title: Nařízení Komise (ES) č. 2491/98 ze dne 18. listopadu 1998, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 3448/93 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
agro-industry
customs tariff
export
import
trading operation

text: 03/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 131 31998R2491 L 309/28 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 19. 11. 1998 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2491/98 ze dne 18. listopadu 1998, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 3448/93 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů (1), ve znění nařízení (ES) č. 1097/98 (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení, vzhledem k tomu, že od přijetí uvedeného nařízení byla celní a statistická nomenklatura Společenství (kombinovaná nomen- klatura) změněna; že je proto třeba aktualizovat jeho přílohy, Článek 1 Příloha B nařízení tohoto nařízení. (ES) č. 3448/93 se nahrazuje přílohou Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 18. listopadu 1998. Za Komisi Martin BANGEMANN člen Komise (1) Úř. věst. L 318, 20. 12. 1993, s. 18. (2) Úř. věst. L 157, 30. 5. 1998, s. 1. 132 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 24 PŘÍLOHA „PŘÍLOHA B TABULKA 1 Popis zboží Podmáslí, kyselé mléko a smetana, jogurt, kefír a jiné fermentované (kysané) nebo acidofilní mléko a smetana, též zahuštěné nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla nebo ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao – Jogurt, ochucený nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao – Ostatní, ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao Kód KN ex 0403 0403 10 51 až 0403 10 99 0403 90 71 až 0403 90 99 0405 20 10 až 0405 20 30 Mléčné pomazánky s obsahem tuku nepřesahujícím 75 % hmotnostních, avšak převyšujícím 39 % hmotnostních 0710 40 00 Kukuřice cukrová, též vařená ve vodě nebo páře, zmrazená 0711 90 30 Kukuřice cukrová prozatímně konzervovaná (např. oxidem siřičitým nebo ve slané vodě, sířenou vodou nebo přidáním jiných konzervačních látek), ale v tomto stavu nevhodná k používání ex 1517 Margarin; přípravky nebo směsi jedlých živočišných nebo rostlinných tuků nebo olejů nebo frakcí různých tuků nebo olejů této kapitoly, jiné než jedlé tuky nebo oleje nebo jejich frakce čísla 1516 1517 10 10 – Margarin, vyjma tekutý margarin, s obsahem tukových látek pocházejících z mléka převyšujícím 10 % hmotnostních, avšak nepřesahujícím 15 % hmotnostních 1517 90 10 – Ostatní, s obsahem tukových látek pocházejících z mléka převyšujících 10 % hmotnostních, avšak nepřesahujících 15 % hmotnostních 1702 50 00 Chemicky čistá fruktosa ex 1704 Cukrovinky (včetně bílé čokolády) neobsahující kakao; vyjma výtažků z lékořice s obsahem více než 10 % hmotnostních sacharosy, bez přísad jiných látek, kódu KN 1704 90 10 1806 Čokoláda a ostatní potravinové přípravky obsahující kakao ex 1901 ex 1902 Sladový výtažek; potravinové přípravky z mouky, krupice, škrobu nebo sladových výtažků, neob- sahující kakao nebo obsahující méně než 40 % hmotnostních kakaa, jinde neuvedené ani nezahr- nuté; potravinové přípravky čísel 0401 až 0404, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 5 % hmotnostních kakaa, jinde neuvedené ani nezahrnuté, vyjma zboží kódu KN 1901 90 91 Těstoviny, též vařené nebo nadívané (masem nebo jinými nádivkami) nebo jinak upravené, jako špagety, makarony, nudle, široké nudle, noky, ravioli (masové nebo zeleninové taštičky), cannel- loni (druh makaronů); vyjma nadívaných těstovin kódů KN 1902 20 10 a 1902 20 30; kuskus, též nepřipravený 1903 00 00 Tapioka a její náhražky ze škrobu ve tvaru vloček, zrn, perel, prachu a v podobných tvarech 1904 Výrobky z obilí získané bobtnáním nebo pražením (např. pražené kukuřičné vločky); obiloviny (jiné než kukuřice) v zrnech nebo ve formě vloček nebo jinak zpracovaná zrna (kromě mouky a krupice), předvařené nebo jinak připravené, jinde neuvedené ani nezahrnuté 03/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 133 Kód KN 1905 Popis zboží Pečivo, cukrářské výrobky a sušenky, též s přídavkem kakaa; hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, sušené těsto v listech z mouky, škrobu a podobné výrobky 2001 90 30 Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata), připravená nebo konzervovaná v octě nebo v kyselině octové 2001 90 40 Jamy, batáty (sladké brambory) a podobné jedlé části rostlin s obsahem škrobu nejméně 5 % hmotnostních, připravené nebo konzervované v octě nebo v kyselině octové 2004 10 91 Brambory ve formě mouky, šrotu nebo vloček, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo v kyselině octové, zmrazené, jiné než výrobky čísla 2006 2004 90 10 Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata), připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo v kyselině octové, zmrazená, jiná než výrobky čísla 2006 2005 20 10 Brambory ve formě mouky, šrotu nebo vloček, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo v kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006 2005 80 00 Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata), připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo v kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006 2008 99 85 Kukuřice, s výjimkou kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata), jinak upravená nebo konzervo- vaná, bez přísady alkoholu a bez přídavku cukru 2008 99 91 Jamy, batáty (sladké brambory) a podobné jedlé části rostlin s obsahem škrobu nejméně 5 % hmotnostních, jinak upravené nebo konzervované, bez přísady alkoholu a bez přídavku cukru 2101 12 98 Přípravky na bázi kávy 2101 20 98 Přípravky na bázi čaje nebo maté 2101 30 19 Pražené náhražky kávy, vyjma praženou čekanku 2101 30 99 Výtažky, esence (tresti) a koncentráty z pražených náhražek kávy, vyjma praženou čekanku 2102 10 31 a 2102 10 39 Chlebové kvasnice, též sušené 2105 00 Zmrzlina, eskymo a podobné výrobky, též s obsahem kakaa ex 2106 Potravinové přípravky jinde neuvedené ani nezahrnuté, vyjma kódy KN 2106 10 20, 2106 90 20 a 2106 90 92 a jiné než sirupy s přísadou aromatických látek nebo barviva 2202 90 91 a 2202 90 95 a 2202 90 99 Voda, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizo- vaná a nealkoholické nápoje, vyjma ovocné nebo zeleninové šťávy čísla 2009, obsahující výrobky čísel 0401 až 0404 nebo tuk získaný z výrobků čísel 0401 až 0404 2905 43 00 Mannitol (Mannit) 2905 44 D-Glucitol (sorbitol, sorbit) ex 3302 Směsi vonných látek a směsi (včetně lihových roztoků) na bázi jedné nebo více těchto látek, užívané jako suroviny v průmyslu; ostatní přípravky na bázi vonných látek, užívané k výrobě nápojů 3302 10 29 Ostatní, používané k výrobě nápojů, obsahující všechny aromatické složky charakterizující daný nápoj, jiné než mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřevyšující 0,5 %, jiné než kódu KN 3302 10 21 134 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 24 Kód KN Popis zboží ex 3501 Kaseiny, kaseináty a jiné deriváty kaseinu ex 3505 10 3505 20 3809 10 Dextriny a jiné modifikované škroby, vyjma esterifikované a etherifikované škroby kódu KN 3505 10 50 Klihy na bázi škrobů nebo dextrinů nebo jiných modifikovaných škrobů Přípravky k úpravě povrchu, k apretování, přípravky ke zrychlení barvení nebo ustálení barviv a jiné výrobky a přípravky (např. apretury a mořidla), užívané v papírenském, kožedělném a podobném průmyslu, na podkladě škrobových látek, jinde neuvedené ani nezahrnuté 3824 60 Sorbitol (sorbit) jiný než položky 2905 44 03/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 135 Kód KN ex 0505 TABULKA 2 Popis zboží Kůže a jiné části ptačího těla, s péry nebo s prachovým peřím, ptačí péra a části ptačích per (též přistřižené) a prachové peří, ne dále opracované než čištěné, dezinfikované nebo preparované z důvodu konzervace; prášek a odpad z ptačích per nebo jejich částí: 0505 10 90 – Ptačí péra užívaná k vycpávání; prachové peří, jiné než surové 0505 90 – Ostatní 0509 00 90 Přírodní houba živočišného původu, jiná než surová 1212 20 00 Řasy a jiné chaluhy, čerstvé, chlazené,zmrazené nebo sušené, též v prášku ex 1302 Rostlinné šťávy a výtažky z lékořice, chmele, pyrethra nebo z kořenů rostlin obsahujících rotenon 1302 19 30 Směsi rostlinných výtažků k přípravě nápojů nebo potravinových přípravků 1302 19 91 Ostatní, léčivé ex 1302 20 Pektany 1302 31 00 Agar-agar, též upravený 1302 32 10 Slizy a zahušťovadla ze svatojánského chleba nebo ze semen svatojánského chleba, též upravené 1505 1506 Tuk z ovčí vlny a tukové látky z něho získané, včetně lanolinu Ostatní živočišné tuky a oleje a jejich frakce, též rafinované, ale chemicky neupravené 1515 60 Jojobový olej a jeho frakce, též rafinovaný, ale chemicky neupravený 1516 20 10 Hydrogenovaný ricinový olej, zvaný „opalwax“ (opálový vosk) 1517 90 93 Jedlé směsi nebo potravinářské přípravky používané jako tvarovací ex 1518 Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a jejich frakce, vařené, oxidované, dehydratované, sířené, foukané, polymerované za tepla ve vakuu nebo v inertním plynu nebo jinak chemicky upravené, vyjma čísla 1516; směsi nebo přípravky nepoživatelných živočišných nebo rostlinných tuků nebo frakcí různých tuků nebo olejů této kapitoly, jinde neuvedené ani nezahrnuté; vyjma oleje kódů KN 1518 00 31 a 1518 00 39 1520 00 00 Glycerol surový; glycerolové vody a glycerolové louhy 1521 Rostlinné vosky (jiné než triglyceridy), včelí vosk a jiné hmyzí vosky a vorvanina (spermacet), též rafinované nebo barvené 1522 00 10 Degras 1702 90 10 Chemicky čistá maltosa 1704 90 10 Výtažky z lékořice s obsahem více než 10 % hmotnostních sacharosy, bez přísad jiných látek 1803 Kakaová hmota, též odtučněná 1804 00 00 Kakaové máslo, kakaový tuk a kakaový čaj 1805 00 00 Kakaový prášek neobsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla 2001 90 60 Palmová jádra, připravená nebo konzervovaná v octě nebo v kyselině octové 136 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 24 Kód KN ex 2008 Popis zboží Ovoce, ořechy a jiné jedlé části rostlin, jinak upravené nebo konzervované, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo alkoholu, jinde neuvedené ani nezahrnuté 2008 11 10 – Arašídové máslo 2008 91 00 – Palmová jádra ex 2101 10 Výtažky, esence (tresti) a koncentráty z kávy, čaje nebo maté a přípravky na bázi těchto výrobků; pražená čekanka, výtažky, esence (tresti) a koncentráty z ní, jiné než přípravky kódů KN 2101 12 98, 2101 20 98,2101 30 19, 210 30 99 2102 10 Aktivní droždí 2102 10 10 – Kultivované násadové kvasinky (kvasinkové kultury) 2102 10 90 – Ostatní, vyjma chlebových kvasnic 2102 20 Neaktivní droždí; jiné neaktivní jednobuněčné mikroorganismy 2102 30 00 Hotové prášky do pečiva 2103 2104 Omáčky a přípravky pro omáčky; kořenící směsi a směsi přísad pro ochucení; hořčičná moučka a připravená hořčice Polévky a bujóny; přípravky pro polévky a bujóny; homogenizované směsi potravinářských přípravků ex 2106 Potravinové přípravky jinde neuvedené ani nezahrnuté 2106 10 – Bílkovinné koncentráty a bílkovinné texturované látky 2106 10 20 – – neobsahující mléčné tuky, sacharosu, izoglukosu, glukosu ani škrob nebo obsahující méně než 1,5 % mléčných tuků, méně než 5 % sacharosy nebo izoglukosy, méně než 5 % glukosy nebo škrobu 2106 90 – Ostatní 2106 90 20 – – Složené alkoholické přípravky, jiné než založené na vonných látkách, používané k výrobě nápojů 2106 90 92 – – Ostatní přípravky neobsahující mléčné tuky, sacharosu, izoglukosu, glukosu ani škrob nebo obsahující méně než 1,5 % mléčných tuků, méně než 5 % sacharosy nebo izoglukosy, méně než 5 % glukosy nebo škrobu 2201 10 Voda, včetně minerálních vod přírodních nebo umělých a sodovek, bez přísady cukru nebo jiných sladidel, nearomatizovaná 2202 10 00 Voda, včetně minerálních vod přírodních nebo umělých a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizovaná 2202 90 10 Ostatní nealkoholické nápoje, vyjma ovocné a zeleninové šťávy čísla 2009, neobsahující výrobky čísel 0401 až 0404 nebo tuk získaný z výrobků čísel 0401 až 0404 2203 00 Pivo ze sladu 2205 ex 2207 ex 2208 Vermut a ostatní víno z čerstvých hroznů, připravené pomocí aromatických bylin nebo jiných aromatických látek Ethanol nedenaturovaný s objemovým obsahem 80 % vol nebo více; ethanol a ostatní destiláty jiný než získaný ze zemědělských produktů denaturované, s jakýmkoli obsahem alkoholu, uvedených v příloze II Smlouvy o ES Ethanol nedenaturovaný s objemovým obsahem alkoholu menším než 80 % vol, jiný než získaný ze zemědělských produktů uvedených v příloze II Smlouvy o ES; destiláty, likéry a jiné lihové nápoje 2402 Doutníky (též s odříznutými konci), doutníčky a cigarety z tabáku nebo tabákových náhražek 03/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 137 Kód KN 2403 Popis zboží Ostatní tabákové výrobky a tabákové náhražky; homogenizovaný nebo rekonstituovaný tabák; tabákové výtažky a tresti 3301 90 21 Extrahované olejové pryskyřice z lékořice a chmele 3301 90 29 Extrahované olejové pryskyřice z pyrethra nebo kořenů rostlin obsahujících rotenon; směsi rost- linných výtažků, k přípravě nápojů nebo potravinových přípravků 3301 90 31 Ostatní extrahované olejové pryskyřice, léčivé ex 3302 3302 10 21 Směsi vonných látek a směsi (včetně lihových roztoků) na bázi jedné nebo více těchto látek, užívané jako suroviny v průmyslu; ostatní přípravky na bázi vonných látek, užívané k výrobě nápojů Ostatní, používané k výrobě nápojů, obsahující všechny aromatické složky charakterizující daný nápoj, jiné než mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřevyšující 0,5 %, neobsahující mléčné tuky, sacharosu, izoglukosu, glukosu nebo škrob nebo obsahující méně než 1,5 % hmot- nostních mléčných tuků, 5 % hmotnostních sacharosy nebo izoglukosy, 5 % hmotnostních glukosy nebo škrobu 3823 Technické monokarboxylové mastné kyseliny; kyselé oleje z rafinace; technické mastné alkoholy


