 Definitioner Definitionerne i direktiv 96/62/EF finder anvendelse. I dette direktiv fost¿s ved: 1. (cid:217)(cid:176)(cid:192)vre vurderingst»rskel(cid:133): et i bilag III angivet niveau, hvorunder der i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i direktiv 96/62/EF kan benyttes en kombination af m¿linger og modelberegningsmetoder til vurdering af luftkvaliteten 2. (cid:217)(cid:176)nedre vurderingst»rskel(cid:133): et i bilag III angivet niveau, hvorunder der i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, i direktiv 96/62/EF udelukkende kan benyttes modelberegning eller objektive vurderings(cid:220) metoder til vurdering af luftkvaliteten 3. (cid:217)(cid:176)faste m¿linger(cid:133): m¿linger, som foretages i overeens(cid:220) stemmelse med artikel 6, stk. 5, i direktiv 96/62/EF. Artikel 3 Benzen 1. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterne tr»ffer alle de n(cid:192)dvendige foran(cid:220) staltninger i luften, som p¿vises ved en vurdering i overensstemmelse med artikel 5, ikke overskrider gr»nsev»rdien i bilag I. for at sikre, at benzenkoncentrationer 2. (cid:218)(cid:217)I zoner og byomr¿der, hvor medlemsstaterne kan p¿vise, at foranstaltninger, der tr»ffes for at overholde gr»nsev»rdien i bilag I, vil medf(cid:192)re alvorlige socio(cid:192)ko(cid:220) nomiske problemer, kan Kommissionen efter proceduren i artikel 12, stk. 2, i direktiv 96/62/EF forl»nge fristen for overholdelse af gr»nsev»rdien med indtil fem ¿r. Artikel 4 Carbonmonoxid Medlemsstaterne tr»ffer alle de n(cid:192)dvendige foranstalt(cid:220) ninger for at sikre, at carbonmonoxidkoncentrationer i luften, som p¿vises ved en vurdering i overensstemmelse med artikel 5, ikke overskrider gr»nsev»rdien i bilag II. Tolerancemargenen i bilag II, anvendes i overensstem(cid:220) melse med artikel 8 i direktiv 96/62/EF. Artikel 5 Vurdering af koncentrationerne (cid:192)vre for 1. (cid:218)(cid:217)Den og skal henholdsvis benzen(cid:220) og carbonmonoxid, anvendes i forbindelse med artikel 6 i direktiv 96/62/EF, fasts»ttes i bilag III, afsnit I. vurderingst»rskel som nedre i samme I forbindelse med anvendelse af artikel 6 direktiv genbehandles klassificeringen af de enkelte zoner eller byomr¿der efter proceduren i bilag III, afsnit II, mindst en gang hvert femte ¿r. Klassificeringen genbehandles tidligere, hvis de forhold, som p¿virker luftens benzen(cid:220) og carbonmonoxidindhold, »ndrer sig v»sentligt. 2. (cid:218)(cid:217)Kriterierne for placering af pr(cid:192)vetagningssteder i forbindelse med m¿ling af luftens benzen(cid:220) og carbonmo(cid:220) noxidindhold fasts»ttes i bilag V. Det mindste antal pr(cid:192)vetagningssteder ved faste m¿linger af koncentratio(cid:220) nerne af hvert stof fasts»ttes i bilag V og anbringes i de enkelte zoner eller byomr¿der, hvor m¿lingerne skal foretages, hvis fast m¿ling er den eneste kilde til oplys(cid:220) ninger om de koncentrationer, der forekommer i dem. 3. (cid:218)(cid:217)I zoner og byomr¿der, hvor oplysninger fra faste m¿lestationer suppleres med oplysninger fra andre kilder som emissionsregistre, vejledende m¿linger og modelbe(cid:220) regning af luftkvaliteten, skal antallet af faste m¿lesta(cid:220) tioner og de (cid:192)vrige metoders opl(cid:192)sningsevne v»re tilstr»kkelig til, at koncentrationerne af luftforurenende stoffer kan bestemmes i overensstemmelse med bilag IV, afsnit I, og bilag VI, afsnit I. C 53/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 24. 2. 