title: Reglamento (CE) nº 2489/98 de la Comisión de 18 de noviembre de 1998 por el que se fijan, para el período 1998/99 los coeficientes aplicables a los cereales que se exportan en forma de whisky español

eurovoc_concepts:
Spain
cereals
distillation
export refund
ratio
spirits

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 309/25 REGLAMENTO (CE) No 2489/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 18 de noviembre de 1998 por el que se fijan, para el per(cid:146)odo 1998/99 los coeficientes aplicables a los cereales que se exportan en forma de whisky espa(cid:157)ol LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2825/93 de la Comisi(cid:155)n, de 15 de octubre de 1993, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la fijaci(cid:155)n y concesi(cid:155)n de restituciones adaptadas para los cereales exportados en forma de determinadas bebidas espiri- tuosas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 3098/94 (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 5, Considerando que el apartado 1 del art(cid:146)culo 4 del Regla- mento (CEE) no 2825/93 establece que las cantidades de cereales por las que se conceder(cid:145) la restituci(cid:155)n ser(cid:145)n las cantidades de cereales puestas bajo control y destiladas, a las que se aplicar(cid:145) un coeficiente fijado anualmente para cada Estado miembro interesado; que dicho coeficiente refleja la relaci(cid:155)n existente entre las cantidades totales exportadas y las cantidades totales comercializadas de la bebida espirituosa de que se trate, sobre la base de la tendencia observada en la evoluci(cid:155)n de esas cantidades durante el n(cid:156)mero de a(cid:157)os correspondiente al per(cid:146)odo medio de envejecimiento de esa bebida espirituosa; que, de acuerdo con la informaci(cid:155)n proporcionada por Espa(cid:157)a acerca del per(cid:146)odo comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 1997 el per(cid:146)odo medio de envejeci- miento del whisky espa(cid:157)ol en 1997 era de cuatro a(cid:157)os; que es necesario fijar los coeficientes correspondientes al per(cid:146)odo comprendido entre el 1 de julio de 1998 y el 30 de junio de 1999; Considerando que el art(cid:146)culo 10 del Protocolo no 3 del Acuerdo sobre el Espacio Econ(cid:155)mico Europeo (3) excluye la concesi(cid:155)n de restituciones por exportaci(cid:155)n a Liechtens- tein, Islandia y Noruega; que, por consiguiente, procede tener en cuenta este hecho para el c(cid:145)lculo del coeficiente correspondiente al per(cid:146)odo 1998/99 en aplicaci(cid:155)n del apartado 2 del art(cid:146)culo 7 del Reglamento (CEE) no 2825/ 93; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para el per(cid:146)odo comprendido entre el 1 de julio de 1998 y el 30 de junio de 1999 los coeficientes mencionados en el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CEE) no 2825/93 y aplicables a los cereales que se utilizan en Espa(cid:157)a para la fabricaci(cid:155)n del whisky espa(cid:157)ol ser(cid:145)n los que se indican en el anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Ser(cid:145) aplicable con efecto desde el 1 de julio de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 18 de noviembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 258 de 16. 10. 1993, p. 6. (2) DO L 328 de 20. 12. 1994, p. 12. (3) DO L 1 de 3. 1. 1994, p. 1. L 309/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 11. 98 ANEXO Coeficientes aplicables en Espa(cid:157)a Per(cid:146)odo de aplicaci(cid:155)n Coeficiente aplicable a los cereales utilizados en la fabricaci(cid:155)n de whisky espa(cid:157)ol categor(cid:146)a A 1 de julio de 1998 a 30 de junio de 1999 0,0054


title: Έκθεση της Επιτροπής προς το Συμβούλιο και το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο σχετικά με το ρυθμό χρησιμοποίησης των πόρων του νέου κοινοτικού μέσου (ΝΚΜ) (εξαμηνιαία περίοδος από 01.01. έως 30.06.1998)

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU statistics
New Community Instrument
report

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 18. 11. 1998 COM(1998)661 τελικό ΕΚΘΕΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΠΡΟΣ ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΚΑΙ ΤΟ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΡΥΘΜΟ ΧΡΗΣΙΜΟΠΟΙΗΣΗΣ ΤΩΝ ΠΟΡΩΝ ΤΟΥ ΝΕΟΥ ΚΟΙΝΟΤΙΚΟΥ ΜΕΣΟΥ (ΝΚΜ) (εξαμηνιαία περίοδος από 01. 01. έως 30. 06. 1998) ΕΚΘΕΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΣΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΚΑΙ ΤΟ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ σχετικά με το ρυθμό χρησιμοποίησης των πόρων του νέου κοινοτικού μέσου (ΝΚΜ) (εξαμηνιαία περίοδος από 01. 01. -30. 06. 1998) 1. Συνολική κατάσταση στις 30. 06. 1998 Οι αποφάσεις του ΣDμβoDλίoD 83/200/ΕΟΚ (άρθρο 6) και 87/182/ΕΟΚ (άρθρο 8| σχετικά με τη χρηματοδότηση TOD ΝΚΜ προβλέπουν ότι η Επιτροπή θα καταρτίζει κάθε εξάμηνο έκθεση σχετικά με το pD0μό χρησιμοποίησης των δόσεων ΝΚΜ III και IV. Από το 1991 δεν πραγματοποιήθηκαν νέες δανειοδοτικές πράξεις και η μόνη αλλαγή της εξαμηνιαίας έκθεσης σε σχέση με την ετήσια έκθεση συνίσταται στην αποπληρωμή ληφθέντων δανείων και στις μεταβολές των τιμών των νομισμάτων. Σύμφωνα με τις κατεD0υvτήpιες γραμμές TOD Γενικού Γραμματέα για μείωση TOD αριθμού των εκΟέσείον και διαδικασιών στην Επιτροπή και αφού ζητήθηκε η γνώμη της νομικής υπηρεσίας, η εξαμηνιαία έκθεση ΝΚΜ όσον αφορά ιο πρώιο εξάμηνο κάθε έτοι>ς θα υποβάλλεται πλέον στο πλαίσιο μιας και μόνης διαδικασία^ και ταυτόχρονα μι: την ετήσια έκθεση ή την εξαμηνιαία έκθεση για το δεύτερο εξάμηνο. 11 ομαδοποίηση αυτή θα εφαρμοστεί μετά από σχετική ενημέρωση και σύμφωνη γνώμη TOD ΣDμβoDλίoD και TOD Κοινοβουλίου και υπό την προϋπόθεση ότι δεν θα πραγματοποιηθεί καμία νέα πράξη στο πλαίσιο του ΝΚΜ. Η παρούσα έκθεση καλύπτει την περίοδο από την 01. 01. -30. 06. 1998. Η μέθοδος υπολογισμού των υπογραφέντων δανείων σε σχέση με το εγκεκριμένο ανώτατο όριο των δανειοληπτικών πράξεων καθορίζεται στις διάφορες νομικές βάσεις πoD έχουν θεσπιστεί για το σκοπό αυτό: α) για το ΝΚΜ III, ο όγκος των χορηγουμένων δανείων είναι κατώτερος από τον αντίστοιχο των λαμβανομένων δανείων, προκειμένου να ληφθούν υπόψη, ανάλογα με το νόμισμα δανεισμού, το κόστος των σχετικών πράξεων και τα συναφή έξοδα· β) για το ΝΚΜ IV, το ανώτατο όριο εφαρμόζεται στα υπογραφέντα δάνεια. Το υπόλοιπο των δανειοληψιών ποικίλει ανά εξάμηνο σε. συνάρτηση με. την εξόφληση του χρέους και την τιμή των νομισμάτ<ον στα οποία έγιναν οι δανειοληψίες. Επομένως, η κατάσταση όσον αφορά το ε. ξάμηνο 01. 01. -30. 06. 199Χ απεικονίζεται στον επισυναπτόμενο πίνακα. Στις 30. 06. 1998, ο βαθμός χρησιμοποίησης Στις 30. 06. 1998, ο βαθμός χρησιμοποίησης Στις 30. 06. 1998, ο βαθμός χρησιμοποίησης περιληφθούν στην εξαμηνιαία έκθεση ήταν ο ακόλουθος: περιληφθούν στην εξαμηνιαία έκθεση ήταν ο ακόλουθος: περιληφθούν στην εξαμηνιαία έκθεση ήταν ο ακόλουθος: των δόσεων που πρέπει να των δόσεων που πρέπει να των δόσεων που πρέπει να Κατάσταση των λαμβανομένων δανείων τον ΝΚΜ στις 30. 06. 1998 | σε εκατ. ECU) Avcbtato 6pio Xpt|tn}LO?toiT|8£vta noad K K Mm NKMIV 3 000 750 2 862 669 Yttdlowro 138 (*) 81 (*) Το ειδικό δάνειο ύψους 100 εκατ. για τα ευρωπαϊκά σχέδια καινοτομίας δεν έχει ακόμη εγκριθεί από το Συμβούλιο 2. 2. 2. Κατανομή των χορηγουμένων δανείων ανά χώρα και τομέα Κατανομή των χορηγουμένων δανείων ανά χώρα και τομέα Κατανομή των χορηγουμένων δανείων ανά χώρα και τομέα Λπό το 1991 δεν έχουν πραγματοποιηθώ νέες δανειοδοτικές πράξεις. Οι Λπό το 1991 δεν έχουν πραγματοποιηθεί νέες δανειοδοτικές πράξεις. Οι Λπό το 1991 δεν έχουν πραγματοποιηθεί νέες δανειοδοτικές πράξεις. Οι εξοφλήσεις συνεχίστηκαν και, όσον αφορά ορισμένες χώρες, έχει ήδη ανακτηθεί το εξοφλήσεις συνεχίστηκαν και, όσον αφορά ορισμένες χώρες, έχει ήδη ανακτηθεί το εξοφλήσεις συνεχίστηκαν και, όσον αφορά ορισμένες χώρες, έχει ήδη ανακτηθεί το σύνολο σχεδόν των δανείων. σύνολο σχεδόν των δανείων. σύνολο σχεδόν των δανείων. Ο παρακάτω πίνακας παρουσιάζει τη συνολική εικόνα των χορηγηθέντων δανείων Ο παρακάτω πίνακας παρουσιάζει τη συνολική εικόνα των χορηγηθέντων δανείων Ο παρακάτω πίνακας παρουσιάζει τη συνολική εικόνα των χορηγηθέντων δανείων στις 30. 06. 1998, που έχουν μετατραπεί σε «ισοδύναμα λαμβανομένων δανείων». στις 30. 06. 1998, που έχουν μετατραπεί σε «ισοδύναμα λαμβανομένων δανείων». στις 30. 06. 1998, που έχουν μετατραπεί σε «ισοδύναμα λαμβανομένων δανείων». Τα δάνεια που χορηγήθηκαν σε άλλα νομίσματα έχουν μετατραπεί σε. KO 1 βάσει Τα δάνεια που χορηγήθηκαν σε άλλα νομίσματα έχουν μετατραπεί σε. KO ' βάσει Τα δάνεια που χορηγήθηκαν σε άλλα νομίσματα έχουν μετατραπεί σε. KO ' βάσει της συναλλαγματικής ισοτιμίας της τελευταίας εργάσιμης ημέρας του τριμήνου της συναλλαγματικής ισοτιμίας της τελευταίας εργάσιμης ημέρας του τριμήνου της συναλλαγματικής ισοτιμίας της τελευταίας εργάσιμης ημέρας του τριμήνου που προηγείται της υπογραφής τους. που προηγείται της υπογραφής τους. που προηγείται της υπογραφής τους. Κατανομή των ΐπογραφένιων δανείων ανά χώρα στις 30. 06. 1998 (σε εκατ. ECin Xcopa N K MI R K MH NKMffl NKMIV NKM £i3voXo °0 BeXyio Aavia Iarcavia TaXkia. IpXav5ia IxaXia Karoo Xcopec; ITopToyotXia Hv. BaatXcio 66,8 70,0 239,0 479,9 100,6 114,9 125,0 116,6 473,4 134,9 67,1 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 1 228,5 3,2 29,9 109,3 AVOIKOS. 80,0 23,6 63,2 118,2 72,3 285,7 598,7 9,9 95,8 23,6 533,5 306,1 187,4 1 206,0 424,0 3 066,3 3,2 39,8 407,1 0,4 8,6 4,9 3,0 19. 5 6. 8 49,5 0. 1 0,6 6. 6 EIJVOXO 990,5 997,5 2 861,6 668,8 678,7 6 197,1 100. 0 TOMEAE NKM in N K M IV IlapaytoyiKoi topple; 52,8 % 100,0 % Yfto5op. £<; 26,5 % Evcpycia 20,7 % 100. 0% 100,0% Παράρτημα Παράρτημα Παράρτημα ΛΗΦΘΕΝΤΑ ΑΑΝΕΙΑ ΝΚΜ ΑΝΑ ΝΟΜΙΣΜΑ: Τρέχον ύψος τον χρέους στις ΛΗΦΘΕΝΤΑ ΔΑΝΕΙΑ ΝΚΜ ΑΝΑ ΝΟΜΙΣΜΑ: Τρέχον ύψος τον χρέους στις ΛΗΦΘΕΝΤΑ ΑΑΝΕΙΑ ΝΚΜ ΑΝΑ ΝΟΜΙΣΜΑ: Τρέχον ύψος του χρέους στις 30. 06. 1998 30. 06. 1998 30. 06. 1998 N6iua|xa (SKOC. ) Avriaroixo iroao ae ae emu ECU (1) 70,0 7,5 130,4 11,5 75,0 ECU BEF DEM ESP FRF nx LUF NLG GBP CAD CHF JPY USD Duvo^o 70,0 3,8 58,5 17,5 45,1 194,9 (1) Συναλλαγματική ισοτιμία στις 30. 06. 1998. (1) Συναλλαγματική ισοτιμία στις 30. 06. 1998. (1) Συναλλαγματική ισοτιμία στις 30. 06. 1998. 4 Ι88Ν 0254-1483 Ι38Ν 0254-1483 Ι58Ν 0254-1483 <Χ)Μ(98) 661 τελικό <Χ)Μ(98) 661 τελικό <Χ)Μ(98) 661 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ ΕΓΓΡΑΦΑ ΕΓΓΡΑΦΑ ΟΚ ΟΚ ΟΚ 09 10 01 17 09 10 01 17 09 10 01 17 Αριθ. καταλόγου : ΟΒ-<. Ό-98-663~ϋΚ-Γ Αριθ. καταλόγου : ΙΈ-(:0-98-663-^Κ-</ Αριθ. καταλόγου : ΙΈ-(:0-98-663-ϋΚ-(. ' Υπηρι-σία Ηπισήμων ΒκδίΗη·(υν των Ηυρωπαϊκών Κοινοτήτων Υπηρπικι Βπκτήμων [ίκουοεωντιον Ηυρ<ι>παϊκών Κοινοτήτων Υπηρεοίχι ϋπιοήμοίν Εκδόσε<ι>ν ταη Ι ίυριικιαϊκών Κοινοτήτο>ν ί-2ι)8ί Λουξεμβούργο ί-2985 Λουξεμβούργο ί-2985 Λουξεμβούργο ίΓ


title: QUESTION ECRITE no 3545/98 de Friedrich WOLF à la Commission. Harmonisation fiscale

eurovoc_concepts:
Germany
code of conduct
fiscal policy
restriction on competition
tax harmonisation
type of business

text: 21. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 207/87 (1999/C 207/115) QUESTION ÉCRITE P-3545/98 posée par Friedrich Wolf (V) à la Commission (18 novembre 1998) Objet: Harmonisation fiscale Quelles conséquences la Commission entend-elle tirer, en matière d’harmonisation et de coordination fiscales, du nouvel équilibre politique au Conseil après les élections fédérales en Allemagne? Le fait que l’Allemagne dispose désormais, à l’instar d’autres États membres importants, d’un gouvernement composé d’écologistes et de sociaux-démocrates ouvre-t-il de nouvelles perspectives en ce qui concerne la limitation des pratiques de dumping fiscal en Europe? Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (14 janvier 1999) La lutte contre la concurrence fiscale dommageable a reçu le soutien unanime du Conseil Ecofin le 1er décembre 1997. Cet objectif a été clairement réaffirmé lors du Conseil Ecofin du 1er décembre 1998. C’est ainsi que, dans le but de réduire les distorsions existant encore au sein du marché unique, de prévenir d’importantes pertes de recettes fiscales et d’orienter les structures fiscales dans un sens plus favorable à l’emploi, la nécessité d’une action coordonnée au niveau européen a débouché sur l’adoption d’un code de conduite dans le domaine de la fiscalité des entreprises, destiné à enrayer les mesures fiscales dommageables. Cet engagement politique repose sur l’unanimité. L’Honorable Parlementaire conviendra avec la Commission qu’il s’agit là de l’expression d’une attitude positive, dont l’action mérite d’être poursuivie et encouragée. (1999/C 207/116) QUESTION ÉCRITE E-3548/98 posée par Ursula Stenzel (PPE) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Banque centrale européenne Selon une étude récente du CEPR (centre indépendant de recherche en matière de politique économique), les gouverneurs des banques centrales des États membres disposent, au sein de la BCE, de trop de pouvoir par rapport à son directoire. Le risque existe que les gouverneurs se laissent guider dans une trop grande mesure par les intérêts de leurs pays. Tel pourrait surtout être le cas lorsque des décisions doivent être prises rapidement. Que pense la Commission de cette étude, qui critique notamment l’insuffisance du contrôle des banques et l’absence de structures de gestion des crises clairement définies? Réponse donnée par M. de Silguy au nom de la Commission (5 février 1999) Il est indéniable que l’étude en question, à l’instar d’autres études récentes sur le même thème, apporte une contribution précieuse au débat public sur la manière dont se fait la politique monétaire dans une Union économique et monétaire (UEM). Néanmoins, la Commission est d’avis que les dispositions du traité et les statuts du Système européen de banques centrales (SEBC) concernant la structure, les missions et les instruments permettent de conduire, dans la zone euro, une politique monétaire unique, efficace et orientée vers la stabilité


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3575/98 del Ingo FRIEDRICH a la Comisión. Compras libres de impuestos y aranceles para agentes de la UE

eurovoc_concepts:
Belgium
European official
duty-free sale
personal effects
reduced price
servant (EU)
tax relief

text: C 142/146 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 5. 1999 La Comunicación dio, por otra parte, lugar a un debate profundo en la mesa redonda que el 25 de septiembre de 1998 reunió en Bruselas a los expertos de los Estados miembros y de la Comisión en materia de salud y SIDA. La Comisión remite directamente a Su Señoría y a la Secretaría General del Parlamento copia del acta de esta última reunión. (1) COM(98)407 final. (1999/C 142/193) PREGUNTA ESCRITA P-3575/98 de Ingo Friedrich (PPE) a la Comisión (18 de noviembre de 1998) Asunto: Compras libres de impuestos y aranceles para agentes de la UE 1. 2. 3. ¿Qué categoría de agentes de la UE pueden realizar compras libres de impuestos y aranceles? ¿Cómo justifica la Comisión tales exenciones? ¿Qué dimensiones tiene tal privilegio? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisión (17 de diciembre de 1998) Los funcionarios y agentes temporales o auxiliares con un contrato no inferior a un año pueden comprar con exención de IVA, al entrar por vez primera en Bélgica al servicio de una Institución europea en este país, ciertos bienes de uso personal en un plazo máximo de doce meses consecutivos durante un período de dos años. Los bienes que pueden ser adquiridos sin IVA, así como los requisitos para la compra de los mismos son determinados por el Ministerio de Hacienda belga. Se remite directamente una copia de la lista de los mencionados bienes y requisitos a Su Señoría y a la Secretaría General del Parlamento. Se trata de un privilegio concedido unilateralmente por Bélgica. La Comisión y demás Instituciones comunitarias con sede en Bélgica no intervienen ni en la fijación de los bienes que pueden ser adquiridos con exención de IVA ni en la determinación de los requisitos para su concesión. Cabe señalar que Luxemburgo e Irlanda conceden un privilegio similar a los agentes estatutarios de las Comunidades en su primera entrada en funciones en dichos países. A título informativo, las ventajas fiscales concedidas a los funcionarios y agentes de las Comunidades se han reducido recientemente al suprimirse, por una parte, las cuotas de carburante libre de impuestos de las que gozaban hasta 1997 los funcionarios con responsabilidades directivas y, por otra, el paquete anual de alcohol y tabaco libre de impuestos (de un valor de 1800 FB) a que tenían derecho los funcionarios. Bélgica adoptó estas dos medidas en 1997. (1999/C 142/194) PREGUNTA ESCRITA E-3675/98 de Gerhard Hager (NI) a la Comisión (7 de diciembre de 1998) Asunto: Presupuesto 1999 El proyecto de presupuesto fue aprobado en primera lectura en el PE con la denominación de «presupuesto para los contribuyentes». Se hicieron esfuerzos de ahorro, especialmente en el lado de los gastos. Sin embargo, la línea presupuestaria del PE se incrementó en un 1,7 % respecto del ejercicio precedente. Se justificó este aumentó, entre otras razones, por los costes adicionales de las próximas elecciones


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Euroopan unionin metsästrategiasta