1999 4. (cid:218)(cid:217)I zoner og byomr¿der, hvor m¿linger ikke er n(cid:192)dvendige, kan der benyttes modelberegning eller objektive vurderingsmetoder. Artikel 7 Rapport 5. (cid:218)(cid:217)Referencemetoderne for analyse og pr(cid:192)veudtagning af benzen og carbonmonoxid fasts»ttes i bilag VII, afsnit I og II. Bilag VII, afsnit III, beskriver referencemeto(cid:220) derne for modelberegning af luftkvaliteten. 6. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de metoder, der benyttes til forel(cid:192)big vurdering af luftkva(cid:220) litet i henhold til artikel 11, stk. 1, litra d), i direktiv 96/62/EF, senest p¿ den i artikel 9 omhandlede dato. 7. (cid:218)(cid:217)Alle »ndringer, som er n(cid:192)dvendige for at tilpasse denne artikel og bilag III(cid:220)VII til den videnskabelige og tekniske udvikling, vedtages efter proceduren i artikel 12 i direktiv 96/62/EF. Artikel 6 Oplysninger til offentligheden 1. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterne sikrer, at de seneste oplysninger om luftens indhold af benzen(cid:220) og carbonmonoxid regel(cid:220) m»ssigt videregives til offentligheden og til relevante organisationer som milj(cid:192)organisationer, forbrugerorgani(cid:220) sationer og organisationer, der varetager udsatte befolk(cid:220) ningsgruppers interesser eller andre relevante sundheds(cid:220) sp(cid:192)rgsm¿l, ved hj»lp af f. eks. radio og tv, pressen, opslag eller computer(cid:220)netv»rk. 1. (cid:218)(cid:217)Senest den 31. december 2004 sender Kommis(cid:220) sionen Europa(cid:220)Parlamentet og R¿det en rapport om erfaringerne med dette direktiv og ikke mindst om resul(cid:220) taterne af den seneste videnskabelige forskning i benzens og carbonmonoxids virkninger p¿ sundhed og (cid:192)kosy(cid:220) stemer og om den teknologiske udvikling, herunder fremskridt i forbindelse med metoder til m¿ling eller anden form for vurdering af benzen(cid:220) og carbonmonoxid(cid:220) koncentrationerne i luften. 2. (cid:218)(cid:217)Rapporten forel»gges som led i en luftkvalitetsstra(cid:220) tegi, hvis form¿l er at foresl¿ m¿ls»tninger for F»llesska(cid:220) bets luftkvalitet, genbehandle dem og opstille gennemf(cid:192)(cid:220) relsesstrategier for at sikre deres gennemf(cid:192)relse. Denne strategi skal tage hensyn til f(cid:192)lgende: a)(cid:217)gennemf(cid:192)relse af eksisterende bestemmelser for luft(cid:220) kvalitet, herunder fremskridt i forbindelse med over(cid:220) holdelse af gr»nse(cid:220) og m¿lv»rdier, der opstilles i henhold til artikel 4 i direktiv 96/62/EF b) gr»nseoverskridende forurening c) behovet for nye eller »ndrede m¿ls»tninger for luft(cid:220) kvalitet, forsuring og eutrofiering d) den nuv»rende luftkvalitet og dens udvikling frem til og efter 2010 Oplysningerne om luftens benzenindhold ajourf(cid:192)res mindst en gang om m¿neden. Oplysningerne om luftens carbonmonoxidindhold ajourf(cid:192)res mindst en gang om dagen. e) mulighederne for yderligere begr»nsning af de forurenende emissioner fra alle kilder p¿ baggrund af den tekniske gennemf(cid:192)rlighed og omkostningseffekti(cid:220) viteten Oplysningerne skal under alle omst»ndigheder omfatte enhver overskridelse af gr»nsev»rdikoncentrationerne i l(cid:192)bet af de midlingstider, som er fastsat i bilag I og II. De skal ogs¿ indeholde en kort vurdering i forhold til gr»nsev»rdierne og relevante oplysninger om sundheds(cid:220) virkningerne. 