eurovoc_concepts:
EU action
forest conservation
forestry policy
silviculture

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 11. 1998 KOM(1998) 649 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE E U R O O P AN U N I O N IN M E T S Ä S T R A T E G I A S TA Johdanto Sisällysluettelo I 1. 2. 3. II 1. 2. 3. III A. B. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. C. 1. 2. D. 1. 2. 3. 4. E. TIETTYJÄ EUROOPAN UNIONIN METSÄHÄASTEITA Yleisiä huomautuksia - Metsävarat - Euroopan unionin metsäteollisuuden rakenne ja kilpailukyky - Euroopan metsien monimuotoisuus - Metsiin kohdistuvat uhat Kestävästi hoidetut metsät tarjoavat elintärkeitä palveluja luonnolle ja yhteiskunnalle Avainkohtia YHTEISÖN JA JÄSENVALTIOIDEN YHTEINEN STRATEGINEN LÄHESTYMISTAPA Strategian yhteinen tavoite ja suuntaa-antavat periaatteet Mikä asema Euroopan unionilla olisi oltava? Jäsenvaltioiden asema YHTEISÖN TOIMINNAN PUITTEET JOHDANTO NYKYISET TOIMET JA NIIDEN KEHITYS Yhteisen maatalouspolitiikan rakenteellisiin ja liitännäistoimenpiteisiin liittyvät nykyiset säännökset Yhteisön järjestelmä metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta Metsäpalot Metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) käyttöönotto Sisämarkkinat ja kauppa Euroopan unionissa Euroopan unionin metsäteollisuus Yhteisön tuki metsäntutkimukselle Kehitysyhteistyö Kansainvälinen yhteistyö yleiseurooppalaisella ja maailmanlaajuisella tasolla Koordinointi AGENDA 2000 -TIEDONANNON MUKAISET METSÄTOIMENPITEET Jäsenvaltioiden tukeminen niiden pyrkiessä toteuttamaan kestävää metsänhoitoa Liittymistä edeltävät toimet METSÄTALOUTEEN LIITTYVIÄ ERITYISIÄ AIHEITA Metsien biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen Puun käyttö energialähteenä Ilmastonmuutos Metsien sertifiointi PÄÄTELMÄT Johdanto Euroopan parlamentti antoi 31. tammikuuta 1997 päätöslauselman Euroopan unionin metsästrategiasta EY:n perustamissopimuksen 138 b artiklan toisen kohdan mukaisesti. Päätöslauselmassa komissiota pyydettiin esittämään "Euroopan metsä strategiaa koskeva suositusten mukaisesti. lainsäädäntöehdotus" useiden näkökulmien ja Tällä tiedonannolla on kaksi tehtävää: - esitetään johdonmukainen hahmotelma Euroopan unionin metsästrategiasta - vastataan Euroopan parlamentin pyyntöön ottaen huomioon talous- ja sosiaali- komitean lausunto sekä alueiden komitean lausunto. Strategiaa on tarkasteltava kansainvälisellä tasolla hyväksyttyjen periaatteiden ja 4 sitoumusten yhteydessä sekä erityisesti YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssin' (esimerkiksi Kioton ja metsiensuojelun yleiseurooppalaisten konferenssien puitteissa. ilmastonmuutoksesta) pöytäkirja Euroopan unionin metsästrategia perustuu Euroopan metsien monimuotoisuuden, niiden monikäyttöisyyden sekä ekologisen, taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden tunnustamiseen. I Tiettyjä Euroopan unionin metsähaasteita 1. Yleisiä huomautuksia Metsävarat Arvion mukaan metsät peittävät noin 3 500 miljoonaa hehtaaria eli noin 27 prosenttia maapallon koko maa-alueesta. Yli 60 prosenttia maailman metsistä sijaitsee seitsemässä maassa: Venäjällä, Brasiliassa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Kiinassa, Indonesiassa ja Kongossa (entinen Zaire). Euroopassa on lähes 215 miljoonaa hehtaaria metsiä ja muita puualueita. Tämä vastaa lähes 30 prosenttia mantereen maa-alueesta. Metsien pinta-ala pysyy tällä hetkellä vakaana tai kasvaa, ja niiden ilmastolliset, maantieteelliset, ekologiset ja sosiaalis taloudelliset olosuhteet vaihtelevat huomattavasti. A4-0414/96, EYVL C 55, 24. 2. 1997, s. 22. Talous-ja sosiaalikomitean 24. 4. 1997 antama lausunto aiheesta "Euroopan unionin metsätalouden tila ja ongelmat sekä metsäpolitiikan kehittämismahdollisuudet", EYVL C 206, 7. 7. 1997, s. 128. CoR 268/97 lopullinen - Alueiden komitean 19. 11. 1997 antama lausunto aiheesta "Metsien hoito, käyttöjä suojelu EU:n alueella" (EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 25). YK:n ympäristö-ja kehityskonferenssi, Rio de Janeiro 1992. Strasbourg (1990), Helsinki (1993) ja Lissabon (1998). Kestävän metsänhoidon käsite määriteltiin vuonna 1993 metsiensuojelun yleiseurooppalaisessa ministerikonferenssissa seuraavasti: "metsienja metsämaiden hoitoja käyttö siten, että säilytetään niiden monimuotoisuus, tuottavuus, uusiutumiskyky, elinvoimaisuus ja mahdollisuus toteuttaa nyt ja tulevaisuudessa merkityksellisiä ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia toimintoja paikallisilla, kansallisilla ja maailmanlaajuisilla tasoilla, sekä siten, ettei aiheuteta vahinkoa muille ekosysteemeille. " Euroopan unionin metsien yhteenlaskettu pinta-ala on 130 miljoonaa hehtaaria, mikä vastaa noin 36 prosenttia sen maa-alueesta. Tästä noin 87 miljoonaa hehtaaria katsotaan hyödynnettäviksi metsiksi (niitä hoidetaan puuntuotannon sekä muuhun kuin puuainekseen perustuvien tuotteiden ja palvelujen yhteydessä). Euroopan unionin metsävarat eivät vaikuta ensi silmäyksellä tärkeiltä, kun niitä verrataan maailman muiden alueiden valtaviin pohjoisiin ja trooppisiin metsiin. Kuitenkin kun Itävalta, Suomi ja Ruotsi liittyvät Euroopan unioniin, siitä tuli maailman tuottaja, maailman suurin metsätuotteiden tuoja sekä maailman kolmanneksi suurin metsätuotteiden viejä. toiseksi suurin paperin ja sahatavaran Euroopan unionin metsäteollisuuden rakenne ja kilpailukyky • Metsäteollisuuteen kuuluvat kaikki puuta jalostavat alat, kuten sahatoiminta, puu- paneelituotanto, puurakenteiden ja puupakkausten tuotanto, sellun, paperin ja kartongin tuotanto ja jalostus sekä tuotantoketjua eteenpäin mentäessä paino- ja julkaisuala. • Metsäalalla toimii sekä maailmanlaajuisia, alueellisia että paikallisia yrityksiä. Yritysten joukossa on eräitä suuria, maailmanlaajuisesti toimivia monikansallisia yhtiöitä sekä satojatuhansia pk-yrityksiä, jotka ovat pääasiassa yksityisessä omistuksessa. • Euroopan unionin metsäteollisuuden tuotannon arvo on yhteensä lähes 300 miljardia ecua, mikä vastaa noin 10 prosenttia koko tuotantoteollisuudesta. Virallisten tilastojen mukaan metsäteollisuus työllistää noin 2,2 miljoonaa ihmistä eri puolilla unionia. • Euroopan unioni on maailman suurin metsätuotteiden myyjä ja maailman toiseksi suurin kuluttuja. Kauppatase on positiivinen. Toisaalta Euroopan unioni on raaka- aineen nettotuoja: tukkeja tuodaan pääasiassa KIE- ja IVY-maista ja puumassaa Pohjois- ja Etelä-Amerikasta ja muilta alueilta, joilla metsien kasvu on voimakasta ja kustannukset matalia. Eräillä aloilla kotimainen tarjonta on erityisen suurta, ja Euroopan unioni on erityisesti korkeamman jalostusarvon tuotteiden merkittävä viejä. • Euroopan unionin teollisuus saavuttaa etuja käyttämällä sekä uutta raaka-ainetta (ensikuitua) että kierrätettyä puuta ja paperia. • Euroopan unionin metsäteollisuus on suurelta osin riippuvainen maaseudulla hajanaisesti sijaitsevista metsävaroista. Tämä ja muut kielteiset tekijät voivat toisinaan heikentää Euroopan unionissa tuotetun puun kilpailukykyä muuhun maailmaan verrattuna. • Jotta kilpailukyky voitaisiin säilyttää tulevaisuudessa, Euroopan unionin metsä teollisuuden on varmistettava raaka-aineen varma ja kilpailukykyinen saanti sekä pyrittävä jatkuvasti erikoistumiseen, laatuun ja innovaatioon T&K-toiminnan tuella. Kuten tästä käy ilmi, metsäalalla on erittäin suuri taloudellinen merkitys Euroopan unionille. Euroopan metsien monimuotoisuus Metsätyypit vaihtelevat suuresti bioilmaston ja maaperän ominaisuuksien perusteella. Metsien ekologiset ominaisuudet voidaan jakaa useisiin kasvillisuusvyöhykkeisiin, jotka ulottuvat Välimeren eteläpuolisesta vyöhykkeestä arktiseen vyöhykkeeseen sekä rannikkojen alavilta alueilta Alppien vuoristo vyöhykkeeseen. Euroopan unionin metsistä 65 prosenttia on yksityisessä omistuksessa. Koska Euroopan unionissa on noin 12 miljoonaa yksityistä metsänomistajaa, yksityiset metsät ovat pääasiassa erittäin hajanaisia ja pieniä metsäaloja: suurin osa niistä on alle laajalti Euroopan yhteisössä. 5 hehtaaria. Omistusrakenne vaihtelee kuitenkin Kreikassa ja Irlannissa valtio omistaa noin kaksi kolmannesta metsistä. Belgiassa, Espanjassa, Italiassa, Luxemburgissa, Ranskassa ja Saksassa paikalliset yhteisöt ovat tärkeitä metsänomistajia. Metsiin kohdistuvat uhat Metsien käyttö kaupunkien ja teollisuuden tarpeisiin sekä suurten infrastruktuurien luominen vähentää metsiä. Lisäksi metsiin kohdistuu muitakin vakavia uhkia, joita ovat ilmansaasteet, tulipalot, ilmastonmuutos sekä lois- ja tautivahingot. Nämä uhat voivat merkittävästi häiritä tai jopa tuhota metsäekosysteemejä. Metsäpalot tuhoavat Euroopan unionissa vuosittain 350 000-500 000 hehtaaria metsää. Ilmansaasteet puolestaan heikentävät puiden kasvua: arvion mukaan saasteet vaikuttavat näkyvästi noin kolmannekseen Euroopan metsistä. 2. Kestävästi hoidetut metsät tarjoavat elintärkeitä palveluja luonnolle ja yhteis kunnalle Metsät ovat perinteisesti toimineet ennen kaikkea puutavaran ja muiden tuotteiden, kuten hartsin, korkin, sienien ja marjojen uusiutuvana lähteenä. Tämä tarkoittaa metsien käyttöä raaka-ainelähteenä. Taloudellisen käytön lisäksi metsät tarjoavat useita muita etuja, joita voidaan pitää yhteiskunnan kannalta hyödyllisinä. Esimerkiksi vapaa-ajan lisääntymisen vuoksi metsien käyttö vapaa-ajan viettoon on sosiaalisesti yhä tärkeämpää. Lisäksi metsien suojaavaa vaikutus on hyvin arvokas esimerkiksi biologisen monimuotoisuuden, paikallisen ja alueellisen ilmaston sekä vesistöjen ja maaperän kannalta. Vuoristoalueilla metsät suojaavat myös ja eroosiolta. Viime vuosikymmenen aikana metsien hiilidioksidia sitova vaikutus on tullut yhä tärkeämmäksi. Koska metsät yleisesti täyttävät useita näistä tarkoituksista, niiden arvoa kuvaa parhaiten niiden monikäyttöisyys. Tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi maaperää ensisijaisesti suojaavassa metsässä, joka on samalla tärkeä biologisen monimuotoisuuden ja vapaa-ajan vieton kannalta, voidaan tehdä valikoivia hakkuita heikentämättä metsän muita tehtäviä. lumivyöryiltä Esimerkiksi Pohjoismaissa tehdään arvion mukaan vähintään 400 miljoonaa metsäretkeä vuodessa. Välimeren alueen metsissä maaperän eroosio on 2-3 tonnia/hehtaari/vuosi, kun taas paljaalla maalla vastaava luku on 20-30 tonnia/hehtaari/vuosi. Dobris-raportissa tuodaan esiin, että Euroopan metsien puissa ja karikkeessa on noin 2,8 miljardia tonnia hiiltä sekä maaperässä 3-4 miljardia tonnia hiiltä. Fossiilisista polttoaineista vapautuu Euroopan unionissa hiiltä noin 2,8 miljardia tonnia neljässä vuodessa. 3. Avainkohtia Metsiä koskevia tärkeitä aihealueita ovat: - metsätalouden kehittäminen osana maaseudun kehittämistä sekä erityisesti työpaikkojen luomista ja säilyttämistä maaseudulla - luonnonympäristön ja metsäperinnön suojelu (esimerkiksi maaperän suojelu, eroosion hallinta, vedensääntely, ilmanlaadun parantaminen, hiilen sitominen, ilmastonmuutoksen sekä biologinen monimuotoisuus) sekä vaurioituneiden metsien kunnostaminen luonnollisten kasvupaikkojen estäminen, suojelu - metsien sosiaalisten ja vapaa-aikaan liittyvien tehtävien säilyttäminen - ekologisesti, taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti kestävän metsänhoidon edistä minen sisämarkkinoilla Euroopan unionin kansainvälisten velvoitteiden ja Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisesti - kansainvälisen ja yleiseurooppalaisen metsiensuojelua koskevan yhteistyön tukeminen Euroopan ja maailman tasolla (lisätietoja jäljempänä) pyrkien erityisesti estämään metsien tuhoutuminen muualla maailmassa, koska tällä voisi olla pitkän aikavälin vaikutuksia metsien kestävyyteen ja koko maailman ympäristöön - viidennen ympäristö toimintaohjelman tavoitteiden saavuttaminen sekä metsien vähenemisen estäminen ja niiden suojelu häviämiseltä, metsäpaloilta ja ilman saasteilta - metsien aseman korostaminen hiilen sitojina sekä puutuotteiden aseman parantaminen hiilivarastoina erityisesti Kioton kokouksen jälkeisessä ilmapiirissä - puun j a muiden metsätuotteiden ympäristöetuj en korostaminen - Euroopan unionin metsäteollisuuden kilpailukyvyn varmistaminen. YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssi flJNCED) ja sitä seuraavat toimenpiteet YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa, joka pidettiin Rio de Janeirossa vuonna 1992, korostettiin metsien asemaa kestävässä kehityksessä ja ympäristönsuojelussa. Kaikki osallistuneet maat ovat tunnustaneet kestävän metsänhoidon perustavaa laatua olevaksi suuntaa-antavaksi periaatteeksi. Seuraavat sitoumukset ovat erityisen tärkeitä: • oikeudellisesti sitomaton arvovaltainen kannanotto yleisen yksimielisyyden saavuttamiseksi kaiken laisten metsien hoidon, säilyttämisen ja kestävän kehityksen periaatteista • Agenda 21 :n 11 luku (metsien häviämisen estäminen), jossa esitetään neljä pääperiaatetta: - kaikenlaisten metsien, luonnonmetsien ja viljelymetsien moninaisten tehtävien ja käyttömuotojen säilyttäminen - kaikkien metsien suojelun, kestävän hoidon ja säilyttämisen edistäminen sekä vaurioituneiden - alueiden kunnostaminen, uudistaminen, metsittäminen ja muu parantaminen tehokkaan käytön ja arvioinnin edistäminen, jotta voidaan hyödyntää metsien, luonnonmetsien ja viljelymetsien tarjoamia tuotteita ja palveluja täysimääräisesti - metsien suunnittelua, arviointia ja järjestelmällistä seurantaa koskevien valmiuksien luominen ja/tai lujittaminen sekä tähän liittyvät ohjelmat, hankkeet ja toiminta, mukaan lukien kauppa ja prosessit. • biologista monimuotoisuutta, aavikoitumista sekä ilmastonmuutosta koskevat yleissopimukset sekä niiden pöytäkirjat ja työohjelmat (esimerkiksi Kioton pöytäkirja). Kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen prosessi on otettava huomioon laadittaessa Euroopan unionin metsästrategiaa. Tämä koskee erityisesti seuraavia asioita: - - kestävän kehityksen edistäminen metsien kehittämistä koskevassa yhteistyössä panemalla täytäntöön tästä prosessista johtuvien metsiin liittyvien sitoumusten toteuttaminen Euroopan tasolla kansainvälisen metsäpaneelin (1PF) ehdotukset - metsiä koskevan poliittisen vuoropuhelun jatkaminen kansainvälisellä neuvottelemaan oikeudellisesti sitovasta välineestä kaikenlaisia metsiä varten. tasolla pyrkien samalla Metsien suojelun yleiseurooppalainen prosessi Euroopan metsien suojelua koskevat ministerikonferenssit ovat tärkeä aloite Euroopan valtioiden (38 Euroopan valtion sekä Euroopan yhteisön) välisessä yhteistyössä, jolla edistetään Euroopan metsien suojelua ja kestävää hoitoa. Ministerikonferenssit edustavat Euroopan valtioiden yhteistä vastausta ja poliittista sitoutumista metsävarojen kestävään hoitoon ja säilyttämiseen Agenda 21:ssa ja UNCED:n hyväksymässä oikeudellisesti sitomattomassa asiakirjassa "Metsäperiaatteet" esitettävällä tavalla ottaen huomioon Euroopan metsien erityiset olosuhteet ja tarpeet. Euroopan maat ja Euroopan unioni hyväksyivät Strasbourgissa (1990), Helsingissä (1993) ja Lissabonissa (1998) pidetyissä konferensseissa seuraavat päätöslauselmat: 51 : Euroopan pysyvien näytteenottoalojen verkosto metsäekosysteemien seurantaa varten 52 : Metsien geneettisten voimavarojen säilyttäminen 53 : Euroopan metsäpalojen hajautettu tietokanta 54 : Vuoristometsien hoidon mukauttaminen uusiin ympäristöolosuhteisiin 55 : Puufysiologian tutkimusta koskevan EUROSILVA-verkoston laajentaminen 56 : Metsäekosysteemien eurooppalainen tutkimusverkko Hl : Euroopan metsien kestävän hoidon ja käytön yleisperiaatteet H2 : Euroopan metsien biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevat yleisperiaatteet H3 : Metsäalan yhteistyö taloudellisessa muutoksessa olevien maiden kanssa H4 : Strategia Euroopan metsien sopeuttamiseksi pitkällä aikavälillä ilmastomuutosten vaikutuksiin LI : Ihmiset, metsät ja metsätalous: kestävän metsänhoidon sosiaalis-taloudellisten osatekijöiden edistäminen L2 : Yleiseurooppalaiset perusteet, indikaattorit ja toiminnallisen tason suuntaviivat kestävää metsänhoitoa varten Päätöslauselmat kattavat Euroopan metsien suojelun, säilyttämisen ja kestävän kehittämisen tärkeimmät osatekijät, ja niissä asetetaan suuntaviivat näiden kolmen tavoitteen saavuttamiseksi. Ne kattavat myös biologisesta monimuotoisuudesta tehtyyn yleissopimukseen liittyvien tavoitteiden toteuttamisen. Päätös lauselmien kattavuus on tärkeä syy siihen, miksi Euroopan parlamentti on painottanut yleiseurooppalaisen prosessin tärkeyttä Euroopan unionin metsästrategiassa. II Yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteinen strateginen lähestymistapa 1. Strategian yhteinen tavoite ja suuntaa-antavat periaatteet Euroopan unionin metsästrategian kokonaistavoitteena olisi oltava metsien kestävän kehittämisen ja hoidon edistäminen YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa hyväksyttyjen metsäperiaatteiden mukaisesti sekä metsiensuojelua käsittelevän yleiseurooppalaisen ministerikonferenssin antamassa päätöslauselmassa määriteltä vällä tavalla (kuten edellä mainitaan). Tämä lähestymistapa olisi määriteltävä ja toteutettava kansallisilla tai alueellisilla metsäohjelmilla tai jäsenvaltioiden muilla vastaavilla välineillä sekä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan yhteisön toimilla silloin, kun tällä voidaan saavuttaa lisäarvoa. Euroopan unionin metsästrategiassa olisi noudatettava seuraavia suuntaa-antavia periaatteita: - yhteisön politiikkojen tavoitteiden edistäminen - - - jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin kansainvälisten sitoumusten noudattaminen joustavan perusteella lähestymistavan aikaansaaminen erityisesti toissijaisuusperiaatteen tuotteiden vapaata liikkuvuutta ja kilpailun vapautta koskevien periaatteiden noudattaminen sekä kilpailun vääristymisen estäminen - Euroopan unionin metsäalan kilpailukyvyn parantaminen, mukaan lukien metsätalous ja metsäteollisuus - vaurastumisen sekä maaseudun ja teollisuuden työllisyyden edistäminen kestävässä yhteiskunnassa ja erityisesti maaseutualueilla, joilla ei ole juurikaan muita vaihto ehtoja taloudelliseen toimintaan - kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun sisällyttäminen metsäpolitiikkoihin. 2. Mikä asema Euroopan unionilla olisi oltava? Euroopan unionista tehdyissä sopimuksissa ei määrätä erityisestä yhteisestä metsä politiikasta. Metsien hoito, säilyttäminen ja kestävä kehitys ovat kuitenkin olennaisia aihepiirejä nykyisissä yhteisissä politiikoissa, kuten yhteisessä maatalouspolitiikassa, sisämarkkina-asioissa, maaseudun kehittämisessä, ympäristöasioissa, kaupassa, tutkimuksessa, teollisuusasioissa, kehitysyhteistyössä ja energiapolitiikassa. Sopimuksen mukaisiin nykyisiin velvoitteisiin liittyvän toiminnan perustana ovat seuraavat asiat: • monikäyttöiset metsät ovat olennaisia maaseudulle ja ne muodostavat maaseudun integroidun kehittämispolitiikan erityisesti otettaessa huomioon niiden vaikutus tuloihin ja työllisyyteen sekä niiden ekologinen ja sosiaalinen arvo tärkeän osatekijän • metsät ja niiden monimuotoisuus ovat tärkeä osa Euroopan luonnonympäristöä, ja ja säilyttäminen kuuluvat useiden yhteisön politiikkojen niiden suojelu soveltamisalaan sekä erityisesti tiettyjen ympäristöasioiden, kuten Euroopan unionin biologista monimuotoisuutta koskevan strategian, Natura 2000 -ohjelman ja ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanon alaan • sisämarkkinasäännöt. mukaan lukien valtion tukea, yritysyhteenliittymiä ja kartelleja koskevat Euroopan unionin kilpailusäännöt, koskevat myös metsätuotteita ja erityisesti puuta (sekä korkkia ja hartseja). toimet vaikuttavat Monet nykyisten yhteisön politiikkojen mukaiset merkittävästi metsiin. Toisaalta yhteisön politiikkojen ja kansallisten metsä politiikkojen välillä on välittömiä ja välillisiä yhteyksiä. Euroopan yhteisöllä on tämän vuoksi olennainen asema jäsenvaltioiden ja yhteisön strategian yhteydessä asettamien tavoitteiden saavuttamisessa. tärkeät 3. Jäsenvaltioiden aseina toissijaisuusperiaatteen mukaisesti metsäohjelmien Jäsenvaltiot vastaavat tai vastaavien välineiden kehittämisestä ja toteuttamisesta. Ohjelmat ovat olennaisia välineitä, joilla toteutetaan YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa määritetyt toimintaehdotukset, periaatteet, hallitustenvälisen metsäpaneelin (IPF) antamat Strasbourgissa, Helsingissä yleiseurooppalaisten konferenssien antamat päätöslauselmat sekä kansainvälisiin yleissopimuksiin (jotka koskevat esimerkiksi ilmastonmuutosta, biologista monimuotoisuutta, aavikoitumista ja valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista) sekä viidenteen ympäristötoimintaohjelmaan liittyvät jäsenvaltioiden aloitteet. ja Lissabonissa pidettyjen III Yhteisön toiminnan puitteet A. Johdanto Kun otetaan huomioon nykyiset yhteisön metsätoimet, Euroopan unionin metsästrategiaa koskeva yhteisön lainsäädäntökehys perustuu ennen kaikkea komission kahteen ehdotukseen Agenda 2000 -tiedonannon yhteydessä. Ne ovat ehdotus uudeksi asetukseksi maaseudun kehittämisen tukemisesta sekä ehdotus liittymistä yhteisön valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana. Ehdotettu lainsäädäntökehys ja nykyiset toimet muodostavat yhdessä Euroopan komission vastauksen Euroopan parlamentin aloitteeseen. ja maaseudun kehittämistä koskeville tuesta maataloutta Kansalliset tai alueelliset metsäohjelmat muodostavat yleiset puitteet metsätalousasioiden käsittelemiseksi kestävän metsänhoidon yhteydessä. Ne ovat välineitä, joilla suunnitellaan, toteutetaan ja seurataan metsätaloutta ja metsiin liittyvää toimintaa. Lisäksi asianomaiset osapuolet toteuttavat niiden avulla ohjelmia ja toimia yhteisesti ja koordinoidusti yhdessä sovittujen tavoitteiden ja strategioiden mukaisesti. KOM (1998) 158 lopullinen - Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen (EYVL C 170, 4. 6. 1998, s. 67). KOM (1998) 153 lopullinen (EYVL C 150, 16. 5. 1998, s. 14). Tässä tiedonannossa ei arvioida aikaisemmin toteutettuja metsätoimia. Metsätoimia on arvioitu esimerkiksi kertomuksessa asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamisesta maatalouden metsitystoimenpiteissä , äskettäin julkaistuissa kertomuksissa metsien sekä kertomuksessa yhteisön metsäpalojen tietojärjestelmästä15. Lisäksi tilasta rakennerahastojen hallinnoimista käytännön ohjelmista on esitetty arvioita. B. Nykyiset toimet ja niiden kehitys 1. Yhteisen maatalouspolitiikan liittyvät nykyiset säännökset rakenteellisiin ja liitännäistoimenpiteisiin Seuraavien metsätoimien jatkaminen riippuu maaseudun kehittämistä koskevasta komission ehdotuksesta Agenda 2000 -tiedonannon yhteydessä, minkä vuoksi ne mainitaan kohdassa C l: • Maatalouden metsitystoimenpiteet , joilla pyritään edistämään metsitystä vaihto ehtoisena maankäyttötapana maaseudulla sekä maatilojen metsätaloustoiminnan toimi on osa yhteisen maatalouspolitiikan kehittämistä. Tämä monialainen liitännäistoimenpiteitä (EMOTR-takuuosasto). Vuosina 1993-1997 metsitettiin yli 500 000 hehtaaria viljelysmaata, ja noin 26 000 maanviljelijää on hyödyntänyt järjestelmää parantamalla nykyisiä metsiään uusilla investoinneilla. Vaikka onkin liian aikaista tehdä lopullisia päätelmiä toimenpiteiden lyhytaikaisen toteuttamien perusteella, edellä mainitussa kertomuksessa asetuksen soveltamisesta tuodaan esiin myönteisiä havaintoja asetuksessa asetetuista tavoitteista: - järjestelmä on edistänyt maaseudun kehittämistä rohkaisemalla monipuolista toimintaa, dynaamista maankäyttöä ja maaseudun asianmukaista säilyttämistä, vaikka metsitys onkin luultavasti vaikuttanut vain vähän maatalouden ylituotannon pienentämiseen - on saatu aikaan useita myönteisiä ympäristövaikutuksia, joita ovat muun muassa eroosion ja aavikoitumisen estäminen, biologisen monimuotoisuuden tukeminen sekä vesistöjen säännöstely - asetuksen vaikutus aluesuunnittelupolitiikan ja kansallisten metsäpolitiikkojen tavoitteisiin. • Järjestelmä maaseudun metsien kehittämiseksi ja parhaaksi mahdolliseksi hyödyn- 17 tämiseksi , jonka sisältämillä laaja-alaisilla metsätoimilla edistetään metsien taloudellisia, ekologisia ja sosiaalisia tehtäviä tavoitteiden 1, 5(b) ja 6 toimenpide ohjelmien mukaisesti. Lisäksi tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueiden aluekehitystoimet voivat sisältää metsäalaan liittyviä toimenpiteitä. Yhteisö tukee alueita hyvin monilla toimenpiteillä, kuten perustamalla ja kehittämällä taimitarhoja, tukemalla maaperän ja vesistöjen suojelua, laajentamalla ja uudistamalla metsiä alueilla, joilla Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamis suunnitelmasta (KOM (97) 630 lopullinen, 28. 11. 1997). Metsien tila Euroopassa, Kertomus vuodelta 1998, ISSN 1020-587X. Metsäpalot Euroopan unionin eteläosissa vuosina 1989-1993, ISBN 92-827-5369-7. Neuvoston asetus (ETY) N:o 2080/92 (EYVL L 215, 30. 7. 1992, s. 96). Neuvoston asetus (ETY) N:o 1610/89 (EYVL L 165, 15. 6. 1989, s. 3). 10 esiintyy maaperän eroosion ja tulvien vaara, uudistamalla metsäpalojen tai muiden luonnollisten tekijöiden vahingoittamia metsiä, parantamalla metsänhoitoa ja perusrakenteita sekä antamalla alkutukea metsänhoitoyhdistyksille. Etusijalle asetetaan alueelliset ohjelmat sellaisilla alueilla, joilla metsänhoidon tukeminen voi auttaa parantamaan alueen taloutta, joilla maaperän ja vesivarojen säilyttämisellä sekä eroosion estämisellä on tärkeä merkitys tai joilla metsien yhteiskunnalliset ja vapaa-ajan viettoon liittyvät tehtävät ovat erityisen tärkeitä. • Metsäalan kehittäminen parantamalla metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytyksiä , mikä mahdollistaa tavoitteen 5(a) puitteissa teollista toimintaa edeltävän metsätaloustoiminnan tukemisen. Toimintaan kuuluvat muun muassa hakkuut, karsinta, kuorinta, katkonta, varastointi, suojakäsittely ja kuivaus. Rahoitusta myönnetään pääasiassa pk-yrityksille, joiden ja rationalisointi voivat tukea maaseudun ja maaseutuympäristön parantamista ja taloudellista kehitystä. rakennemuutos 19 tehokkaalla seurantajärjestelmällä, toimenpiteen avulla kartoitetaan metsävaurioita yhdenmukaisesti 2. Yhteisön järjestelmä metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta ja Tämän säännöllisin väliajoin hyödyntäen soveliasta havaintoverkkoa. Kartoitus sisältää tietoja metsävaurioiden laajuudesta ja etenemisestä Euroopan unionin eri alueilla. seurataan Lisäksi pysyvällä Euroopan näytealaverkostolla, pyritään ymmärtämään ilmansaasteiden ja muiden tekijöiden vaikutusta metsäekosysteemeihin keräämällä tarkkoja tietoja useiden metsäsaasteiden laajuudesta ja kehittymisestä sekä ekologisista perus muuttujista. Euroopan komissio ja YK:n Euroopan talouskomissio julkaisevat vuosittain kertomuksen Euroopan metsien tilasta. "Metsien tila Euroopassa: Kertomus vuodelta 1998" tuo esiin laajoilla alueilla Euroopassa. Tämä johtuu pääasiassa ilmansaasteista ja pitkistä kuivista kausista erityisesti Etelä-Euroopassa. jossa metsäekosysteemejä lisääntymisen lehtikadon tasaisen Tässä järjestelmässä olisi kehitettävä tieteellisen katsauksen perusteella puitteet toimivalle seurantajärjestelmälle, jolla on ensisijainen asema tämän alan toiminnassa ja joka kattaa erilaisia mahdollisesti vaikuttavia tekijöitä, kuten ilmansaasteet, ilmastonmuutoksen, taudit, tuhohyönteiset tai muut metsäekosysteemeissä esiintyvät stressitekijät. Sen myös muodostaisi vankan tiedollisen pohjan päättäjille ja tutkijoille, jotta voidaan parantaa metsäekosysteemien suojelua. Komissio aikoo perustaa vuonna 1999 työryhmän, johon osallistuu tutkijoita ja muita osapuolia, jotta voidaan laatia kriittinen katsaus tietämyksen nykyisestä tasosta ja tähänastisesta toiminnasta saaduista kokemuksista. Lisäksi halutaan pohtia uusia näkökulmia, jotka koskevat nykyisen lainsäädännön muuttamista vuonna 2001. Yksi työryhmän tärkeistä tavoitteista on tulevien seurantatoimien tehostaminen, jotta voitaisiin ymmärtää paremmin ilmansaasteiden ja muiden stressitekijöiden vaiku tuksia Euroopan metsiin ja metsäekosysteemeihin ja siten edistää IPF:n toiminta ehdotuksien (N:o 50) toteuttamista. 