2. (cid:218)(cid:217)N¿r medlemsstaterne g(cid:192)r deres planer eller programmer tilg»ngelige for offentligheden i overens(cid:220) stemmelse med artikel 8, stk. 3, i direktiv 96/62/EF, skal de ogs¿ g(cid:192)re dem tilg»ngelige for de organisationer, der n»vnes i stk. 1 i n»rv»rende artikel. f) forholdet mellem de forurenende stoffer og mulighe(cid:220) derne for at opfylde F»llesskabets m¿ls»tninger for luftkvalitet og dermed besl»gtede omr¿der ved hj»lp af kombinerede strategier g) nuv»rende og fremtidige bestemmelser for oplys(cid:220) ninger til offentligheden og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen h) medlemsstaternes erfaringer med dette direktiv, ikke mindst med m¿lebetingelserne i bilag IV. 3. (cid:218)(cid:217)De oplysninger, som videregives til offentligheden og organisationerne i henhold til stk. 1 og 2, skal v»re klare, forst¿elige og let tilg»ngelige. 3. (cid:218)(cid:217)For at bevare et h(cid:192)jt sundheds(cid:220) og milj(cid:192)beskyttel(cid:220) sesniveau skal rapporten eventuelt ledsages af »ndrings(cid:220) forslag til dette direktiv. Navnlig skal Kommissionen 24. 2. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 53/11 foresl¿ en absolut frist for yderligere forl»ngelse af de frister for overholdelse af gr»nsev»rdien i bilag I, som er blevet forl»nget i henhold til artikel 3, stk. 2. Artikel 8 Sanktioner Medlemsstaterne fasts»tter sanktioner for kr»nkelse af de nationale bestemmelser, der vedtages p¿ grundlag af dette direktiv. Sanktionerne skal v»re effektive, rimelige og pr»ventive. N¿r medlemsstaterne vedtager disse love og administra(cid:220) tive bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentligg(cid:192)relsen ledsages af en s¿dan henvisning. De n»rmere regler for denne henvisning fasts»ttes af medlemsstaterne. 2. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder for det omr¿de, der omfattes af dette direktiv. Artikel 10 Ikrafttr»delse Artikel 9 Gennemf(cid:192)relse i kraft p¿ tyvendedagen efter Dette direktiv tr»der offentligg(cid:192)relsen i De Europ»iske F»llesskabers Tidende. 1. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterne s»tter senest den 31. december 2001 de n(cid:192)dvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom. Artikel 11 Adressater Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. BILAG I GR`NSEV`RDI FOR BENZEN Gr»nsev»rdien udtrykkes i mg/m3. Volumen standardiseres ved en temperatur p¿ 293(cid:216)K og et tryk p¿ 101,3(cid:216)kPa. Midlingstid Gr»nsev»rdi Tolerancemargen Gr»nsev»rdi i forbindelse med sundhedsbeskyt(cid:220) telse Et kalen(cid:220) der¿r 5 (cid:216)mg/m3 5 (cid:216)mg/m3 (100(cid:216)%) ved dette direktivs ikrafttr»delse, derefter indskr»nkning pr. 1. januar 2003 og siden hver 12. m¿ned med samme ¿rlige procentdel, indtil 0(cid:216)% n¿s den 1. januar 2010 (˛)(cid:217)Undtagen i zoner og byomr¿der, hvor fristen er blevet forl»nget i henhold til artikel 3, stk. 2. Tidspunkt for gr»nsev»rdiens overholdelse 1. januar 2010(cid:216)(˛) BILAG II GR`NSEV`RDI FOR CARBONMONOXID Gr»nsev»rdien udtrykkes i mg/m3. Volumen standardiseres ved en temperatur p¿ 293(cid:216)K og et tryk p¿ 101,3(cid:216)kPa. Midlingstid Gr»nsev»rdi Tolerancemargen Gr»nsev»rdi i forbindelse med sundhedsbeskyt(cid:220) telse 8 timer (i sammen(cid:220) h»ng) 10 mg/m3 5 mg/m3 (50(cid:216)%) ved dette direktivs indskr»nkning ikrafttr»delse, derefter pr. 1. januar 2003 og siden hver 12. m¿ned med samme ¿rlige procentdel, indtil 0(cid:216)% n¿s den 1. januar 2005 Tidspunkt for gr»nsev»rdiens overholdelse 1. januar 2005 C 53/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 24. 2. 