18 Neuvoston asetus (ETY) N:o 867/90 (EYVL L 91, 6. 4. 1990, s. 7). 19 Neuvoston asetus (ETY) N:o 3528/86 (EYVL L 326, 21. 11. 1986, s. 2). 11 Ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta annetussa neuvoston direktiivissä 96/62/EY säädetään puitteista ilmanlaadun mittaukselle, ilmoittamiselle ja parantamiselle Euroopan unionissa. Siinä edellytetään paikallisia ja alueellisia toimintasuunnitelmia raja-arvojen noudattamiseksi. Lisäksi on suunniteltu ilmanlaadun, myös metsien ilmanlaadun, säännöllisen arvioinnin käyttöä paikallisten viranomaisten tärkeänä välineenä. Metsät mainitaan nimenomaisesti direktiivin liitteessä II tekijänä, joka on otettava huomioon asetettaessa raja-arvoja ja varoituskynnyksiä. Ilmansaasteiden ja erityisesti otsonin metsiin kohdistuvien vaikutuksien arviointi tietojen perusteella on tämän vuoksi tärkeää, ja se on sovitettava yhteen nykyisen toiminnan kanssa, erityisesti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja komission asetuksen (EY) N:o 1091/94 mukaisesti. 3. Metsäpalot Metsäpalot rajoittavat merkittävästi kestävää kehitystä melkein puolessa Euroopan unionin metsistä. Euroopan unioni antaa tällä hetkellä osarahoitusta metsäpalojen estämiselle maaseudun kehittämispolitiikan yhteydessä sekä yhteisön erityisellä toiminnalla, jolla pyritään suojelemaan metsiä metsäpaloilta. Toiminnalla tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä metsäpalojen estämiseksi varmistaen samalla, että muista lähteistä tuettavat metsätoimet, jotka liittyvät esimerkiksi suojelu metsäpaloalueiden maaseutualueiden kehittämiseen, ovat yhteydessä järjestelmiin yleisten metsäpalojen torjumissuunnitelmien toteuttamisen kautta. koheesiorahastosta Lisäksi tuhoamien metsäalueiden tuetaan metsäpalojen uudistamista. Tässä on ympäristötavoitteena eroosion estäminen ja vedensääntelyn varmistaminen. Metsäpalojen torjumista koskevaa toimintaa jatketaan ja lujitetaan, koska se on vaikuttanut myönteisesti suojelujärjestelmien tehokkuuteen ja koska on tärkeää saada aikaan johdonmukainen järjestelmä, jolla suojellaan nykyisiä metsiä ja uusia istutuksia. Erityistä huomiota kiinnitetään tiiviiseen yhteistyöhön pysyvän metsäkomitean asian tuntijoiden kanssa. Tämä perustuu erityisesti metsäpaloja koskevaan yhteisön tieto järjestelmään. Järjestelmä mahdollistaa metsäpalojen estämistoimenpiteiden tarkem tarpeen mukaan. Lisäksi man arvioinnin sekä järjestelmä edistää kansainvälisen yhteistyön kehittämistä sekä yleiseurooppalaisella tasolla että koko Välimeren alueella Euroopan metsien suojelua koskevien yleis eurooppalaisten konferenssien seurannan sekä IPF:n toimintaehdotusten (N:o 46) täytäntöönpanon yhteydessä. toimintalinjojen muuttamisen 20 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2158/92 (EYVL L 217, 31. 7. 1992, s. 3). 12 4. Metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) käyttöönotto21 Tässä toimenpiteessä, jota muutettiin viimeksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 1100/98 Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti, keskitytään seuraaviin tavoitteisiin: - parannetaan kansallisten metsien inventointitietojen laatua ja edistetään niissä tarvittavia muutoksia, jotta voidaan täyttää kestävää metsänhoitoa koskeva tiedontarve tiiviissä yhteistyössä epävirallisen sihteeristöjen välisen työryhmän jäsenten kanssa (työryhmässä on komission, Eurostatin, YK:n Euroopan talous- 22 ja vertailukelpoisten komission, FAO:n, OECD:n ja ITTOn edustajia ). Erityisesti olisi painotettava objektiivisten saamista yleiseurooppalaisten perusteiden ja indikaattoreiden sekä unionin metsänomistusrakenteen mukaisesti. Lisäksi on pyrittävä tutkimaan kaukohavainto- ja paikkatietotekniikoiden käyttöä, erityisesti paikkatietojen käyttöä perinteisiä tilastoja täydentävänä tietolähteenä, jotta saadaan standardoituja metsätietoja Euroopasta. tietojen - hankitaan tietoja ja parannetaan tiedonvälitystä perustamalla Euroopan unionin tietokanta, joka sisältää kaikki asianmukaiset tiedot metsätalouteen liittyvistä yhteisön toimista sekä perustiedot jäsenvaltioiden kansallisista tai alueellisista metsäpolitiikoista ja ohjelmista. - kerätään tietoja ja analysoidaan metsätalouden tulevaa kehitystä ottaen huomioon kauppa, teollisuus, työllisyys ja ympäristöasiat. Näillä toimilla edistetään IPF:n ehdotusten (N:o 89) toteutusta. 5. Sisämarkkinat ja kauppa Euroopan unionissa ja metsään perustuva kaupallinen Metsätalous talouden yksityissektoria, ja pääasiassa markkinavoimat vaikuttavat puutavaran tuotantoon, joka on pääasiallinen kaupallinen toiminta. toiminta ovat osa Euroopan unionin metsätaloutta ei voida tarkastella erillään muiden maiden metsätaloudesta. Toiminnassa on noudatettava kansainvälistä kauppaa koskevia ja Euroopan unionin muita kansainvälisiä velvoitteita. Erityisesti Maailman kauppajärjestön sääntöjä, jotka koskevat sekä kansainvälistä kauppaa että ympäristö asioita, on noudatettava käytäessä metsätuotteilla kauppaa Euroopan unionin ulkopuolisten maiden kanssa. Jäsenvaltiot kehittävät ja toteuttavat metsätaloutta koskevia verotustoimia ja julkisia tukitoimia. Jäsenvaltioiden metsätaloustukien on oltava yhteismarkkinoita koskevien sääntöjen mukaisia ja niistä on ilmoitettava komissiolle. Euroopan unioni tukee metsätaloutta yleensä rahoitusosuuksilla jäsenvaltioiden perustamien ja niiden metsäpolitiikkoihin ja -ohjelmiin sisältyvien tukijärjestelmien yhteydessä. Tällaisessa tuessa on noudatettava markkinoihin perustuvaa kurinalaisuutta ja varmistettava kilpailupolitiikan tehokas toiminta. Euroopan unionin tasolla on jo perustettu useita oikeudellisia välineitä, jotka vaikuttavat kaupalliseen toimintaan metsätalousalalla. Näitä välineitä ovat erityisesti: 21 Neuvoston asetus (ETY) N:o 1615/89 (EYVL L 165, 15. 6. 1989, s. 12). 22 Kansainvälinen trooppisen puutavaran järjestö (International Tropical Timber Organization). 13 metsätuotteiden tekniset ja ympäristöä koskevat standardit, joilla pyritään parantamaan metsätalouden ja metsäteollisuuden toimintaolosuhteita yhteisössä ja poistamaan markkinoilla esiintyviä vääristymiä ja esteitä metsänviljelyaineiston laatua ja kaupan pitämistä koskevat yhteiset säännöt, joilla pyritään varmistamaan metsänviljelyaineiston korkea laatu yhteisössä. Komissio esittää piakkoin neuvostolle ehdotuksen uudesta direktiivistä. kasvitautien valvonta: yhteisöllä on yhä tärkeämpi asema metsäekosysteemien terveyden ja elinvoiman yhteydessä, koska se vastaa unionin ulkopuolisista maista tuotavasta raakapuusta johtuvien kasvitautien torjunnasta. Komission käsityksen mukaan nykyiset ja ehdotetut yhteisön toimenpiteet mahdollis tavat metsien kaupallisen hyödyntämisen yhtenäismarkkinoilla, eikä se tämän vuoksi ehdota tässä yhteydessä uusia aloitteita. 6. Euroopan unionin metsäteollisuus Euroopan unionin metsäteollisuus haluaa edistää koko metsätalouden kestävää kehitystä säilyttämällä maailmanlaajuisen kilpailukyvyn muihin materiaaleihin nähden ympäristötavoitteiden asettamista haasteista huolimatta. Tässä hyödynnetään myös tietoyhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia. Euroopan unionin metsäteollisuutta koskevia tärkeimpiä toimintakohtia kuvaillaan erillisessä, piakkoin neuvostolle ja Euroopan parlamentille esitettävässä tiedonannossa Euroopan unionin metsäteollisuuden kestävästä kilpailukyvystä. 7. Yhteisön tuki metsäntutkimukselle Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännessä puiteohjelmassa (1994-1998) metsätalouden tutkimustoiminta kuuluu erityisohjelmaan "maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalouteen liittyvä teollisuus, elintarviketeknologia, metsätalous, vesiviljely ja maaseudun kehittäminen) (FAIR). Lisäksi monet muut erityiset TTK- ohjelmat ja toimintakokonaisuudet liittyvät metsätalouden kannalta merkittäviin aiheisiin: näitä ovat ympäristö- ja ilmasto-ohjelma, yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (INCO-ohjelma), tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva ohjelma (COST), tutkijankoulutus ja liikkuvuus sekä teknologian käytön edistäminen pk-yrityksissä. FAIR-ohjelmassa tavoitteina ovat: i) Euroopan metsäalan kilpailukyvyn lujittaminen parantamalla, yhdistämällä ja yhtenäistämällä tutkimustoimintaa Euroopassa ja ii) tuki Euroopan metsien suojelulle, kehittämiselle ja hyödyntämiselle sekä unionin sitoutumiselle metsien monimuotoiseen ja kestävään hoitoon. FAIR-ohjelmassa on kehitetty ja otettu käyttöön metsä- ja puuteollisuusketjun käsite. Alan hankkeet olivat aluksi suhteellisen pieniä sekä koon että talousarvion mukaan tarkasteltuina, ja niissä pyrittiin ratkaisemaan ketjun erityisongelmia. Hankkeet ovat kasvaneet hankekokonaisuuksiksi, joissa pyritään optimoimaan koko tuotanto- ja jalostusketjun tehokkuutta ja tuottavuutta sekä sovittamaan metsävarojen kestävä tuotanto teollisuuden ja markkinoiden tarpeisiin ja vaatimuksiin. 14 Metsien monikäyttöisen hoidon yhteydessä painotetaan erityisesti seuraavia asioita: - metsäalan sosiaalis-taloudellinen tilanne ja siihen sovellettavat politiikat; lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tarjonta-ja kysyntäennusteet - metsäekosysteemien toiminta sekä metsätalouden ja ekosysteemien välinen vuoro vaikutus - luonnollisten vaaratekijöiden ja ihmisten toiminnan vaikutukset; versotautien syyt, metsien sopeutumiskyky, metsiensuojelu sekä vaurioituneiden metsien uudis taminen - metsien kestävä ja monikäyttöinen hoito, analysointi, menetelmät ja sopivat indikaattorit, asianmukaiset metsitys-, hoito- ja -menetelmät, puiden geneettinen parantelu kasvun, vastustuskyvyn ja laadun lisäämiseksi sekä maatalouden metsätalousjärjestelmien optimointi ja hyödyntämistekniikat - korkin tuotannon tukeminen geneettisellä parantelulla sekä tuotannon, metsänhoidon, terveydensuojelun ja hyödyntämistekniikoiden parantaminen. Ympäristö- ja ilmasto-ohjelmalla edistetään metsäntutkimusta painottaen ympäristöön liittyviä metsäasioita. Ekosysteemien perustutkimuksen lisäksi on tutkittu ilman saasteiden, ilmastonmuutoksen ja kasviravinteiden vaikutuksia Euroopan metsiin. Lisäksi on kehitetty metsänhoitostrategioita metsiin sidotun hiilen määrän säilyttä miseksi sekä arvioitu maankäyttötapojen muutosten vaikutusta kaukohavainto- laitteiden ja muiden edistyneiden tekniikoiden avulla. Trooppisia metsiä koskevaa tutkimusyhteistyötä sekä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa kuvaillaan tulevassa komission tiedonannossa kehityksestä ja yhteistyöstä (katso 8 luku). teknologisen Komissio esitti huhtikuussa 1997 ehdotuksen kehittämisen viidennestä puiteohjelmasta, joka koskee vuosia 1998-2002. Ehdotuksen mukaan eurooppalaista tutkimusta tehostettaisiin ja siinä painotettaisiin enemmän tärkeimmäksi sosiaalisten ja tukivälineeksi esitetään ja "avaintoimintakokonaisuuksia", yhdistetyt tutkimusponnistelut keskitetään ongelmiin, joilla on suurta sosiaalis taloudellista merkitystä. täyttämistä. Tutkimuksen joissa monialaiset taloudellisten tutkimuksen tarpeiden ja Metsäntutkimus kuuluu erityisohjelman "elämänlaatu ja luonnonvarojen hallinta" avaintoimintakokonaisuuteen "kestävä maa-, kala- ja metsätalous, mukaan lukien maaseudun yhdennetty kehittäminen". Tavoitteena on saada aikaan menetelmiä ja välineitä metsien säilyttämistä, suojelua sekä kestävää ja monikäyttöistä hoitoa varten. Tällä tuetaan yhteisön toimenpiteiden ja kansainvälisten sitoumusten toteuttamista ja pyritään varmistamaan alan kilpailukyky ja arvostus. Lisäksi metsätalouden tuotanto ja jalostustekniikat auttavat tuomaan markkinoille uusia tai parempia metsätuotteita, joilla on suuri lisäarvo ja pienet ympäristövaikutukset. Tutkimuksessa keskitytään ensisijaisesti seuraaviin aiheisiin: - Metsien monimuotoinen hoito: metsäpoliittisten aiheiden tukeminen; monipuolis taminen (muut kuin puuhun perustuvat käyttötavat, maanviljely-metsä-laidun- järjestelmät), monimuotoinen ja kestävä hoito, jossa yhdistetään laadukas tuotanto 15 säilyttämiseen ja suojeluun; metsäekosysteemien biologinen monimuotoisuus ja metsän maaperän suojelu. - Metsävarojen kestävä ja monipuolinen käyttö: metsä- ja puuteollisuusketju, metsävarojen kestävän hoitamisen ja hyödyntämisen strategiat; tehokkaat ja ympäristöystävälliset prosessit ja kierrätystekniikat; paljon lisäarvoa sisältävät ja monipuoliset tuotteet, joissa otetaan huomioon markkinoiden tarpeet ja kuluttajien vaatimukset. "maailmanlaajuinen Metsäntutkimus pysyy tärkeänä osana erityisohjelman "ekosysteemin säilyttäminen" avaintoimintakokonaisuutta ja biologinen monimuotoisuus". Ensisijaisia aihe-alueita ovat ekosysteemit, biologisen moni muotoisuuden ja siihen mukautuminen Kioton pöytäkirjan mukaisten sitoumusten täyttämiseksi. Tähän erityisohjelmaan kuuluu myös uusiutuvia energialähteitä, erityisesti biomassaa käyttävien järjestelmien tutkimus. ilmastonmuutosta koskevat strategiat ilmastonmuutos tutkimus sekä Edellä kuvailtujen TTK-ohjelmien toteuttamiseen sisältyy myös toimintaa ja välineitä, joilla tuetaan TTK-toiminnan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä. 8. Kehitysyhteistyö foorumeissa Yhteisön metsäalan kehitysyhteistyön yleistavoitteena on kestävän metsänhoidon edistäminen kehitysmaissa maailmanlaajuista kestävää kehitystä varten. Tavoitteeseen pyritään erilaisissa kansainvälisissä sovittujen oikeudellisten ja poliittisten sitoumusten mukaisesti. Toiminnassa, jolla pyritään tämän tavoitteen saavuttamiseen, on tunnustettava metsien asema taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä, biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä, aavikoi tumisen estämisessä, ilmastonmuutosta lieventävässä hiilidioksidin sitomisessa sekä luonnollisten kasvupaikkojen ja niiden ekologisten tehtävien säilyttämisessä. Tämä edellyttää luonnonvarojen asianmukaista kehittämistä ja metsäalan eri toimijoiden aseman tunnustamista. sopimuksissa ja Euroopan yhteisö keskittää kehitysapunsa metsäalalla alueille, joilla sillä voidaan saavuttaa suurin mahdollinen myönteinen vaikutus. Tässä otetaan huomioon kehitys maiden metsävarojen sosiaalis-taloudellinen ja kulttuurinen merkitys sekä kehitys maiden eteneminen kohti kestävää kehitystä. Vuoropuhelun ja avun ensisijaisia kohteita ovat poliittinen ja institutionaalinen uudistus, toimijoiden osallistuminen, valmiuksien kehittäminen, kestävän metsän hoidon tutkimus sekä metsäekosysteemien säilyttäminen. Apua annetaan kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla, ja tähän sisältyy asiaa koskevista kansain välisistä ympäristösopimuksista johtuvien velvoitteiden täyttämisen tukeminen. Komissio esittää lähiaikoina tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille metsäalan kehitysyhteistyöstä. 9. Kansainvälinen yhteistyö - yleiseurooppalaisella tasolla: Yhteisö osallistuu jatkossakin aktiivisesti Euroopan metsien suojelua koskeneissa ministerikonferensseissa tehtyjen päätösten täytäntöönpanoon ja tukee yhteistyön 16 tällä alalla. Tämä saavutetaan erityisesti metsiensuojeluun, jatkokehitystä liittyvillä yhteisön tutkimukseen sekä metsien tieto- ja viestintäjärjestelmiin toimenpiteillä sekä nykyisillä välineillä, jotka liittyvät luonnollisten kasvu paikkojen ja geneettisten voimavarojen säilyttämiseen. Lisäksi IPF:n toiminta ehdotuksien toteuttamista jatketaan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Venäjän ja IVY-maiden pohjoisten metsien suojeluun sekä niiden ekologisen aseman ja erityisesti ainutlaatuisen biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen. - maailmanlaajuisella tasolla: Yhteisö osallistuu edelleen ennakoivasti metsiin liittyviin kansainvälisiin keskusteluihin ja neuvotteluihin, erityisesti kansainväliseen metsäfoorumiin (IFF), ja kannattaa maailmanlaajuista oikeudellisesti sitovaa välinettä, joka koskee kaikenlaisten metsien hoitoa, säilyttämistä ja kestävää kehittämistä. Yhteisön olisi lisäksi tuettava metsäalan kansainvälisten standardien kehittämistä tarpeen mukaan. 10. Koordinointi Yleiseurooppalaisten ja muiden kansainvälisten prosessien yhteydessä tehdyissä sitoumuksissa, jotka koskevat kansallisten tai alueellisten metsäohjelmien laatimista, korostetaan tehokkaan koordinoinnin etuja jäsenvaltioiden metsätalouteen vaikutta vien politiikan eri alueiden välillä. Yhteisön tasolla metsiin liittyvien yhteisön toimenpiteiden välinen koordinointi ja kuuleminen varmistetaan pääasiassa kahdessa yhteistyöelimessä: - Pysyvä metsäkomitea , joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista komission 23 edustajan toimiessa puheenjohtajana. Komitealla on kolmitahoinen tehtävä: • toiminta erityisten metsätoimenpiteiden neuvoa-antavana, sääntelevänä hallinnoivana komiteana toiminta väliaikaisena kuulemisfoorumina, joka tarjoaa metsätoimiin tai -aloit teisiin ja seurantaa yhteisön eri politiikkojen yhteydessä, kuten maaseudun kehittämisessä, ympäristöasioissa ja tutkimuk sessa liittyvää asiantuntemusta • ja • tietojenvaihto jäsenvaltioiden välillä ja komission kanssa sekä kansainvälisten metsäasioiden vapaaehtoinen yhteensovittaminen. - Neuvoa-antavat komiteat, jotka antavat neuvoja komissiolle, esittävät lausuntoja ja tukevat tiedonvaihtoa • metsien neuvoa-antava komitea , joka kokoaa yhteen metsäalan ammattilaiset tietojen ja näkemysten vaihtamiseksi eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävistä metsäasioista • puutalouspolitiikkaa käsittelevä neuvoa-antava komitea , joka kokoaa yhteen Euroopan puu- ja metsätalouden edustajat ja toimii aktiivisesti kuuden työ ryhmän kautta. 25 23 Perustettu päätöksellä 89/367/ETY (EYVL L 165, 15. 6. 1989, s. 14). 24 Päätös 98/235/EY (EYVL L 88, 24. 3. 1998, s. 59). 25 Päätös 97/837/EY (EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 95). 17 Metsäalaan liittyviä yhteisön politiikkoja käsittelevien komission yksiköiden välinen koordinointi järjestetään väliaikaisilla yksiköiden välisillä verkostoilla kyseessä olevan aihealueen mukaisesti. C. AGENDA 2000 -tiedonannon mukaiset metsätoimenpiteet 1. Jäsenvaltioiden tukeminen niiden pyrkiessä toteuttamaan kestävää metsän hoitoa Komission Agenda 2000 -tiedonannon yhteydessä esittämä ehdotus maaseudun kehittämispolitiikasta muodostaa hyvän pohjan jäsenvaltioiden tukemiselle niiden toteuttaessa strategiaa, jolla pyritään edistämään metsien hoitoa, säilyttämistä ja kestävää kehittämistä. Kun otetaan huomioon Agenda 2000 -tiedonannossa esitettävät perusperiaatteet, esimerkiksi työllisyyden edistäminen sekä luonnonympäristön laadun ja elämänlaadun parantaminen, maaseudun kehittämistä koskevien ehdotusten päätavoitteena on, että jäsenvaltiot voivat laatia integroituja ohjelmia asianmukaisella alueellisella tasolla Euroopan maaseutualueiden erilaisten tarpeiden täyttämiseksi. Kestävää metsänhoitoa koskevat toimenpiteet, jotka linkittyvät muihin maaseudun kehittämisaloitteisiin, ovat kokonaisstrategien olennainen osa. Maaseudun kehittämisohjelmien avulla yhteisö voi tukea kansallisten ja alueellisten metsäohjelmien toteuttamista maaseudun kehittämis tavoitteiden ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. tai vastaavien välineiden Jäsenvaltiot selvittävät alueellisilla ja kansallisilla ohjelmillaan tarpeensa asian mukaisella tasolla ja määrittelevät ensisijaiset tavoitteensa unionin rahoitusosuutta tehdään, jotta voitaisiin vastata varten metsästrategian esimerkiksi biologista monimuotoisuutta, ja aavikoitumista koskevista kansainvälisistä yleissopimuksista sekä IPF:n ehdotuksien toteutuksesta johtuvaan toiminnan tarpeeseen. toteuttamiseksi. Tämä ilmastonmuutosta Maaseudun kehittämispolitiikkaa koskevan komission ehdotuksen metsäluvussa vahvistetaan tuki laaja-alaisille toimille, joilla voidaan edistää metsien kestävää hoitoa ja vaikuttaa erityisiin ongelmiin, kuten biologiseen monimuotoisuuteen, ilmaston muutokseen tai puun käyttöön energialähteenä, seuraavilla tavoilla: - metsiensuojelutoimenpiteet - metsien tarjoamien sosiaalis-taloudellisten mahdollisuuksien kehittäminen ja parantaminen - metsien ekologisen arvon säilyttäminen ja lisääminen, vaurioituneiden metsien uudistaminen sekä metsien suojaavan tehtävän varmistaminen - puun uusien saantimahdollisuuksien edistäminen laajentamalla metsäalueita metsityksellä - pienten metsäalueiden yhteinen hoito perustamalla metsänomistajien yhdistyksiä - opetus- ja koulutusohjelmat, jotka on tarkoitettu erityisesti metsänomistajille ja -hoitajille ja joissa keskitytään metsätuotteiden ja -palvelujen tuotannon uusiin 18 mahdollisuuksiin ja tekniikoihin sekä tekniikoihin, joissa kunnioitetaan maiseman hoitoa ja ympäristönsuojelua. Agenda 2000 -tiedonannon yhteydessä esitettävät metsätoimenpiteet on yhdistetty maaseudun kehittämissuunnitelmaan sekä muutettuihin rahoitussääntöihin. Tavoitteen 1 tai uuden tavoitteen 2 vaatimukset täyttävillä alueilla toimenpiteet sisältyvät integroituihin ohjelmiin. Maaseudun kehittämissuunnitelmaan rakennerahastojen kuuluvat toimenpiteet, mukaan lukien metsätoimenpiteet, arvioidaan ehdotuksissa vahvistettujen periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti. Näihin sisältyvät ennakko-, väli- ja jälkiarvioinnit, tarkastellaan yhteisön rahoittamien hankkeiden tehokkuutta ja vaikutuksia. joissa 2. Liittymistä edeltävät toimet Komissio on esittänyt ehdotuksen neuvoston asetukseksi yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana. Ehdotus liittyy erityisesti seuraaviin asioihin: liittymistä valmisteleville a) tärkeimpien ja erityisten ongelmien ratkaiseminen hakijamaiden maatalouden ja maaseudun mukauttamiseksi kestävällä tavalla b) yhteistä maatalouspolitiikkaa ja siihen liittyviä politiikkoja koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpano. Maatalouden ja maaseudun kehitystuki voi koskea myös metsätaloutta, mukaan lukien metsitys, yksityisten metsänomistajien metsätilojen investoinnit sekä metsätalous tuotteiden kaupan pitäminen. Komission ehdotuksessa tuetaan yhdessä Phare- ja Tacis-ohjelmien mahdollisten toimenpiteiden kanssa Keski-ja Itä-Euroopan metsien hoitoa, säilyttämistä ja kestävää kehittämistä ja painotetaan erityisesti seuraavia ongelmia: - tärkeänä huolenaiheena on metsäekosysteemien tila, johon vaikuttavat haitallisesti pääasiassa teollisuuden saasteet tai huonosti säännelty kotitalouksien lämmitys. Näihin ympäristöasioihin on löydettävä ratkaisu useilla politiikan aloilla, kun taas metsäpolitiikassa olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan säilyttämään tai palauttamaan metsäperintö. - metsätalouden mukauttaminen sääntöihin sisämarkkinoiden edelleen epävarmaa, koska esimerkiksi omistusrakenteen kehittyminen on epäselvää. Yhteisön olisi pyrittävä siihen, että nämä maat voivat ottaa hyvällä tavalla käyttöön kestävän metsänhoidon käytäntöjä ja että voidaan välttää ympäristöä koskevia uhkia, vaikka hakkuiden lisäämistä vaaditaan voimakkaasti, kun puumarkkinat ja talous yleisesti elpyvät. Yhteisön tuki metsätuotteiden jalostamiselle ja kaupan pitämiselle olisi keskitettävä erityisesti ympäristöasioihin, jotta nämä maat ja jotta voidaan välttää pystyvät noudattamaan yhteisön ympäristönormeja kilpailun vääristyminen maailmanmarkkinoilla. on - jäsenyyttä hakeneiden maiden metsätalouden infrastruktuuria ja toimintaa on selvästikin parannettava. Instituutioiden ja valmiuksien, erityisesti metsätilastojen, kehittäminen on tärkeää liittymistä edeltävänä ajanjaksona, jotta voidaan ottaa tai vahvistaa kestäviä metsänhoitomenettelyjä. Metsänomistajien käyttöön 19 yhdistysten tai muiden tiedonlevitysrakenteiden perustamista on tuettava, jotta voitaisiin varmistaa ehdotettujen laaja soveltaminen sekä kestävän toimien metsänhoidon tavoitteiden saavuttaminen. D. Metsätalouteen liittyviä erityisiä aiheita 1. Metsien biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen— Metsien biologinen monimuotoisuus edellyttää toiminenpiteitä kolmella alueella: metsien geneettisten voimavarojen käytöstä saatavien hyötyjen säilyttäminen, kestävä käyttö sekä tasapuolinen jakaminen. Tässä yhteydessä metsien biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä tarvitaan sekä paikan päällä tapahtuvaa että muuta toimintaa. Metsien biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen voidaan saavuttaa unionissa suurelta osin asianmukaisilla metsänhoitojärjestelmillä, koska alueella on vain muutamia suuria metsäalueita, joita ei hyödynnetä kaupallisesti. Paikan päällä tehtävät toimenpiteet koskevat muun muassa kahta tärkeää näkökohtaa: a) Biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja parantaminen kaikenlaisten metsien kestävillä metsänhoitojärjestelmillä sen varmistamiseksi, että metsissä esiintyvät lajit pystyvät selviytymään luonnollisissa olosuhteissa sekä ylläpitämään tai uudistamaan populaationsa esiintymisalueillaan. Tämän vuoksi metsänhoitajien on otettava toiminnassaan huomioon useita suuntaviivoja kuten: • ekologisesta tilasta huolehtiminen erilaisilla metsänhoitotekniikoilla yhdessä liitännäistoimien kanssa (esimerkiksi kuolleen puuaineksen sekä muiden tärkeiden mikroelinympäristöjen säilyttäminen metsissä). Paikallisen geneet tisen aineksen säilyttämisessä on erityisesti painotettava uudistamismenetelmiä, kuten luonnollista uudistumista; istutettavien puulajien ja -lajikkeiden olisi oltava alkuperäisiä tai niiden olisi sovittava hyvin paikallisiin olosuhteisiin ja ekosysteemeihin. • metsäekosysteemin terveyden ja elinvoiman säilyttäminen ottaen huomioon metsäekosysteemien uudistumis-, vastustus- ja sopeutumiskyky • heikentyneiden alueiden, lajien, populaatioiden, kasvupaikkojen ja ekosystee mien uudistaminen ja kunnostaminen • biologisesti erittäin monimuotoisten metsälaidun) ärjestelmien perinteisen hoidon säilyttäminen, koska monimuotoisuus voidaan menettää, jos alueet hylätään (esimerkiksi Välimeren alue) • puunkorjuumenetelmien parantaminen, jotta vahingot voidaan pitää mahdolli simman vähäisinä • metsitystä on tehtävä siten, että se ei vaikuta kielteisesti ekologisesti kiinnos taviin ekosysteemeihin (esimerkiksi valittujen puulajien olisi sovittava hyvin paikallisiin olosuhteisiin alueisiin, kasvupaikkoihin tai merkittäviin ja 26 Katso myös KOM (1998) 42 lopullinen - Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille biologista monimuotoisuutta koskevasta Euroopan yhteisön strategiasta. 