1999 BILAG III FASTS`TTELSE AF FORSKRIFTERNE FOR VURDERING AF BENZEN(cid:220) OG CARBONMON(cid:220) OXIDKONCENTRATIONERNE I LUFTEN I EN ZONE ELLER ET BYOMR¯DE I. (cid:217)˘vre og nedre vurderingst»rskel Der anvendes f(cid:192)lgende (cid:192)vre og nedre t»rskler: a) Benzen ˘vre vurderingst»rskel 70(cid:216)% af gr»nsev»rdien (3,5 mg/m3) Nedre vurderingst»rskel 40(cid:216)% af gr»nsev»rdien (2 mg/m3) ¯rligt gennemsnit b) Carbonmonoxid ˘vre vurderingst»rskel 70(cid:216)% af gr»nsev»rdien (7 mg/m3) Nedre vurderingst»rskel 50(cid:216)% af gr»nsev»rdien (5 mg/m3) 8 timers gennemsnit II. (cid:217)Bestemmelse af overskridelser af den (cid:192)vre og nedre vurderingst»rskel Overskridelse af den (cid:192)vre og nedre vurderingst»rskel bestemmes p¿ grundlag af koncentrationerne i de fem foreg¿ende ¿r, hvis der foreligger tilstr»kkelige oplysninger. En vurderingst»rskel anses for over(cid:220) skredet, hvis det samlede antal overskridelser af t»rsklens numeriske koncentration i l(cid:192)bet af de 5 ¿r er over tre gange det tilladte antal overskridelser pr. ¿r. Hvis der foreligger oplysninger for mindre en fem ¿r, kan medlemsstaterne kombinere kortvarige m¿le(cid:220) kampagner, som i ¿rets l(cid:192)b foretages p¿ steder, der betragtes som typiske for de h(cid:192)jeste forureningsni(cid:220) veauer, med resultatet af oplysninger fra emissionsregistre og modelberegninger og s¿ledes bestemme over(cid:220) skridelserne af den (cid:192)vre og nedre vurderingst»rskel. BILAG IV PLACERING AF PR˘VETAGNINGSSTEDER I FORBINDELSE MED M¯LING AF BENZEN(cid:220) OG CARBONMONOXIDKONCENTRATIONERNE I LUFTEN F(cid:192)lgende faktorer tages i betragtning ved faste m¿linger: I. (cid:217)Makroskalaplacering Pr(cid:192)vetagningssteder med sundhedsbeskyttelsesform¿l anbringes: i) s¿ der skaffes oplysninger om de steder i zonerne eller byomr¿derne, hvor befolkningen antages at blive direkte eller indirekte udsat for de st(cid:192)rste koncentrationer i l(cid:192)bet af et tidsrum, som er signifikant i forhold til gr»nsev»rdiens ((cid:220)v»rdiernes) midlingstid 24. 2. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 53/13 ii)(cid:217)s¿ der skaffes oplysninger om niveauerne p¿ andre steder i zonerne og byomr¿derne, som er repr»sen(cid:220) tative for de niveauer, befolkningen uds»ttes for i almindelighed. Pr(cid:192)vetagningsstederne anbringes i almindelighed, s¿ m¿ling af meget sm¿ mikromilj(cid:192)er i deres umiddelbare n»rhed undg¿s. Som grundregel anbringes pr(cid:192)vetagningsstederne, s¿ pr(cid:192)verne er repr»sentative for luft(cid:220) kvaliteten p¿ trafikerede steder i en omkreds af mindst 200(cid:216)m2 og for en storbybaggrund p¿ adskillige kvadratkilometer. Pr(cid:192)vetagningsstederne skal ogs¿ s¿ vidt muligt v»re repr»sentative for tilsvarende lokaliteter, der ikke ligger i deres umiddelbare n»rhed. Der b(cid:192)r anbringes pr(cid:192)vetagningssteder p¿ trafikheller, n¿r dette er n(cid:192)dvendigt for sundhedsbeskyttelsen. II. (cid:217)Mikroskalaplacering F(cid:192)lgende retningslinjer b(cid:192)r s¿ vidt muligt f(cid:192)lges: -(cid:217)str(cid:192)mningerne omkring pr(cid:192)vetagerens indsugningstrakt b(cid:192)r foreg¿ uh»mmet af forhindringer, der kan p¿virke luftstr(cid:192)mmen i pr(cid:192)vetagerens umiddelbare n»rhed (som regel i nogle meters afstand fra bygninger, balkoner, tr»er og andre forhindringer og mindst 0,5(cid:216)m fra den n»rmeste bygning i forbin(cid:220) delse med pr(cid:192)vetagningssteder, der skal repr»sentere luftkvaliteten ved byggelinjen) -(cid:217)indsugningstrakten skal som regel v»re placeret mellem 1,5(cid:216)m (ind¿ndingszonen) og 4(cid:216)m over jorden. H(cid:192)jere placeringer (indtil 8(cid:216)m) kan i nogle tilf»lde v»re n(cid:192)dvendige. H(cid:192)jere placering kan ogs¿ v»re hensigtsm»ssig, hvis m¿lestedet er repr»sentativt for et stort omr¿de -(cid:217)for at undg¿ direkte indsugning af emissioner, som ikke er blandet med den omgivende luft, m¿ indsugningstrakten ikke anbringes i kildernes umiddelbare n»rhed -(cid:217)pr(cid:192)vetagerens udsugnings¿bning skal v»re anbragt, s¿ udsugningsluften ikke recirkuleres til indsug(cid:220) ningstrakten -(cid:217)placering af trafikorienterede pr(cid:192)vetagere: -(cid:217)for samtlige stoffers vedkommende skal pr(cid:192)veudtagningsstederne anbringes mindst 25(cid:216)m fra st(cid:192)rre kryds og mindst 4(cid:216)m fra midten af den n»rmeste k(cid:192)rebane -(cid:217)ved m¿ling af carbonmonoxid m¿ indsugningstrakterne kun v»re 5(cid:216)m fra fortovskanten -(cid:217)ved m¿ling af benzen skal indsugningstrakterne anbringes, s¿ pr(cid:192)verne er repr»sentative for luftkva(cid:220) liteten ved byggelinjen. Der b(cid:192)r ogs¿ tages hensyn til f(cid:192)lgende faktorer: -(cid:217)forstyrrende kilder -(cid:217)sikkerhed -(cid:217)adgang -(cid:217)adgang til elektricitet og telefon -(cid:217)stedets synlighed i forhold til omgivelserne -(cid:217)offentlighedens og personalets sikkerhed -(cid:217)det hensigtsm»ssige i at foretage pr(cid:192)veudtagningen af forskellige forurenende stoffer p¿ samme sted -(cid:217)planl»gningsbehov. III. (cid:217)Dokumentation og genbehandling af placeringen Placeringsprocedurerne b(cid:192)r allerede p¿ klassificeringsstadiet ledsages af fuldst»ndig dokumentation i form af retningsvisende fotografier af omgivelserne og detaljerede kort. Pr(cid:192)vetagningsstederne b(cid:192)r genbehandles med regelm»ssige mellemrum og ledsages af fornyet dokumentation for at sikre, at udv»lgelseskriterierne stadig er gyldige. C 53/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 24. 2. 1999 BILAG V KRITERIER FOR FASTS`TTELSE AF ANTALLET AF PR˘VETAGNINGSSTEDER I FORBIN(cid:220) DELSE MED FASTE M¯LINGER AF BENZEN(cid:220) OG CARBONMONOXIDKONCENTRATIO(cid:220) NERNE I LUFTEN Det mindste antal pr(cid:192)vetagningssteder i forbindelse med faste m¿linger for at vurdere overholdelsen af sundhedsbeskyttelsesgr»nsev»rdierne i zoner og byomr¿der, hvor faste m¿linger er den eneste oplysnings(cid:220) kilde a) Diffuse kilder Byomr¿dets eller zonens befolkning (1(cid:216)000) Hvis koncentrationerne overskrider den (cid:192)vre vurderingst»rskel Hvis de st(cid:192)rste koncentrationer ligger mellem den (cid:192)vre og nedre vurderingst»rskel 0(cid:220)250(cid:217) 250(cid:220)499 500(cid:220)749 750(cid:220)999 1(cid:216)000(cid:220)1(cid:216)499 1(cid:216)500(cid:220)1(cid:216)999 2(cid:216)000(cid:220)2(cid:216)749 2(cid:216)750(cid:220)3(cid:216)749 3(cid:216)750(cid:220)4(cid:216)749 4(cid:216)750(cid:220)5(cid:216)999 r 6(cid:216)000 1 2 2 3 4 5 6 7 8 9 10 1 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 b) Punktkilder Ved vurdering af forureningen i n»rheden af punktkilder beregnes antallet af pr(cid:192)vetagningssteder i forbindelse med kontinuerlig m¿ling p¿ grundlag af bl. a. emissionst»thed, luftforureningens sandsynlige spredningsm(cid:192)nster og risikoen for den forureningsudsatte befolkning. 24. 2. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 53/15 BILAG VI DATAKVALITETSM¯LS`TNINGER OG INDSAMLING AF LUFTKVALITETSVURDERINGS(cid:220) RESULTATER I. (cid:217)Datakvalitetsm¿ls»tninger F(cid:192)lgende datakvalitetsm¿ls»tninger for et minimalt tidsrum og minimal datafangst foruds»ttes af hensyn til vurderingsmetodernes n(cid:192)jagtighed og opstilles til vejledning for kvalitetssikringsprogrammer. Kontinuerlig m¿ling N(cid:192)jagtighed Minimal datafangst Vejledende m¿ling N(cid:192)jagtighed Minimal datafangst Minimalt tidsrum Modelberegning N(cid:192)jagtighed: 8 ugers gennemsnit ¯rlige gennemsnit Objektiv vurdering N(cid:192)jagtighed Benzen Carbonmonoxid 25(cid:216)% 90(cid:216)% 15(cid:216)% 90(cid:216)% 30(cid:216)% 90(cid:216)% 15(cid:216)% (en vilk¿rlig m¿ling om ugen, j»vnt fordelt over et ¿r, eller 8 uger j»vnt fordelt over et ¿r) 25(cid:216)% 90(cid:216)% 14(cid:216)% (en vilk¿rlig m¿ling om ugen, j»vnt fordelt over et ¿r, eller 8 uger j»vnt fordelt over et ¿r) - 50(cid:216)% 100(cid:216)% 50(cid:216)% - 75(cid:216)% M¿lingens n(cid:192)jagtighed defineres i overensstemmelse med (cid:176)Guide to the Expression of Uncertainty of Measurements(cid:133) (ISO 1993) eller ISO 5725(cid:220)1 (cid:176)Accuracy (trueness and presicion) of measurement methods and results(cid:133) (1994). Procentsatserne i skemaet g»lder individuelle m¿linger beregnet som gennemsnit i forhold til gr»nsev»rdien i det p¿g»ldende tidsrum med et konfidensinterval p¿ 95(cid:216)%, (systematisk afvi(cid:220) gelse plus to gange standardafvigelsen). N(cid:192)jagtigheden i forbindelse med kontinuerlige m¿linger skal opfattes som g»ldende i omr¿det omkring den p¿g»ldende gr»nsev»rdi. N(cid:192)jagtigheden i forbindelse med modelberegning og objektiv vurdering defineres som de m¿lte og bereg(cid:220) nede koncentrationsniveauers maksimale afvigelse i forhold til gr»nsev»rdien uden hensyn til tidsforl(cid:192)b. Kravene til minimal datafangst og minimalt tidsrum omfatter ikke datatab, som skyldes regelm»ssig juste(cid:220) ring eller normal vedligeholdelse af apparaturet. II. (cid:217)Resultaterne af luftkvalitetsvurdering F(cid:192)lgende oplysninger indsamles for zoner eller byomr¿der, hvor der benyttes andre kilder end m¿ling, for at supplere m¿leresultaterne eller som eneste middel til luftkvalitetsvurdering: -(cid:217)en beskrivelse af vurderingsaktiviteterne -(cid:217)den anvendte metode med henvisninger til metodebeskrivelser C 53/16 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 24. 2. 1999 -(cid:217)data(cid:220) og oplysningskilder -(cid:217)en beskrivelse af resultaterne, herunder deres n(cid:192)jagtighed og en beskrivelse af udstr»kningen af ethvert omr¿de eller enhver vejl»ngde i den p¿g»ldende zone eller det p¿g»ldende byomr¿de, hvor koncentra(cid:220) tionerne overskrider gr»nsev»rdien ((cid:220)v»rdierne) eller gr»nsev»rdien ((cid:220)v»rdierne) + eventuelt g»ldende tolerancemargen(er), og af ethvert omr¿de, hvor koncentrationerne overskrider den (cid:192)vre eller nedre vurderingst»rskel -(cid:217)i forbindelse med gr»nsev»rdier, hvis form¿l er sundhedsbeskyttelse, angives den befolkning, der kan blive udsat for koncentrationer, som ligger over gr»nsev»rdien. Medlemsstaterne b(cid:192)r s¿ vidt muligt indsamle kort, der viser koncentrationernes fordeling inden for de enkelte zoner og byomr¿der. III. Standardisering For benzen og carbonmonoxid standardiseres m»ngden ved en temperatur p¿ 293(cid:216)K og et tryk p¿ 101,3(cid:216)kPa. BILAG VII REFERENCEMETODER FOR VURDERING AF BENZEN(cid:220) OG CARBONMONOXIDKONCEN(cid:220) TRATIONER I. (cid:217)Referencemetode for pr(cid:192)veudtagning/analyse af benzen Referencemetoden for m¿ling af benzen er den pr(cid:192)vetagningsmetode ved hj»lp af indsugning i en sorp(cid:220) tionsbeholder med senere gaschromatografisk bestemmelse, som CEN er i f»rd med at standardisere. Hvis der ikke foreligger nogen CEN standardiseret metode, kan medlemsstaterne benytte nationale standardme(cid:220) toder, som bygger p¿ samme m¿lemetode. Medlemsstaterne kan ogs¿ benytte andre metoder, hvis de kan p¿vise, at de giver samme resultater som den her n»vnte. II. (cid:217)Referencemetode for analyse af carbonmonoxid Referencemetoden for m¿ling af carbonmonoxid er den ikke(cid:220)dispersive infrar(cid:192)de spektrometiske metode, som CEN er i f»rd med at standardisere. Hvis der ikke foreligger nogen CEN(cid:220)standardiseret metode, kan medlemsstaterne benytte nationale standardmetoder, der bygger p¿ samme m¿lemetode. Medlemsstaterne kan ogs¿ benytte andre metoder, hvis de kan p¿vise, at de giver samme resultater som den her n»vnte. III. (cid:217)Referencemodelberegningsmetode Referencemodelberegningsmetoder kan ikke angives p¿ nuv»rende tidspunkt. `ndringer for at tilpasse dette punkt til den videnskabelige og tekniske udvikling vedtages efter proceduren i artikel 12, stk. 2, i direktiv 96/62/EF


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3563/98 van Klaus LUKAS aan de Commissie. Het Europees Ontwikkelingsfonds als "melkkoe"

eurovoc_concepts:
Congo
Democratic Republic of the Congo
EDF
EU financing
Lomé Convention
corruption
development aid
dictatorship
humanitarian aid
non-governmental organisation

text: 28. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 182/99 hebben gestoken. Ondanks het feit dat deze situatie bekend was, zou de leiding van DG VIII geëist hebben deze corrupte praktijken voort te zetten. (cid:31) Hoe beoordeelt de Commissie het boek van Alexandrakis „The Lost Vision”? (cid:31) Kan de Commissie aangeven welk percentage van haar middelen voor ontwikkelingshulp door corrupte regeringen van de begunstigde landen als „commissie” werd ingehouden? (cid:31) Zo ja, om welke bedragen en welke regeringen gaat c. q. ging het daarbij? (cid:31) Hoe hoog schat de Commissie de totale bedragen die dictators als Mobutu, Moi, Bokassa, enz. uit de budgetmiddelen en projectsubsidies in het kader van de Overeenkomst van Lomé achterover hebben gedrukt? (cid:31) Kan de Commissie aangeven welk percentage van het miljardenvermogen van Abacha en Mobutu door de EU is gefinancierd? (cid:31) Worden er pogingen ondernomen om uit de nalatenschap van deze corrupte despoten de aan de eigenlijke bestemming onttrokken EU-gelden terug te krijgen? Zo ja, met welk succes? Zo nee, waarom niet? (1999/C 182/132) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3563/98 van Klaus Lukas (NI) aan de Commissie (1 december 1998) Betreft: Het Europees Ontwikkelingsfonds als „melkkoe” Nikolas Alexandrakis heeft in zijn boek „The Lost Vision” de Commissie ernstige verwijten gemaakt wegens het financieel beheer van haar ontwikkelingshulp. Op instructie van de directeur-generaal van DG VIII zouden via de Lomé-fondsen ruime financiële middelen in handen van dictators terecht zijn gekomen. Zo zou het gewelddadige regime van sergeant Doe in Liberia, waar Alexandrakis als hoofd van de delegatie van de EU- Commissie geaccrediteerd is geweest, ondersteund zijn. Naar verluidt, heeft Alexandrakis de diensten in Brussel (DG VIII) ervan op de hoogte gesteld dat ministers en ambtenaren van het Doe-regime het Europees Ontwikkelingsfonds als een melkkoe beschouwden om er zelf beter van te worden (blz. 49). Zo zouden ministers gelden van de Commissie voor ontwikkelingsprojecten regelmatig en systematisch deels in eigen zak hebben gestoken. Ondanks het feit dat deze situatie bekend was, zou de leiding van DG VIII geëist hebben deze corrupte praktijken voort te zetten. (cid:31) Kan de Commissie aangeven welke bedragen van de door haar verleende rechtstreekse subsidies (Stabex, Sysmin) door de begunstigde landen voor militaire of repressieve doeleinden gebruikt zijn/worden? (cid:31) Kan de Commissie aangeven welke bedragen van de door haar verleende rechtstreekse subsidies (Stabex, Sysmin) door de begunstigde landen gebruikt worden/zijn voor de financiering van potentiële en bestaande, bij de burgeroorlog betrokken legereenheden (zie sergeant Doe)? (cid:31) Welke mogelijkheden heeft de Commissie om dit te voorkomen? (cid:31) Heeft de Commissie ooit ernstige pogingen in het werk gesteld om dit te voorkomen? (cid:31) Hoe denkt de Commissie deze verkwisting van miljarden voortaan te vermijden?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3548/98 af Ursula STENZEL til Kommissionen. Den Europæiske Centralbank

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Central Bank
monetary policy

text: 21. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 207/87 (1999/C 207/115) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3545/98 af Friedrich Wolf (V) til Kommissionen (18. november 1998) Om: Skatteharmonisering Hvilke konklusioner har Kommissionen i sinde at drage af de ændrede forhold i Rådet som følge af valgene til Forbundsdagen i Tyskland, for så vidt angår skatteharmonisering og skattemæssig samordning? Er der som følge af, at De Grønne og socialdemokraterne nu, ligesom i andre store medlemsstater, også i Tyskland danner regering, nye chancer for, at dumping-skattekonkurrencen mindskes i Europa? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (14. januar 1999) Den 1. december 1997 støttede Økofin-Rådet enstemmigt bekæmpelse af skadelig skattekonkurrence. Det blev klart bekræftet igen af Økofin-Rådet den 1. december 1998. Ønsket om at reducere de forvridninger, der stadig findes på det indre marked, undgå for store skatte- provenutab og orientere skattesystemerne i en mere beskæftigelsesfremmende retning, samt en erkendelse af, at der er behov for en samordnet indsats på europæisk plan gav anledning til vedtagelse af en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning, der skal bremse skadelige skatteforanstaltninger. Der var enighed om at indgå en sådan politisk forpligtigelse. Det ærede medlem er sikkert enig med Kommissionen i, at det er udtryk for en positiv holdning, som fortsat bør støttes. (1999/C 207/116) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3548/98 af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen (1. december 1998) Om: Den Europæiske Centralbank Det fremgår af en ny undersøgelse foretaget af »Centre for Economic Policy Research« (CEPR), at cheferne for de nationale centralbanker i medlemstaterne har for stor magt i ECB i forhold til direktionen. Der er fare for, at medlemmerne i for høj grad lader sig styre af deres egne landes interesser. Dette vil frem for alt kunne gøre sig gældende, når der skal træffes hurtige beslutninger. Hvordan bedømmer Kommissionen denne undersøgelse, der bl. a. også kritiserer det manglende banktilsyn og manglen på klare strukturer ved krisestyring? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (5. februar 1999) Den pågældende undersøgelse er bestemt 8 ligesom andre nylige undersøgelser om det samme emne 8 et nyttigt bidrag i den offentlige debat om formuleringen af pengepolitikken i Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU). Kommissionen mener, at bestemmelserne i traktaten og statutten for det europæiske system af centralbanker (ESCB) om strukturen, opgaverne og instrumenterne er fyldestgørende for at føre en effektiv og stabilitetsorienteret fælles pengepolitik i euroområdet