20 ja ekosysteemeihin; alueen luontaiset tai alkuperäiset lajit olisi asetettava etusijalle; uusien lajien tapauksessa olisi otettava riittävästi huomioon alku peräisen kasvillisuuden ja eläimistön säilyttäminen). Tällaiset suuntaviivat olisi yleensä toteutettava paikallisesti ja metsien biomaan- tieteellisten ja -fysiologisten ominaisuuksien ja niiden monimuotoisuuden sekä taloudellisten ja sosiaalisten tekijöiden mukaisesti. b) Metsien kestävän hoidon täydentäminen perustamalla erityisesti hoidettuja suojelu- vyöhykkeitä. Jäljellä olevien luonnonmetsien säilyttäminen ja ekologisesti erittäin herkkien alueiden suojelu on otettava erityisesti huomioon perustamalla suojelualueita. Suojelualueiden olisi edistettävä merkittävästi kaikenlaisten metsien kestävää hoitoa sekä lisättävä metsistä saatavia sosiaalisia, kulttuuriin ja ympäristöön liittyviä sekä taloudellisia hyötynäkökohtia. Tämän vuoksi tarvitaan laajempaa lähestymistapaa. Siinä biologisen moni "biologiseen alueeseen" perustuvaa muotoisuuden biologisten voimavarojen kestävään käyttöön sekä asiaa koskeviin sosiaalis-taloudellisiin seikkoihin, kun metsäalueita valitaan tai biologisten perusteiden mukaisesti metsien biologisen monimuotoisuuden kannalta kansain välisesti arvokkaiksi alueiksi. lajirikkauden, uhkien säilyttämistä yhdistetään tavoitteet koskevat lukien metsänomistajat, Kaikkien asianomaisten henkilöiden, mukaan täysi määräinen osallistuminen sekä alueiden perustamista koskevaan päätöksenteko prosessiin että niiden hoitoon on erityisen merkittävää, koska biologisen moni muotoisuuden säilyttäminen riippuu usein ihmisten toiminnan säilyttämisestä tällaisella alueella. Kaikkien hoitorajoituksien yhteydessä tarvitaan aktiivista tiedotuspolitiikkaa. Vastuullisten viranomaisten olisi varmistettava metsän omistajien osallistuminen suojelualueiden kehittämiseen. Euroopan unioni edistää tässä yhteydessä suojelualueiden perustamista "NATURA 2000"-verkostolla, joka muodostuu luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun ('lintudirektiivi') mukaisista erityissuojelualueista ja luontotyyppien direktiivin 28 sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin ('kasvupaikkadirektiivi') mukaisista erityisten suojelutoimien alueista. Näiden direktiivien mukaisesti tehtävillä toimenpiteillä pyritään säilyttämään tai parantamaan yhteisön kannalta merkittäviä luontotyyppejä ja luonnonvaraisia eläin-ja kasvilajeja ottaen huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriin liittyvät vaatimukset sekä alueelliset ja paikalliset ominaispiirteet. Yhteisön tukemissa muissa kuin paikalla toteutettavissa toimissa olisi otettava huomioon muun muassa toiminta, joka liittyy metsien geneettisten voimavarojen säilyttämiseen, kuvaukseen, keräämiseen ja käyttöön neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/9429 mukaisesti. Lisäksi seuraavien asioiden edistäminen olisi tärkeää: 27 Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, 2. 4. 1979 (EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1). 28 Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, 21. 5. 1992 (EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7). 29 EYVLL 159,28. 6. 1994, s. 1. 21 - pyrkimykset yhtenäistää metsäekosysteemien biologisen monimuotoisuuden arvioinnissa käytettävien tietojen keräämistä ja indikaattoreiden analysointia siten, ja tuetaan metsänhoitoa koskevien yleiseurooppalaisten perusteiden että indikaattoreiden soveltamista Efics-asetuksen yhteydessä. - tutkimustoiminta, joissa tarkastellaan metsänhoitojärjestelmien vaikutuksia biolo giseen monimuotoisuuteen sekä sitä, miten metsänhoitojärjestelmillä voidaan yllä pitää ja lisätä metsien biologista monimuotoisuutta säilyttäen kuitenkin niiden taloudellinen elinkelpoisuus. Jäsenvaltioilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti merkittävä asema biologista monimuotoisuutta koskevien seikkojen integroimisessa asianmukaisesti kansallisiin metsäohjelmiinsa tai vastaaviin välineisiinsä. Maaseudun kehittämistä koskevan komission ehdotuksen yhteydessä yhteisö voi tukea tällaisia jäsenvaltioiden pyrkimyksiä. Yhteisö voi erityisesti tukea toimintaa, joka koskee metsien ekologisten arvojen säilyttämistä ja lisäämistä, koulutusta, metsien ekologisen vakauden säilyttämistä ja lisäämistä, vahingoittuneiden metsien kunnos ja tamista vakavasti vaurioituneilla alueilla ekosysteemeihin mukautettua metsitystä. sekä paikallisiin olosuhteisiin Lisäksi on huomattava, että yhteisön erityiset metsänsuojelutoimenpiteet (jotka liittyvät ilmansaasteisiin ja metsäpaloihin) edistävät biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Komission Agenda 2000 -tiedonannossa ja erityisesti maaseudun kehittämistä koskevan asetusluonnoksen metsäluvussa ehdotetut toimenpiteet ovat asianmukaisia välineitä biologisen monimuotoisuuden parantamiseen. Niiden tehokkuus riippuu suurelta osin kansallisella ja alueellisella tasolla toteuttavien ohjelmien ja toimen piteiden sopivuudesta. Tämän vuoksi komissio tarkastelee edelleen metsien biologista monimuotoisuutta. Komissio esittää tämän perusteella ehdotuksia toiminnasta, joka koskee metsien biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja parantamista biologista monimuotoisuutta koskevasta Euroopan yhteisön strategiasta annetussa tiedonannossa esitettävien sitoumusten mukaisesti. Tässä otetaan huomioon myös maailman laajuisella ja yleiseurooppalaisella tasolla toteutettu toiminta. 2. Puun käyttö energialähteenä Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskevassa valkoisessa kirjassa 30 "Euroopan unionin energiapolitiikka" arvioidaan, että uusiutuvilla energialähteillä tuotetaan 12 prosenttia kokonaisenergiasta vuoteen 2010 mennessä (nykyinen osuus on alle 6 prosenttia). Tämä edellyttäisi biomassan käytön merkittävää lisäämistä energiantuotannossa vesivoiman, tuulivoiman ja aurinkoenergian suuremman käytön lisäksi. Metsien käyttöä energialähteenä hyödyntämällä nopeakiertoisia istutuksia, hakkuuylijäämiä sekä saatavilla olevaa heikkolaatuista puuta olisi suosittava. Seuraavat seikat on otettava huomioon, kun tarkastellaan metsien energiasatojen tarjoamien mahdollisuuksien lisäämistä: - puubiomassan mahdollisuuksia energialähteenä ei saisi yliarvioida metsävarojen saatavuutta koskevien yleisten teoreettisten tietojen perusteella, koska metsä- 30 KOM (1995) 682 lopullinen, 13. 12. 1995. 22 varojen luonne ja jakautuneisuus vaihtelevat, mikä osittain selittää todellisten energiankäyttömahdollisuuksien arvioimisen vaikeuden Euroopan unionin tasolla - tällä hetkellä puu on useimmiten kalliimpaa kuin energiantuotannossa käytettävät kilpailevat raaka-aineet. Tilannetta voitaisiin muuttaa verotuksella. Jäsenvaltioiden tai Euroopan unionin tasolla tehtävissä verotusmuutoksissa olisi kuitenkin otettava asianmukaisella tavalla huomioon puutuotteiden kysyntä sekä kestäviä puutuotteita koskevat teollisuuden vaatimukset. - vaikka nopeakiertoisten metsien käyttö energiantuotannossa voi osaltaan hidastaa hiilidioksidin määrän lisääntymistä ilmakehässä, olisi varmistettava, että se ei vaikuta kielteisesti ympäristöön. Yhteisön tuesta puun käytölle energialähteenä keskustellaan tällä hetkellä maaseudun kehittämistä koskevan komission ehdotuksen yhteydessä. 3. Ilmastonmuutos Metsillä on tärkeä asema maailmanlaajuisessa hiilikierrossa, kuten komission tiedon annossa "Ilmastonmuutos - Euroopan unionin strategia Kioton ympäristökokouksen jälkeisiä toimenpiteitä varten" kerrotaan. Eräillä alueilla metsät ovat hiilidioksidin nettolähteitä pääasiassa metsien häviämisen sekä heikentymisen vuoksi, kun taas toisilla alueilla, kuten Euroopassa, ne sitovat hiilidioksidia nettomääräisesti. Nykyisin on kuitenkin vain vähän tieteellistä tietoa hiilidioksidin sitoutumisesta metsäeko- systeemeihin, minkä vuoksi asiaa on tutkittava enemmän. Arvovaltaisen hallitusten välisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) arvion mukaan ennustetuista hiilidioksidi päästöistä, jotka johtuvat fossiilisten polttoaineiden maailmanlaajuisesta kulutuksesta tästä ajankohdasta lähtien vuoteen 2050 asti, noin 12-15 prosenttia voitaisiin sitoa hidastamalla metsien vähenemistä, sekä suurentamalla istutus- ja talousmetsien pinta-alaa. Amerikan mantereen trooppiset alueet tarjoavat suurimmat mahdollisuudet hiilivaraston suurentamiseen, ja niiden jälkeen tulevat Aasia ja Afrikan trooppiset alueet. Tästä huolimatta yhteisön olisi kannustettava Euroopan metsien hiilensitomiskyvyn optimointia. edistämällä metsien uudistamista Unionin alueella olevien metsien ja metsäpohjien mahdollisuuksia sitoa hiiltä voidaan hyödyntää parhaiten kehittämällä ja suojelemalla metsiämme kestävästi, vaikka vaikutuksemme maailmanlaajuiseen ongelmaan pysyykin melko vähäisenä. Lisäksi hiili sitoutuu ja varastoituu metsiin pitkällä aikavälillä, ja merkittävien vaikutusten saavuttaminen voi kestää 20-50 vuotta tai vielä kauemmin. Metsät voivat osaltaan edistää hiilen sitomista seuraavasti: • sitoutuneen hiilen määrä voidaan pitää ennallaan ja/tai sitä voidaan suurentaa parantamalla nykyisten metsien suojelua ja hoitoa • metsien pinta-alaa voidaan suurentaa metsittämällä maataloudessa käytettäviä alueita siten, että lajit valitaan paikallisten olosuhteiden mukaan tai mieluummin käytetään luontaisia tai alkuperäisiä lajeja. • fossiilisia polttoaineita voidaan korvata kestävästi hoidetuista metsistä saatavalla polttopuulla 31 KOM (1998) 353 lopullinen. FAO:n kertomus maailman metsien tilasta. 23 • paljon energiaa kuluttavia tuotteita (esimerkiksi teräs, alumiini tai betoni) voidaan korvata teollisilla puutuotteilla (vähän energiaa kuluttavilla uusiutuvilla raaka- aineilla). Kaikki nämä tavoitteet voidaan saavuttaa erilaisilla metsänhoitokäytännöillä, maan- käyttötavoilla ja markkinoinnilla, joissa jäsenvaltioiden olisi oltava aloitteellisia tois sijaisuusperiaatteen mukaisesti. ja tarkastusmenettelyt ovat Ilmoitus- tulevaisuudessa vaikuttavia asioita. Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanon tarkistamista ja avoimuutta koskevien vaatimusten täyttämiseen tarvitaan valtioiden rajat ylittävää, tarkistettuihin menetelmiin perustuvaa kirjanpitojärjestelmää, joka sisältää mittaukset, mallintamiset ja tiedonkeruun. tärkeitä metsänhoitajiin Yhteisö käyttää täysimääräisesti nykyisiä välineitään, kuten metsänsuojelutoimen- tutkimus- ja kehitystoimia sekä maaseudun kehittämisen ehdotettuja piteitä, metsätoimenpiteitä ilmastonmuutoksen yhteydessä, koska sen mahdollisia vaikutuksia metsien tilaan ei saa aliarvioida. Komissio suhtautuu avomielisesti mahdollisiin uusiin välineisiin. jäsenvaltioiden pyrkimysten tukemiseen 4. Metsien sertifiointi Metsien sertifioinnilla tarkoitetaan kolmannen osapuolen tekemää varmennusta, jonka mukaan kyseessä olevia metsiä hoidetaan kestävästi. Metsäsertifiointiin liittyvät merkintäjärjestelmät voivat taata sen, että puuhun perustuvan tuotteen raaka-aine on peräisin sertifioidusta metsästä. Metsien sertifiointi koskee ainoastaan metsänhoitoa eikä puuhun perustuvan tuotteen koko elinkaarta. Metsien sertifiointi]ärjestelmät ja niihin liittyvät merkintäjärjestelmät ovat markkina- painotteisia välineitä, joilla pyritään pääasiassa edistämään kestävää metsänhoitoa sekä uusiutuvista ja kestävistä lähteistä saatavien metsätuotteiden käyttöä. Euroopassa tällaiset järjestelmät antavat pääasiassa kuluttajille enemmän tietoa kestävän metsänhoidon ympäristöeduista sekä edistävät puun käyttöä ympäristö ystävällisenä ja uusiutuvana raaka-aineena. Tärkeimpänä tavoitteena on saada aikaan vertailukelpoiset ja luotettavat järjestelmät varmistamalla riittävästi standardien tai suoriteindikaattoreiden noudattaminen. Jäsenvaltioiden metsäohjelmat ja -politiikat ovat kuitenkin tärkeimpiä välineitä pyrittäessä varmistamaan, että kestävä metsänhoito ja sertifiointijärjestelmät voivat toimia lisähoukuttimena. Euroopan metsäsertifiointi]ärjestelmien ja niihin liittyvien merkintäjärjestelmien olisi perustuttava kansainvälisesti hyväksyttyjen periaatteiden kanssa vertailukelpoisiin ja yhteensopiviin perusteisiin ja suoriteindikaattoreihin. Lisäksi niissä olisi noudatettava seuraavia yleisiä periaatteita: vapaaehtoisuus, luotettavuus, avoimuus, kaikkien 33 Tämä näkökulma sisältyy komission ehdotukseen neuvoston asetukseksi (EY) tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä (KOM/96/0603 lopullinen, EYVL C 114, 12. 4. 1997, s. 9), jolla korvataan neuvoston asetus (ETY) N:o 880/92, annettu 23 päivänä maaliskuuta 1992, yhteisön ekotuotemerkin myöntämisjärjestelmästä. 24 osapuolten kustannustehokas osallistuminen, rajoittamaton käyttömahdollisuus sekä metsätyyppien ja metsänomistajien syrjimättömyys. Metsänhoidon ja toimitusketjun riippumaton tarkistus on uskottavuuden kannalta olennaista. laatia puitteita yleiseurooppalaiselle metsäsertifiointi]ärjestelmälle Komissio suhtautuu myönteisesti hallituksien, alueellisten viranomaisten, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja yksityisen sektorin aloitteisiin niiden kokemuspohjan vuoksi. Useiden jäsenvaltioiden metsätalouden ja -teollisuuden edustajat alkoivat äskettäin ja tarkistusmenettelylle kestävän metsänhoidon yleiseurooppalaisten perusteiden ja indikaattoreiden pohjalta. Komissio harkitsee tästä aloitteesta saatavien tulosten perusteella mahdollisen täydentävän toimen tarvetta Euroopan yhteisön tasolla ottaen huomioon ja vertailu- kelvottomuuden vaaran. Tässä voitaisiin mahdollisesti käyttää oikeudellista välinettä, jossa asetettaisiin perusvaatimukset vapaaehtoisia sertifiointi- ja merkintäaloitteita varten. Väline pohjustaisi kestävää metsänhoitoa koskevan Euroopan unionin tuotemerkin käyttöönottoa, ja siinä otettaisiin huomioon esimerkiksi kestävää metsänhoitoa koskevat standardit, arviointitaso, tarkastuselimet, toimitusketju ja erimielisyyksien ratkaiseminen. sekä aloitteiden päällekkäisyyden rajoitukset tietyt E. Päätelmät Komissio katsoo tällä hetkellä, että nykyiset metsätoimenpiteet sekä Agenda 2000 -tiedonantoon liittyvät ehdotukset maaseudun kehittämisestä muodostavat riittävät puitteet Euroopan unionin metsästrategialle. Nykyisten metsätoimenpiteiden jatkamista ja mahdollista tarkistusta suunnitellaan tässä strategiassa esitettävien tavoitteiden ja suositusten mukaisesti. Komissio voi esittää sopivana ajankohtana lisätoimia, kuten esimerkiksi yhteisön kehystä unionin vapaaehtoisia metsäsertifiointi- ja merkintäaloitteita varten. Komissio pyytää neuvostoa hyväksymään tässä tiedonannossa esitettävän metsä strategian. 25 ISSN 1024-4492 KOM(98) 649 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 14 15 Luettelonumero : CB-CO-98-680-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg