title: 98/734/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä marraskuuta 1998, 1,5 GHz:n ja 1,6 GHz:n taajuusalueilla toimivia liikkuvia satelliittimaa-asemia (LMES) koskevista yhteisistä teknisistä määräyksistä (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3695) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Community certification
satellite communications
technical regulations
technical standard
telecommunications

formats: html pdf print

text: 29. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 351/37 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998, 1,5 GHz:n ja 1,6 GHz:n taajuusalueilla toimivia liikkuvia satelliittimaa-asemia (LMES) koskevista yhteisist(cid:132) teknisist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksist(cid:132) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3695) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/734/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon telep(cid:132)(cid:132)telaitteista ja satelliittimaa-asema- laitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroi- tunnustamisesta 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998 sesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/13/EY (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komissio on toteuttanut toimenpiteen sellaisten satelliit- timaa-asemalaitetyyppien yksil(cid:148)imiseksi, joita varten tarvi- sek(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritellyt taan yhteiset kyseisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten soveltamisalan 7 artiklan 2 kohdan ensimm(cid:132)isen luetelmakohdan mukaisesti, tekniset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset, olisi vahvistettava vastaavat yhdenmukaistetut standardit teknisiksi tai niiden osat, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksiksi muutettavia olennaisia vaatimuksia, jotka vastaavat yhteisiksi valmistajien jatkuvan markkinoille p(cid:132)(cid:132)syn varmistami- jotka koskevat seksi on sallittava siirtym(cid:132)j(cid:132)rjestelyj(cid:132), kansallisten tyyppihyv(cid:132)ksynt(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaisesti hyv(cid:132)k- syttyj(cid:132) laitteita, ehdotus on toimitettu p(cid:132)(cid:132)telaitteiden hyv(cid:132)ksymist(cid:132) k(cid:132)- sittelev(cid:132)lle komitealle (ACTE) 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja (1) EYVL L 74, 12. 3. 1998, s. 1 t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) vahvistetut yhteiset tekniset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset ovat ACTE-komitean lausunnon mukaiset, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla T(cid:132)t(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) sovelletaan satelliittimaa-asemalaittei- 1. siin jotka kuuluvat t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 1 kohdassa m(cid:132)(cid:132)ritellyn yhdenmukaistetun standardin soveltamis- alaan. T(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) tekniset 2. m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset 1,5 GHz:n ja 1,6 GHz:n taajuusalueilla toimi- ville liikkuville alhaisen tiedonsiirtonopeuden satelliit- timaa-asemille (LMES). vahvistetaan yhteiset 2 artikla 1. Yhteiset tekniset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t yhdenmukais- jonka toimivaltainen standardointielin tetun standardin, on valmistellut ja joka vastaa soveltuvin osin direktiivin 98/13/EY 17 artiklassa tarkoitettuja olennaisia vaati- muksia. 2. T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen soveltamisalaan kuuluvien satelliit- timaa-asemalaitteiden on oltava 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisten teknisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaisia ja t(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) L 351/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 29. 12. 98 direktiivin 98/13/EY 5 artiklan a ja b alakohdassa tarkoi- ja muiden sovellettavien tetut olennaiset vaatimukset direktiivien, 73/ direktiivien 23/ETY (1) ja 89/336/ETY (2) vaatimukset. neuvoston erityisesti Liitteen II taulukossa A luetellaan 1 000 MHz:n 3. taajuuden ylitt(cid:132)vien ja 1 626,5–1 645,5 MHz:n ja 1 656,6–1 660,5 MHz:n kaistojen ulkopuolella olevien harhal(cid:132)hetteiden raja-arvot, joita sovelletaan ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) kes(cid:132)kuuta 2002. Liitteen II taulukossa B luetellaan raja-arvot, joita sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) kes(cid:132)kuuta 2002. 4 artikla 1. Kansalliset tyyppihyv(cid:132)ksynt(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, jotka koskevat t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteess(cid:132) tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin soveltamisalaan kuuluvia laitteita, eiv(cid:132)t en(cid:132)(cid:132) ole sovellettavissa kolme kuukautta t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen voimaantulon j(cid:132)lkeen. 2. Kyseisten kansallisten tyyppihyv(cid:132)ksynt(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaisesti hyv(cid:132)ksyttyj(cid:132) satelliittimaa-asemalaitteita saa edelleen saattaa kansallisille markkinoille ja ottaa k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu kaikille j(cid:132)senvaltioille. 5 artikla Direktiivin 98/13/EY 10 artiklassa tarkoitettujen menette- lyjen suorittamiseen nimettyjen ilmoitettujen laitosten on t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen t(cid:132)m(cid:132)n satelliittimaa-asemalaitteiden osalta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteess(cid:132) tarkoitettua yhdenmukaistettua stan- dardia tai varmistettava sen k(cid:132)ytt(cid:148) t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksi antamisen j(cid:132)lkeen. k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) Tehty Brysseliss(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 77, 26. 3. 1973, s. 29 (2) EYVL L 139, 23. 5. 1989, s. 19 29. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 351/39 LIITE I Viittaus sovellettavaan yhdenmukaistettuun standardiin T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklassa tarkoitettu yhdenmukaistettu standardi on: Satellite Earth Stations and Systems (SES); Land Mobile satellite Earth Stations (LMES) operating in the 1,5/1,6 GHz frequency bands providing voice and/or data communications [Satelliittimaa-asemalaitteet ja -j(cid:132)rjestelm(cid:132)t (SES); 1,5 GHz:n ja 1,6 GHz:n taajuusalueilla toimivat liikkuvat satelliittimaa-asemat (LMES), jotka v(cid:132)litt(cid:132)v(cid:132)t puhetta tai dataa tai molempia] ETSI Euroopan telealan standardointilaitos ETSIn sihteerist(cid:148) TBR44: toukokuu 1998 (lukuun ottamatta alkusanoja) Lis(cid:132)tietoja Euroopan telealan standardointilaitos on neuvoston direktiivin 83/189/ETY (1) mukaisesti tunnustettu. Edell(cid:132) mainittu yhdenmukaistettu standardi on laadittu valtuuden mukaan, joka on my(cid:148)nnetty direktii- viss(cid:132) 83/189/ETY s(cid:132)(cid:132)dettyjen asianmukaisten menettelyjen mukaisesti. Mainitun yhdenmukaistetun standardin saa kokonaisuudessaan osoitteesta: European Telecommunications Standards Institute 650 route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex, tai Euroopan komissio DG XIII/A/2 — (BU 31, 1/7) Rue de la Loi / Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel tai muilta organisaatioilta, jotka ovat velvollisia pit(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n ETSIn standardeja saatavilla. Luettelo kysei- sist(cid:132) organisaatioista on Internet-osoitteessa www. ispo. cec. be. (1) EYVL L 109, 26. 4. 1983, s. 8 L 351/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 29. 12. 98 LIITE II TAULUKKO A 1 000 MHz:n taajuuden ylitt(cid:132)vien ja 1 626,5–1 645,5 MHz:n ja 1 656,6–1 660,5 MHz:n kaistojen ulkopuolella olevien harhal(cid:132)hetteiden raja-arvot, joita sovelletaan ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) kes(cid:132)kuuta 2002 Taajuus- alue (MHz) 1 000–1 525 1 525–1 559 1 559–1 600 1 600–1 626 1 626–1 626,5 1 645,5–1 645,6 1 645,6–1 646,1 1 646,1–1 655,9 1 655,9–1 656,4 1 656,4–1 656,5 1 660,5–1 661 1 661–1 690 1 690–3 400 3 400–10 700 10 700–21 200 21 200–40 000 L(cid:132)hetin kytketty p(cid:132)(cid:132)lle L(cid:132)hetin kytketty pois EIRP-raja-arvo (dBpW) Mittauskaista (kHz) EIRP-raja-arvo (dBW) Mittauskaista (kHz) 49 49 49 74 84 104 84 74 84 104 84 74 49 (huomautus 2) 55 (huomautus 3) 61 67 100 100 100 100 3 3 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 48 17 48 48 48 57 57 57 57 57 48 48 48 48 54 60 100 3 100 100 100 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 100 Huomautus 1: Taajuusalueiden rajakohdissa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n alempia taajuuksia. Huomautus 2: 3 253,0–3 321,0 MHz:n taajuusalueella EIRP:n enimm(cid:132)isarvo ei saa ylitt(cid:132)(cid:132) 82 dBpW:a ainoastaan yhdell(cid:132) joka on 100 kHz. Muilla kyseisen taajuusalueen taajuuksilla sovelletaan t(cid:132)m(cid:132)n taulukon mittauskaistalla, tehorajoja. Huomautus 3: 4 879,5–4 981,5 MHz:n ja 6 506,0–6 642,0 MHz:n sek(cid:132) 8 132,5–8 302,5 MHz:n taajuusalueilla EIRP:n enim- m(cid:132)isarvo ei saa ylitt(cid:132)(cid:132) 72dBpW:a ainoastaan yhdell(cid:132) mittauskaistalla, joka on 100 KHz. 9 759,0–9 963,0 MHz:n taajuusalueella enimm(cid:132)isteho ei saa ylitt(cid:132)(cid:132) 61 dBpW:a ainoastaan yhdell(cid:132) mittauskaistalla, joka on 100 kHz. Muilla kyseisen taajuusalueen taajuuksilla sovelletaan t(cid:132)m(cid:132)n taulukon tehorajoja. 29. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 351/41 TAULUKKO B 1 000 MHz:n taajuuden ylitt(cid:132)vien ja 1 626,5–1 645,5 MHz:n ja 1 656,6–1 660,5 MHz:n kaistojen ulkopuolella olevien harhal(cid:132)hetteiden raja-arvot, joita sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) kes(cid:132)kuuta 2002 L(cid:132)hetin kytketty p(cid:132)(cid:132)lle L(cid:132)hetin kytketty pois EIRP-raja-arvo (dBpW) Mittauskaista (kHz) EIRP-raja-arvo (dBpW) Mittauskaista (kHz) Taajus- alue (MHz) 1 000–1 525 1 525–1 559 1 559,0–1 580,42 1 580,42–1 605,0 49 49 50 50 1 605,0–1 610,0 (huomautus 4) 1 610–1 626,0 1 626–1 626,5 1 645,5–1 645,6 1 645,6–1 646,1 1 646,1–1 655,9 1 655,9–1 656,4 1 656,4–1 656,5 1 660,5–1 661 1 661–1 690 1 690–3 400 3 400–10 700 10 700–21 200 21 200–40 000 74 84 104 84 74 84 104 84 74 49 (huomautus 2) 55 (huomautus 3) 61 67 100 100 1 000 1 000 100 100 3 3 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 48 17 50 50 (huomautus 5) 48 48 57 57 57 57 57 48 48 48 48 54 60 100 3 1 000 1 000 100 100 100 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 100 Huomautus 1: Taajuusalueiden rajakohdissa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n alempia taajuuksia. Huomautus 2: 3 253,0–3 321,0 MHz:n taajuusalueella EIRP:n enimm(cid:132)isarvo ei saa ylitt(cid:132)(cid:132) 82 dBpW:a ainoastaan yhdell(cid:132) joka on 100 kHz. Muilla kyseisen taajuusalueen taajuuksilla sovelletaan t(cid:132)m(cid:132)n taulukon mittauskaistalla, tehorajoja. Huomautus 3: 4 879,5–4 981,5 MHz:n ja 6 506,0–6 642,0 MHz:n sek(cid:132) 8 132,5–8 302,5 MHzn taajuusalueilla EIRP:n enim- m(cid:132)isarvo ei saa ylitt(cid:132)(cid:132) 72 dBpW:a ainoastaan yhdell(cid:132) mittauskaistalla, joka on 100 kHz. 9 759,0–9 963,0 MHz:n taajuusalueella enimm(cid:132)isteho ei saa ylitt(cid:132)(cid:132) 61 dBpW:a ainoastaan yhdell(cid:132) mittauskaistalla, joka on 100 kHz. Muilla kyseisen taajuusalueen taajuuksilla sovelletaan t(cid:132)m(cid:132)n taulukon tehorajoja. Huomautus 4: Lineaarinen muutos 40–74 dBpW kyseisell(cid:132) taajuusalueella. Huomautus 5: Lineaarinen muutos 40–48 dBpW kyseisell(cid:132) taajuusalueella


title: Decizia Comisiei din 30 noiembrie 1998 de clarificare a anexei A la Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului privind sistemul European de conturi naționale și regionale din Comunitate referitor la principiile de măsurare a prețurilor și volumelor [notificată cu numărul C(1998) 3685] (Text cu relevanță pentru SEE)

eurovoc_concepts:
European accounting system
national accounts

formats: pdf print xhtml

text: 140 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 31998D0715 16. 12. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 340/33 DECIZIA COMISIEI din 30 noiembrie 1998 de clarificare a anexei A la Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului privind sistemul European de conturi naționale ș(cid:13)i regionale din Comunitate referitor la principiile de măsurare a prețurilor ș(cid:13)i volumelor [notificată cu numărul C(1998) 3685] (Text cu relevanță pentru SEE) (98/715/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind sistemul european de conturi naționale ș(cid:13)i regionale din cadrul Comunității (1), astfel cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 448/98 (2), în special articolul 2 alinea- tul (2), (1) (2) (3) Întrucât este necesar să se îmbunătățească gradul de comparabilitate între statele membre în domeniul datelor privind variațiile produsului național brut real (PIB), atât în (CE) vederea aplicării articolului 2 din Regulamentul nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea ș(cid:13)i clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (3)ș (cid:13)i a Rezoluției Consiliului European privind Pacul de Stabilitate ș(cid:13)i de Creș(cid:13)tere (Amsterdam, 17 iunie 1997) (4), cât ș(cid:13)i în scopul unei supravegheri multilaterale cu caracter mai general. Întrucât realizarea ș(cid:13)i monitorizarea Uniunii Economice ș(cid:13)i Monetare necesită informații comparabile, actualizate ș(cid:13)i sigure privind structura ș(cid:13)i evoluțiile în situația economică a fiecărui stat membru. Întrucât Comisia trebuie să contribuie la gestionarea Uniunii Economice ș(cid:13)i Monetare ș(cid:13)i, în special, să raporteze Consiliului cu privire la situația bugetară ș(cid:13)i volumul dato- riei publice din statele membre. (1) (2) (3) (4) JO L 310, 30. 11. 1996, p. 1. JO L 58, 27. 2. 1998, p. 1. JO L 209, 2. 8. 1997, p. 6. JO L 236, 2. 8. 1997, p. 1. (4) (5) (6) (7) (8) Întrucât conturile economice în termeni reali, adică rectificate pentru a ține seama de variațiile de preț, consti- tuie un instrument esențial în analiza situației economice ș(cid:13)i bugetare, cu condiția ca ele să fie elaborate pe bază de principii unice care să nu se preteze unor interpretări dife- rite; recomandările privind scop, calcularea datelor în prețuri constante cuprinse în Regula- mentul (CE) nr. 2223/96 trebuie aprofundate ș(cid:13)i consoli- date. în acest întrucât, Întrucât Comisia trebuie să utilizeze agregatele conturilor naționale în termeni reali în scopul promovării politicii comunitare ș(cid:13)i, în special, al urmăririi Pactului de Stabilitate ș(cid:13)i de Creș(cid:13)tere. Întrucât pentru a evalua gravitatea recesiunii economice, statele membre trebuie să folosească în general ca valoare de referință o eventuală reducere anuală a PIB real cu cel puțin 0,75 %; întrucât depăș(cid:13)irea valorii de referință ca urmare economice grave devine excepțională numai dacă PIB în termeni reali înregistrează o reducere anuală de cel puțin 2 %. recesiuni a unei Întrucât rezultatele conturilor în termeni reali ale tuturor statelor membre, elaborate conform dispozițiilor instituite prin prezenta decizie, trebuie puse la dispoziția utilizatori- lor de către Comisie la date precise, în special în ce priveș(cid:13)te urmărirea convergenței economice ș(cid:13)i monetare. Întrucât dispozițiile instituite prin prezenta decizie consti- tuie primii paș(cid:13)i către stabilirea de norme contabile comune pentru conturile în termeni reali ale statelor membre pen- tru nevoile Comunității, creându-se astfel posibilitatea de a se obține rezultate comparabile între statele membre ș(cid:13)i de o calitate satisfăcătoare. 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 141 (9) (10) Întrucât rezultatele conturilor în termeni reali pentru nevo- ile Comunității trebuie să facă obiectul tratamentului statistic ș(cid:13)i al comunicărilor prezentate Comisiei la datele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliu- lui ș(cid:13)i de Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 privind aplicarea protocolului privind procedura de deficit excesiv (1). anexa A la Regulamentul (CE) nr. 2223/96, în special în ce priveș(cid:13)te nivelul elementar de agregare, alegerea formulei indicelui ș(cid:13)i alegerea anului de bază, sunt prezentate în partea I a anexei I la prezenta decizie. Articolul 3 Clasificarea metodelor pe produs Întrucât, având în vedere importanța acestor conturi ș(cid:13)i gra- dul de detaliere, precum ș(cid:13)i situația statisticii în statele membre, orice termene de prelungire suplimentară pentru introducerea acestor dispoziții trebuie acordate cu titlu excepțional ș(cid:13)i temporar statelor membre care, în mod obiectiv, nu sunt în măsură să se conformeze normelor prevăzute în prezenta decizie la data aplicării Regulamen- tului (CE) nr. 2223/96. Părțile II ș(cid:13)i III ale anexei I la prezenta decizie prezintă o clasificare a metodelor pentru anumite tipuri de produse, care se împart în metodele cele mai adecvate, alternative care pot fi utilizate dacă metodele cele mai adecvate nu pot fi aplicate ș(cid:13)i metode care nu vor fi folosite începând cu prima transmisie de date către Eurostat conform Regulamentului (CE) nr. 2223/96. (11) Întrucât măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru programul statistic al Comunității Europene (CPS), constituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului, (2), ș(cid:13)i al Comi- tetului pentru statistici monetare, financiare ș(cid:13)i de balanțe de plăți, constituit prin Decizia 91/115/CEE (3), ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Obiective Obiectivul urmărit de prezenta decizie este de a clarifica principiile pentru măsurarea prețurilor ș(cid:13)i volumelor cuprinse în capitolul 10 din anexa A la Regulamentul (CE) nr. 2223/96, ținând cont de necesitatea de a continua armonizarea proceselor de măsurare a prețurilor ș(cid:13)i volumelor. Clarificările oferite în prezenta decizie se folosesc pentru datele transmise către Eurostat, începând cu prima transmisie de date în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2223/96, cel puțin în ce priveș(cid:13)te datele referitoare la anul 1995 ș(cid:13)i anii următori. Articolul 2 Clarificări aduse principiilor generale de măsurare a prețurilor ș(cid:13)i volumelor Clarificările aduse principiilor generale care vor fi utilizate la măsurarea prețurilor ș(cid:13)i volumelor cuprinse la capitolul 10 din (1) (2) (3) JO L 332, 31. 12. 1993, p. 7. JO L 181, 28. 6. 1989, p. 47. JO L 59, 6. 3. 1991, p. 19. Articolul 4 Program de cercetare Pentru acele produse pentru care nu se prevede în anexa I la prezenta decizie clasificarea metodelor definite la articolul 3, această clasificare este stabilită ținând seama de rezultatele unui program de cercetare, care va fi finalizat până la sfârș(cid:13)itul anului 2000, ș(cid:13)i după adoptarea deciziei de către CPS. Articolul 5 Perioade de tranziție Pentru aplicarea principiilor clarificate la articolul 2, se prevăd perioade de tranziție pentru fiecare stat membru în anexa II la prezenta directivă. În plus, statele membre pot solicita acordarea de perioade de tranziție pentru aplicarea metodelor la care se face referire la articolul 3, o decizie în acest sens fiind adoptată cel mai târziu până la sfârș(cid:13)itul anului 1998. În cazul unui stat membru căruia i se acordă o perioadă de tranziție ș(cid:13)i care prezintă pentru un an anume o reducere a PIB în termeni reali calculată conform metodelor naționale în vigoare, statul membru acordă Eurostat cel mai mare sprijin posibil pentru a evalua impactul efectului oricărei devieri de la principiile cuprinse în prezenta directivă. Articolul 6 Inventar Statele membre furnizează Eurostat, cel mai târziu până la sfârș(cid:13)itul anului 2002, un inventar complet al procedurilor ș(cid:13)i statisticilor de bază utilizate pentru măsurarea PIB în termeni reali ș(cid:13)i a Inventarul conține cel puțin metodele componentelor sale. utilizate în conturile finale. 142 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 Articolul 7 Destinatarii Prezenta decizie se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 30 noiembrie 1998. Pentru Comisie Yves-Thibault DE SILGUY Membru al Comisiei 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 143 ANEXA I PARTEA I PRINCIPII GENERALE DE MĂSURARE A PREȚURILOR Ș(cid:13) I VOLUMELOR I. 1. Introducere Estimările la prețuri constante diferă în anumite aspecte esențiale de estimările la prețuri curente. Simplificând, conturile la prețuri curente pot fi considerate drept agregarea într-un cadru contabil a tranzacțiilor care au avut loc ș(cid:13)i care pot fi dovedite. Însă conturile la prețuri constante prezintă situația economică a unui an dat, exprimată în prețurile altui an. În realitate, tranzacțiile anului curent nu ar fi avut loc într-o manieră identică la prețurile celuilalt an. Valorile tranzacțiilor trebuie descompuse în componentele de preț ș(cid:13)i volum. În principiu, componentele de preț ar trebui să includă modificările generate exclusiv de variațiile de preț, în timp ce toate celelalte modificări urmează să fie incluse în componenta de volum (SEC 95, punctul 10. 01). Însă în cazul multor altor produse, modul de transpunere în practică a acestei operații este departe de a fi clar (SEC 95, punctul 10. 06). Prin urmare, trebuie adoptat un set de reguli pentru măsurarea prețurilor ș(cid:13)i volumelor, ale cărui rezultate trebuie să se apropie de descompunerea ideală teoretică preț/volum, ș(cid:13)i care să fie aplicabile de o manieră comparabilă în toate statele membre. În această parte I se prezintă principiile generale ale acestui cadru de referință, în timp ce în părțile II ș(cid:13)i III se discută mai detaliat procedurile de estimare din perspectiva producției ș(cid:13)i respectiv a cheltuielilor. Principiile prevăzute în prezenta decizie se aplică datelor anuale. Desigur, un principiu călăuzitor ar trebui să fie acela conform căruia conturile trimestriale ar trebui să fie coerente cu conturile anuale, astfel încât conturile trimestriale să prognozeze rezultatele anuale cât mai aproape posibil. Aspectele speciale legate de conturile trimestriale în prețuri constante se vor discuta în viitorul manual cu privire la conturile trimestriale. Capitolul 10 din SEC 95 exprimă o preferință clară pentru o abordare contabilă integrată a calculelor în prețuri constante (SEC 95, punctele 10. 04 ș(cid:13)i 10. 08). În conturile naționale, PIB calculat prin metodele de producție ș(cid:13)i cheltuieli în prețuri constante pot fi echilibrate la un nivel detaliat de produse folosind tabelele de resurse ș(cid:13)i utilizări. Folosirea tabelelor detaliate de resurse ș(cid:13)i utilizări permite garantarea coerenței indicilor. De asemenea, deflatori din diverse surse, ca de exemplu IPC ș(cid:13)i IPP elaborați separat, pot fi comparați ș(cid:13)i verificați unii în raport cu alții. Într-un sistem bazat pe tabele de resurse ș(cid:13)i utilizări, se pot combina rezultatele cele mai bune ale ambelor abordări (adică metodele producției ș(cid:13)i cheltuielilor), atât pentru prețuri curente cât ș(cid:13)i pentru prețuri constante. SEC 95, de la punctul 10. 12 la punctul 10. 23, stabileș(cid:13)te ce anume urmează să fie inclus în componenta de preț ș(cid:13)i ce anume în cea de volum. Componenta de volum ar trebui să includă efectele variațiilor de calitate ale produselor. Aceasta presupune că indicatorii de preț ș(cid:13)i de volum utilizați pentru calcularea datelor conturilor naționale ar trebui să fie corectați pentru a ține cont de aceste variații de calitate. Coerența ajustărilor de calitate aduse diverș(cid:13)ilor indicatori trebuie urmărită îndeaproape. Dacă există diferențe mari între diverș(cid:13)ii indici de preț pentru acelaș(cid:13)i produs, acest lucru s-ar putea datora procedurilor diferite de ajustare a calității. Indicatorii de volum ar trebui să fie calculați cel puțin la un nivel de analiză suficient de detaliat pentru a lua în considerare schimbările structurale. De exemplu, numărul de kilometri - călător în transportul feroviar ar trebui să fie divizat cel puțin între călătorii de clasa întâi ș(cid:13)i cei de clasa a doua. Acest lucru permite includerea efectelor variațiilor în ponderea biletelor de clasa întâi ș(cid:13)i de clasa a doua în componenta de volum mai degrabă decât în componenta de preț. În general este preferabilă deflatarea valorilor anului în curs prin utilizarea unui indice de preț corespunzător decât extrapolarea valorilor anului de bază prin folosirea unui indice de volum sau de cantitate (SEC 95, punctul 10. 32), deoarece se poate ține cont mai bine de efectele variațiilor de calitate. În plus, indicii de preț au de obicei o variație mai mică decât indicii de cantitate, eroarea de eș(cid:13)antionare fiind mai mică în ce priveș(cid:13)te indicii de preț. Dacă valorile se calculează folosind o abordare preț/cantitate, aceste informații de bază referitoare la preț ș(cid:13)i cantitate pot fi folosite pentru a calcula datele la prețuri constante (SEC 95, punctul 10. 33). În acest caz, va trebui să se efectueze ajustări explicite pentru a ține cont de variațiile de calitate. 144 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 În continuare, partea I a acestei anexe discută acele principii pentru care SEC 95 necesită clarificări. I. 2. Nivel elementar de agregare Măsurarea prețurilor ș(cid:13)i volumelor ar trebui să pornească de la o analiză detaliată a produselor pentru diferitele categorii de tranzacții. Pentru fiecare produs din fiecare categorie trebuie găsit un indice de preț cu care să se facă deflatarea valorii la prețuri curente sau trebuie găsit un indicator de volum pentru a extrapola valoarea anului de bază. În mod ideal, fiecare produs ar putea fi analizat separat ș(cid:13)i ar putea fi estimate variațiile pure de preț ș(cid:13)i volum ale respectivului produs. Totuș(cid:13)i, în practica statistică este necesară agregarea produselor, ceea ce presupune că variațiile de preț ș(cid:13)i de volum ale unor produse diferite trebuie să fie ponderate împreună. Sursele statistice din care derivă indicii de preț ș(cid:13)i indicatorii de volum pot folosi metodologii de ponderare diferite (de ex. formule diferite sau ani de bază diferiți). Însă în conturile naționale trebuie utilizată o metodologie de ponderare coerentă pentru toate variabilele (se va discuta în următoarele secțiuni). Dacă în conturile naționale se utilizează indici a căror ponderare diferă de cea a conturilor naționale, atunci se presupune implicit că indicii utilizați sunt indici elementari ș(cid:13)i astfel schema ponderării de bază se presupune a fi lipsită de relevanță. Apoi, un indice Laspeyres ponderat cu bază fixă se poate presupune, de exemplu, a fi egal cu un indice Paasche sau cu un indice Laspeyres ponderat în raport cu anul anterior. Evident, presupunerea implicită că indicii utilizați sunt indici elementari este cu atât mai valabilă cu cât se aplică la un nivel cât mai detaliat. Prin urmare, cu cât analiza produselor este mai detaliată, se poate anticipa că rezultatele vor fi cu atât mai exacte. La un nivel detaliat, se poate presupune că produsele sunt mai omogene, generând indici mai apropiați de indicii elementari ș(cid:13)i scheme de ponderare mai detaliate. Nivelul precis de agregare, la care se aplică în conturile naționale ipoteza conform căreia indicii folosiți sunt indici elementari, se numeș(cid:13)te, în scopurile acestui document, nivelul elementar de agregare. El este adesea egal cu numărul de produse evidențiate în tabelele de resurse ș(cid:13)i utilizări care sunt folosite în scopul echilibrării. Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru elaborarea de analize detaliate ale produselor în scopul deflatării. Nivelul elementar de agregare, atât pentru producție cât ș(cid:13)i pentru toate categoriile de utilizări (intermediare ș(cid:13)i finale), trebuie să fie cel puțin atât de detaliat ca nivelul P60 din SEC 95, care trebuie folosit pentru depunerea tabelelor de resurse ș(cid:13)i utilizări la Eurostat. În partea II a prezentei anexe (cu privire la metoda producției), vom specifica pentru câteva categorii de produse analizele minime suplimentare, care ar trebui să fie folosite la estimarea deflatorilor sau a indicatorilor de volum. Principiul nr. 1: La măsurarea prețurilor ș(cid:13)i volumelor se va folosi un nivel detaliat de agregare. Acest nivel de agregare, întâlnit sub denumirea de nivel elementar de agregare, va fi cel puțin la fel de detaliat ca nivelul P60 din SEC 95 pentru producție ca ș(cid:13)i pentru toate categoriile de utilizări (intermediare ș(cid:13)i finale). În cazul derogărilor permise prin Regulamentul SEC 95 privind furnizarea de date la nivelul P60, se vor utiliza cele mai detaliate date naționale disponibile. I. 3. Alegerea formulei de indice După definirea nivelului elementar de agregare, indicele de preț ș(cid:13)i de volum disponibile la acel nivel trebuie să fie ponderate împreună, pentru a obține măsurările de preț ș(cid:13)i volum ale tuturor agregatelor din contabilitatea națională. În acest scop, trebuie mai întâi aleasă o formulă de indice. Punctele 10. 62 - 10. 64 din SEC 95 exprimă o preferință pentru indicii Fisher de preț ș(cid:13)i de volum, în timp ce indicele Laspeyres de volum ș(cid:13)i indicele Paasche de preț constituie alternative acceptabile. În practică, un indice Fisher prezintă câteva dezavantaje, printre care cerințele sporite în materie de date, non-aditivitatea datelor de volum ș(cid:13)i faptul că rezultatele sunt mai greu de explicat utilizatorilor. Prin urmare, în practică se preferă utilizarea de indici de volum Laspeyresș(cid:13)i indici de preț Paasche pentru agregarea măsurărilor de preț ș(cid:13)i de volum derivate la nivelul elementar de agregare. 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 145 Principiul nr. 2: Măsurările de volum disponibile la nivelul elementar de agregare se vor agrega folosind formula Laspeyres pentru a obține măsurările volumului tuturor agregatelor din contabilitatea națională. Măsurările de preț disponibile la nivelul elementar de agregare se vor agrega folosind formula Paasche pentru a obține măsurările de preț ale tuturor agregatelor din contabilitatea națională. Trebuie totuș(cid:13)i remarcat că SEC 95 permite ș(cid:13)i utilizarea indicilor Fisher. În plus, trebuie să se sublinieze că acest principiu nu se aplică surselor de date cu privire la prețurile ș(cid:13)i volumele utilizate în conturile naționale: nu este nevoie ca datele sub nivelul elementar de agregare să fie calculate conform acestui principiu. I. 4. Alegerea anului de bază Indicele de volum Laspeyres utilizează valori dintr-un an specificat pentru a pondera variațiile de volum ale componentelor unui agregat. Acum este necesar să se definească din care anume an trebuie să se extragă aceste ponderi. În acest scop, ar trebui să se definească mai întâi termenii an de bazăș(cid:13)i an de referință. Definiții: — anul de bază este anul ale cărui valori la prețuri curente sunt utilizate pentru a pondera măsurările de preț ș(cid:13)i volum derivate la nivelul elementar de agregare; — anul de referință este anul folosit pentru depunerea ș(cid:13)i prezentarea datelor în prețuri constante. Într-o serie de indici, este anul care primeș(cid:13)te valoarea 100. Să luăm de exemplu următoarea serie de indici: 1990 100 1991 105 1992 108 1993 112 1994 120 Să presupunem că aceste numere au fost calculate folosind ponderi din anul 1990. Deci 1990 reprezintă anul de bază. Acesta este ș(cid:13)i anul de referință, deoarece 1990 = 100. Anul de referință poate fi uș(cid:13)or schimbat cu 1993, de exemplu (împărțiți toate cifrele la 112/100 pentru a obține 1993 = 100): 1990 1991 1992 1993 1994 100/1,12 105/1,12 108/1,12 112/1,12 120/1,12 O astfel de procedură nu modifică anul de bază, deoarece variațiile anuale se calculează folosind încă ponderi din 1990. În locul unui an de bază fix ca în exemplul de mai sus, se pot folosi în fiecare an ponderi din anul precedent. În acest fel, s-ar obține de exemplu următoarea serie de schimbări de la an la an: 1990 100 1991 105 1992 102 1993 103 1994 106 Pentru fiecare din aceș(cid:13)ti indici, t-1 = 100, deci anul de referință este egal cu anul de bază, dar se modifică în fiecare an. Este uș(cid:13)or să se exprime seria în raport cu un singur an de referință, prin „re-raportare”. Acest lucru ar conduce la următorul rezultat: 1990 100 1991 105 1992 107,1 1993 110,3 1994 116,9 (107,1 = 105 × 102/100; 110,3 = 107,1 × 103/100 etc. ) Este important ca o modificare a anului de referință să nu afecteze indicii de la an la an. Acest lucru este evident pentru o serie simplă ca cea din acest exemplu, dar când o variabilă constă din mai multe sub-variabile, acest lucru nu mai este evident. Pentru a menține neschimbate toate ratele de creș(cid:13)tere anuale ale fiecărei variabile atunci când se modifică anul de referință, trebuie să se re-raporteze fiecare variabilă separat, indiferent că este un indice elementar, un subtotal sau un agregat global cum este PIB. Drept consecință, în cazul datelor în prețuri constante ale unui an de referință fix vor apărea discrepanțe între diversele elemente individuale ș(cid:13)i totalurile lor. Aceasta este bine cunoscuta problemă a „non-aditivității”. Aceste discrepanțe nu trebuie în nici un caz să fie înlăturate (SEC 95, punctul 10. 67), deoarece acest lucru ar distorsiona din nou ratele de creș(cid:13)tere. A se vedea exemplul de la finalul acestui punct pentru clarificări suplimentare. 146 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 Alegerea anului de bază ș(cid:13)i alegerea anului de referință constituie în principiu lucruri diferite. În scopul prezentei decizii a Comisiei, adică pentru clarificarea principiilor de calculare a măsurilor de preț ș(cid:13)i volum, doar problema alegerii anului de bază este relevantă. În mod clar, pentru a se asigura o mai mare comparabilitate a măsurilor de preț ș(cid:13)i volum între țări, acestea ar trebui să utilizeze acelaș(cid:13)i an de bază. În plus, pentru a obține cele mai exacte rate de creș(cid:13)tere, ar trebui utilizat cel mai recent an de bază, deoarece într-un astfel de caz se utilizează ponderile cele mai actualizate, iar problemele legate de dispariția produselor ș(cid:13)i apariția de noi produse sunt reduse la minimum. Împreună, aceste considerente conduc la metoda de derivare a ponderilor întotdeauna din anul precedent. Principiul nr. 3: Măsurările de volum derivate la nivelul elementar de agregare se vor agrega folosind ponderi obținute din anul precedent. Dacă un stat membru beneficiază de o perioadă de tranziție în privința principiului nr. 3, acesta va modifica anul de bază la fiecare cinci an, începând cu 1995, în timpul acestei perioade. Exemplu: Re-raportarea agregatelor ș(cid:13)i a componentelor lor Să luăm două produse A ș(cid:13)i B, precum ș(cid:13)i totalul lor. Presupunând că aceste produse sunt omogene, acest lucru înseamnă că le putem determina indicii de preț ș(cid:13)i volum, indici care nu au la bază o schemă de ponderare, deci aceș(cid:13)tia sunt indici elementari. Indicii de preț ș(cid:13)i volum pentru totalul lui A ș(cid:13)i B depind însă de maniera în care A ș(cid:13)i B sunt ponderați. În tabelul de mai jos variațiile de volum ale totalului dintre T – 1ș(cid:13)i T sunt ponderate cu ajutorul valorilor în prețuri curente ale anului T – 1. Întrucât este vorba de ponderile cele mai recente, aceste rate de creș(cid:13)tere ar putea fi considerate drept cele mai exacte. 1990 prețuri curente 100 300 400 Variații de volum 90-91 105,0 110,0 108,8 1991 prețuri din 1990 105 330 435 Variații de preț 90-91 1991 prețuri curente 110,0 95,0 98,6 115,5 313,5 429,0 Variații de volum 91-92 102,0 90,0 93,2 1992 prețuri din 1991 117,8 282,2 400,0 Variații de preț 91-92 1992 prețuri curente 108,0 105,0 105,9 127,2 296,3 423,5 Variații de volum 92-93 103,0 95,0 97,4 1993 prețuri din 1992 131,1 281,4 412,5 Variații de preț 92-93 1993 prețuri curente 105,0 102,0 103,0 137,6 287,1 424,7 A B Total Să presupunem acum că aceste date trebuie să fie exprimate în raport cu un an de referință fix, să spunem 1990. Singurul mod în care putem face acest lucru fără să distorsionăm ratele de creș(cid:13)tere a totalului este prin re-raportarea fiecărei serii separat. Sub formă de indice (1990 = 100), obținem: A B Total 1990 1991 1992 100 100 100 105,0 110,0 108,8 107,1 99,0 101,4 1993 110,3 94,1 98,8 unde 101. 4 = 108. 8 × 93. 2/100 ș(cid:13)i 98. 8 = 101. 4 × 97. 4/100 În materie de volume pentru anul de referință 1990: A B Total A + B 1990 1991 1992 100 300 400 400 105,0 330,0 435,0 435,0 107,1 297,0 405,6 404,1 1993 110,3 282,2 395,0 392,5 În mod clar, suma lui A ș(cid:13)i B nu mai este egală cu totalul. Aceasta este faimoasa problemă a „non-aditivității”. În ciuda acestei probleme, volumul „corect” pentru 1993 este 395 ș(cid:13)i nu 392,5, deoarece aceasta este singura cifră care corespunde cu ratele de creș(cid:13)tere a totalului, calculate anterior. În plus, în acest fel ratele de creș(cid:13)tere anuale nu se vor modifica o dată cu schimbarea anului de referință. Discrepanțele între A, B ș(cid:13)i totalul lor nu trebuie eliminate, ci explicate utilizatorilor. Aceste discrepanțe nu pot fi interpretate ca un indiciu de fiabilitate a rezultatelor. 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 147 PARTEA II MĂSURAREA PREȚURILOR Ș(cid:13) I VOLUMELOR DIN PERSPECTIVA PRODUCȚIEI II. 1. Clasificarea metodelor Următoarea clasificare a metodelor se va utiliza în restul acestei anexe: Metode A: Metode B: Metode C: metodele cele mai adecvate acele metode care pot fi folosite dacă o metodă A nu poate fi aplicată acele metode care nu vor fi folosite II. 2. Producția destinată pieței ș(cid:13)i producția pentru utilizare finală Acest punct tratează calculele pentru producția destinată pieței ș(cid:13)i producția pentru propria utilizare finală. Mai întâi sunt enunțate câteva principii privind diversele metode de calculare a valorii adăugate în prețuri constante. Aceste principii permit stabilirea criteriilor generale de clasificare a metodelor de calcul în metode A, B ș(cid:13)i C. Aceste principii însă trebuie mai întâi să fie aplicate de la produs la produs, pentru toate tipurile de producție destinată pieței, pentru a oferi orientări specifice cu privire la metodele de aplicat în fiecare caz. În ce priveș(cid:13)te alegerea între metoda cu indicator dublu ș(cid:13)i metoda cu indicator unic, următoarea clasificare poate fi stabilită: Metoda A: SEC 95 indică în mod clar faptul (punctul 10. 28) că deflatarea dublă este teoretic metoda corectă, deoarece valoarea adăugată la prețuri curente este estimată ca reprezentând de asemenea diferența între producție ș(cid:13)i consumul intermediar. Acest argument este valabil de fapt pentru toate metodele cu indicator dublu (de exemplu, extrapolarea producției cu un indicator de volum ș(cid:13)i reducerea consumului intermediar). Există ș(cid:13)i alte rațiuni care pot explica de ce sunt preferate metodele cu indicator dublu: — indicatorii folosiți sunt indicatori de producție sau de intrare. În metodele cu indicator unic aceș(cid:13)ti indicatori se aplică direct valorii adăugate, ceea ce este mai puțin pertinent; — metodele cu indicator dublu oferă o evaluare independentă a variațiilor de productivitate. Metoda B: În practică poate apărea necesar să se folosească metode bazate pe indicatori unici, de exemplu din cauza existenței unor date insuficiente cu privire la consumul intermediar sau din cauza unei credibilități insuficiente a datelor. În ce priveș(cid:13)te pertinența indicatorilor de folosit fie pentru deflatarea valorilor anului în curs, fie pentru extrapolarea valorilor anului de bază, se pot aplica următoarele criterii: — gradul de acoperire a clasei de produse de către indicator. De exemplu, dacă indicatorul acoperă toate produsele cuprinse în respectiva clasă sau numai anumite produse din această clasă, cum ar fi numai produsele vândute gospodăriilor; — baza de evaluare a indicatorului. Pentru producția destinată pieței, aceasta trebuie să constea din prețurile de bază mai degrabă decât, de exemplu, prețurile de achiziție sau costurile de intrare; — indicatorul trebuie să țină cont de variațiile de calitate, pe care trebuie să le înregistreze în cadrul estimărilor volumului; — coerența conceptuală dintre indicator ș(cid:13)i conceptele conturilor naționale. Aceste criterii conduc la următoarele concluzii generale cu privire la pertinența indicatorilor, dar, aș(cid:13)a cum s-a subliniat mai înainte, aceste concluzii generale trebuie aplicate apoi de la produs la produs, pentru toate tipurile de producție destinată pieței, pentru a furniza orientări specifice asupra metodelor de aplicat în fiecare caz. Următoarele criterii de aplicat pentru a face distincția între metodele A, B ș(cid:13)i C sunt criterii absolute, adică ele nu depind de disponibilitatea de date. În practică se poate întâmpla ca metodele A să nu poată fi realizabile, deci trebuie să se ajungă la înțelegeri cu privire la metodele B. Metoda A: Din perspectiva producției, în principiu, utilizarea de indici ai prețului de producție relevanți, denumiți în mod curent Indici de Preț la Producător (IPP), va reprezenta metoda A. Fiecare produs trebuie deflatat separat, printr-un IPP adecvat. Un IPP adecvat trebuie să îndeplinească următoarele criterii: — este un indice al prețului (prețurilor) (de pe piața locală sau la export) care se aplică exact acelui produs sau categorii de produse; — ține cont de variațiile de calitate ale produsului (produselor); 148 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 — este evaluat la prețurile de bază; — conceptele care stau la baza sa sunt coerente cu cele ale conturilor naționale. Orice metodă care se poate demonstra că este pe deplin echivalentă cu utilizarea IPP-urilor poate fi ș(cid:13)i ea considerată o metodă A. Metoda B: Dacă un IPP adecvat nu este disponibil, există câteva tipuri alternative de indicatori. De exemplu, cei prezentați în continuare constituie în general metode B: — un IPP mai puțin adecvat, de exemplu un indice fără ajustări de calitate sau cu o acoperire mai mică sau mai mare decât a categoriei de produse; — Indicele Preț Consum (IPC). Se aplică aceleaș(cid:13)i trei criterii ca cele pentru IPP (IPC-urile vor trebui în mod normal să fie corectate pentru a ține cont de impozite, subvenții ș(cid:13)i marje pentru a se obține evaluarea la prețuri de bază) ș(cid:13)i, în plus, ponderarea trebuie să fie adecvată iar conceptele să corespundă conceptelor utilizate în contabilitatea națională; — indicatori ai volumului de producție. Indicatorii de volum trebuie ș(cid:13)i ei să țină seama de variațiile de calitate. Acest lucru se poate realiza parțial aplicând indicatorii de volum într-o manieră suficient de detaliată pentru a se ține seama de modificările structurale. Astfel de indicatori nu respectă în general toate cele patru criterii enunțate mai sus. Metoda C: Alți posibili indicatori utilizați, precum cei de mai jos, vor constitui de regulă metode C. — metode bazate pe datele de intrare (pentru producția destinată pieței); — indicatori secundari, adică indicatori care nu au legătură directă cu producția; — IPP, IPC sau indicatori volumetrici care nu corespund absolut deloc produsului (produselor) în chestiune, cum ar fi IPC global. În general, aceș(cid:13)ti indicatori sunt departe de a respecta cele patru criterii, chiar mai mult decât metodele B. Aceste criterii se vor aplica acum produselor din fiecare clasă de CPA de mai jos. Producția destinată pieței ș(cid:13)i producția pentru utilizare finală proprie se vor aborda împreună. SEC 95, punctul 3. 49, precizează că „producția pentru utilizare finală proprie trebuie să fie evaluată la prețurile de bază ale produselor similare vândute pe piață”. Prin urmare, principiile pentru deflatarea producției pentru utilizare finală proprie sunt aceleaș(cid:13)i ca pentru producția destinată pieței. Pentru fiecare tip de produs, scopul este de a defini metodele A, B ș(cid:13)i C. Dacă, pentru un anumit tip de produs, utilizarea IPP-urilor adecvate nu ridică probleme specifice (adică metoda A este aplicabilă), modul în care alți indicatori specifici respectă criteriile nu se analizează. Acest lucru se va face în cadrul programului de cercetare. Programul de cercetare ar putea analiza ș(cid:13)i perfecționarea ulterioară a clasificărilor pentru acele produse pentru care se indică mai jos o clasificare inițială. Prezentul document tratează în esență estimarea producției în prețuri constante. Pentru metodele cu indicator dublu, este de asemenea necesar să se deflateze consumul intermediar. Metoda preferată pentru deflatarea consumului intermediar este cea de produs cu produs, folosind date efective cu privire la prețurile utilizărilor intermediare, strânse de la cumpărători. În practică însă acest lucru poate fi adesea imposibil de realizat. Prin urmare, consumul intermediar al produselor realizate în țară poate fi deflatat folosind aceeaș(cid:13)i metodă ca cea descrisă mai jos pentru producția acelui produs, ținându-se seama de diferența de evaluare (consumul intermediar este evaluat la prețurile de achiziție). Trebuie să se acorde o atenție specială deflatării consumului intermediar al produselor importate. În plus, trebuie să se țină cont de diferențele de prețuri existente între utilizatori diferiți. Un exemplu este electricitatea, în cazul căreia pot exista importante variații în materie de preț între diversele categorii cărora le aparțin utilizatorii. La examinarea estimării consumului intermediar în prețuri constante, un factor important de care trebuie să se țină seama este modul de atenuare a impactului estimărilor mai puțin credibile ale producției în prețuri constante (de ex. pentru un tip de servicii furnizate firmelor) la nivelul PIB total în prețuri constante. Din perspectiva producției, impactul deflatorilor ce nu sunt credibili sau al deflatorilor impliciți pentru anumite produse asupra estimărilor PIB total în prețuri constante este redus la minimum dacă: — conturile la prețuri constante sunt elaborate într-un cadru de resurse ș(cid:13)i utilizări — se folosesc metode cu indicator dublu pentru ansamblul conturilor — posibili deflatori mai puțin credibili pentru producție sunt ș(cid:13)i ei folosiți pentru reducerea consumului intermediar. Prin urmare, folosirea de tabele de resurse ș(cid:13)i utilizări pentru integrarea estimărilor, combinată cu deflatarea dublă, are un rol evident în reducerea la minimum a inexactităților la nivelul PIB total în prețuri constante. 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 149 CPA A: Produse agricole, de vânat ș(cid:13)i forestiere CPA B: Produse de pescărie Majoritatea calculelor în prețuri curente pentru aceste produse se bazează pe informații de preț ș(cid:13)i cantitate. Prin urmare, aceste informații pot ș(cid:13)i trebuie să fie folosite ș(cid:13)i la calcularea producției în prețuri constante. Informațiile privind calitatea trebuie să fie corectate în funcție de variațiile de calitate, după cum este cazul. În anumite cazuri, se elaborează ș(cid:13)i IPP-uri adecvate. Toate aceste metode se încadrează la categoria metodelor A. CPA C: Produse de extracție CPA D: Produse manufacturate CPA E: Energie electrică, gaze, aburi ș(cid:13)i apă caldă Pentru aceste trei grupe de produse, statele membre comunică deja la Eurostat serii de date ale IPP. Utilizarea acestor IPP-uri, cu condiția respectării criteriilor de mai sus, reprezintă metoda A pentru aceste produse. Aceste date trebuie apoi folosite la efectuarea calculelor la prețuri constante. Există câteva probleme importante privind măsurarea prețurilor ș(cid:13)i volumelor produselor specifice. Acestea se referă în particular la: — calculatoare ș(cid:13)i alte echipamente informatice; — echipamente mari, cum ar fi avioanele ș(cid:13)i vapoarele. Pentru aceste produse, măsurarea prețurilor este de obicei foarte greu de realizat, deoarece ele au o mare importanță economică. Programul de cercetare va trebui să studieze modul de perfecționare a procedurilor de aplicat acestor produse. CPA F: Lucrări de construcții În domeniul construcțiilor, măsurarea prețurilor ș(cid:13)i volumelor este adesea complicată, de exemplu de caracterul unic al multor produse. Problemele metodologice de estimare a producției în domeniul construcțiilor în prețuri constante trebuie studiate în cadrul programului de cercetare. CPA G: Servicii de comerț cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul, reparații de autovehicule, motociclete, bunuri de folosință personală ș(cid:13)i de uz casnic 50: Servicii comerciale, de întreținere ș(cid:13)i reparații pentru autovehicule ș(cid:13)i motociclete; servicii de comerț cu amănuntul în domeniul carburanților auto Acest grup constă din două tipuri de produse: — producție de servicii pentru întreținerea ș(cid:13)i repararea autovehiculelor ș(cid:13)i motocicletelor; — adaosuri comerciale la producția rezultând din vânzarea de autovehicule, motociclete ș(cid:13)i carburanți auto. Pentru primul tip de producție, pot exista IPP-uri, ș(cid:13)i în acest caz ele constituie metoda A. Dacă nu există, produsele pot fi deflatate folosind IPC-uri (corectate pentru a ține cont de impozite sau subvenții), care reprezintă o metodă B, deoarece acoperirea cheltuielilor profesionale ar putea să nu fie suficientă. Pentru deflatarea adaosurilor comerciale, trebuie să se adopte aceleaș(cid:13)i proceduri ca cele descrise în continuare pentru comerțul cu ridicata. 51: Comerțul cu ridicata ș(cid:13)i serviciile intermediarilor comerciali, cu excepția autovehiculelor ș(cid:13)i motocicletelor Principala producție a acestei grupe constă din adaosurile comerciale cu ridicata, pentru care se pot specifica următoarele reguli: Metoda A: Metoda A pentru adaosurile asupra producției ține cont de variațiile de calitate ale serviciilor de comerț. Acest lucru se poate realiza deflatând separat vânzările ș(cid:13)i achizițiile făcute de comercianți (ținând seama în mod corespunzător de variațiile stocurilor). În acest scop, sunt necesari indici de preț de o mare calitate. 150 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 Metoda B: Metoda B poate fi utilizată în ipoteza conform căreia volumul de marje corespunde volumului cifrei de afaceri. Acest lucru presupune că ratele marjelor sunt constante în prețuri constante. Cel mai simplu mod de a aplica acest principiu este prin extrapolarea adaosurilor totale asupra producției printr-un indice al volumului cifrei de afaceri. Acest indice al volumului cifrei de afaceri se poate obține prin deflatarea cifrei de afaceri cu un indice de preț al cifrei de afaceri. S-ar aduce o îmbunătățire a acestei metode simple prin adăugarea nivelului detaliat al produselor, de preferință prin calcularea adaosurilor comerciale la prețuri constante în cadrul detaliat al tabelelor de resurse ș(cid:13)i utilizări. Rata marjei cu privire la o tranzacție specifică, calculată într-un anumit an de bază, poate fi apoi aplicată volumului acelei tranzacții în anul în curs. În acest fel, volumul marjei creș(cid:13)te odată cu volumul fluxului respectivului produs. O altă îmbunătățire a acestei proceduri constă în luarea în considerare a schimbărilor intervenite în circuitele comerciale (de exemplu, ascensiunea hipermarket-urilor în detrimentul micilor magazine de cartier). Această operație ar include în componenta de volum parte din variațiile de calitate ale serviciilor comerciale. Astfel de metode ar trebuie considerate drept metode B, întrucât variațiile de calitate ale serviciilor comerciale nu pot fi luate în considerare. Metoda C: Orice altă metodă, de ex. deflatarea adaosurilor asupra producției direct printr-un indice de preț al cifrei de afaceri. 52: Servicii de comerț cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor ș(cid:13)i motocicletelor; servicii de reparare a bunurilor de folosință personală ș(cid:13)i de uz casnic Aceeaș(cid:13)i ipoteză ca cea prezentată mai sus pentru comerțul cu ridicata ar trebui aplicată pentru adaosurile din comerțul cu amănuntul asupra producției. Un avantaj în acest caz îl reprezintă faptul că există o bună măsură a indicelui de preț pentru deflatarea cifrei de afaceri a comerțului cu amănuntul: IPC. Pentru a obține un indice de volum al cifrei de afaceri cu amănuntul a unui anumit bun, se poate folosi ca deflator postul corespondent al IPC. IPC poate fi folosit pentru producția reparațiilor de bunuri de folosință personală ș(cid:13)i de uz casnic. Întrucât vor fi cheltuieli profesionale mici ocazionate de aceste servicii, folosirea IPC va fi cât se poate de indicată ș(cid:13)i poate fi considerată drept o metodă A. În orice caz va trebui să se utilizeze diverse posturi de IPC întrucât aici sunt incluse mai multe produse diferite. Prin urmare, deflatarea este necesară la un nivel detaliat pentru a se putea aplica diversele posturi detaliate ale IPC. CPA H: Servicii hoteliere ș(cid:13)i de restaurant Metoda A pentru hoteluri ș(cid:13)i restaurante constă în deflatarea printr-un IPP corespunzător. În caz că nu există un IPP, IPC poate fi folosit cu titlu de aproximație. În acest caz operația reprezintă o metodă B, întrucât cheltuielile profesionale nu sunt luate în considerare. CPA I: Servicii de transport, depozitare ș(cid:13)i comunicații 60, 61 ș(cid:13)i 62: Transport pe uscat, pe apă ș(cid:13)i aerian Transportul de călători ș(cid:13)i transportul de mărfuri trebuie deflatate separat. Pentru transportul de călători, metoda A constă în utilizarea de IPP-uri adecvate. În caz că aceș(cid:13)tia nu sunt disponibili, se poate recurge la următoarele metode B: — deflatarea cu un IPC, cu condiția să se țină seama suficient de variațiile de calitate; — extrapolarea cu un indicator a numărului de kilometri-călător, cu condiția ca acest indicator să fie disponibil pentru un număr suficient de categorii de transport. Trebuie să se facă cel puțin distincția între diferitele tipuri de clase (adică clasa întâi ș(cid:13)i clasa a doua pentru transportul feroviar, clasa business ș(cid:13)i turist pentru transportul aerian etc. ). Aceste metode trebuie aplicate individual, cel puțin următoarelor tipuri de transport (de călători), atâta timp cât joacă un rol semnificativ în statele membre: — transport feroviar; — alte tipuri de transport terestru; 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 151 — transport pe apă; — transport aerian. Dacă aceste defalcări nu se pot realiza, atunci aceste metode constituie metode C. Orice alte metode (de ex. folosirea numărului de călători ca indicator de volum) constituie ș(cid:13)i ele metode C. Pentru transportul de mărfuri, metoda A constă în utilizarea de IPP-uri corespunzătoare. Dacă aceș(cid:13)tia nu sunt disponibili, atunci se poate recurge la următoarele metode B: — se poate presupune că volumul serviciilor de transport corespunde volumului de mărfuri transportate. În acest scop este adecvat un indicator cum ar fi kilometri-tone transportate, deș(cid:13)i evident nu se poate ține seama de variațiile de calitate intervenite în serviciul de transport. Cu cât există mai multe detalii privind kilometri-tonă înregistrați în diferitele tipuri de transport, cu atât rezultatul va fi mai bun. Această metodă trebuie aplicată individual cel puțin următoarelor tipuri de transport (de marfă), atâta timp cât joacă un rol semnificativ în statele membre: — transport feroviar; — alte tipuri de transport terestru; — transport prin conducte; — transport maritim ș(cid:13)i de coastă; — transport pe căi navigabile interioare; — transport aerian. Dacă aceste defalcări nu se pot realiza, atunci aceste metode constituie metode C. Orice alte metode (de ex. folosirea unui indicator precum tonele transportate) constituie ș(cid:13)i ele metode C. Atât în cazul transportului de călători, cât ș(cid:13)i al transportului de mărfuri, o deflatare corectă necesită în principiu utilizarea de ponderi constând din date în prețuri curente pentru defalcările de mai sus. Dacă acest nivel de detaliu nu este disponibil în prețuri curente, ar putea fi utilizate alte ponderi în vederea ponderării indicatorilor pentru fiecare din tipurile de transport specificate. Aceste din urmă ponderi ar trebui să se apropie cât mai mult posibil de valorile curente. 63: Servicii de sprijin ș(cid:13)i auxiliare de transport; servicii ale agențiilor de turism Acest grup acoperă o mare varietate de servicii, deci nu este posibil să se specifice o anumită metodă sau un anumit indicator. Se recomandă consultarea clasificării generale de metode ș(cid:13)i indicatori. SEC 95 conține recomandări specifice cu privire la agențiile de turism (vezi punctul 10. 39). 64: Servicii de poș(cid:13)tă ș(cid:13)i telecomunicații Estimarea serviciilor de poș(cid:13)tă ș(cid:13)i telecomunicații în prețuri constante este îngreunată de extinderea continuă a gamei diverselor tipuri de servicii oferite ș(cid:13)i de tarife percepute. Din acest motiv, orientările specifice privind practicile de aplicat pentru aceste produse vor fi elaborate în cadrul programului de cercetare. CPA J: Servicii de intermediere financiară În ce priveș(cid:13)te produse cum sunt serviciile de intermediere financiară măsurate indirect (SIFMI), asigurările ș(cid:13)i marjele operațiunilor de intermediere titluri de valoare ș(cid:13)i de schimb, producția la prețuri curente este definită drept soldul între diferitele tranzacții. Trebuie să se elaboreze o definiție ș(cid:13)i o măsurare armonizată a producției în prețuri constante. Explicarea variațiilor de calitate în domeniul finanțelor ș(cid:13)i al asigurărilor reprezintă o altă problemă care necesită o examinare mai aprofundată, ca ș(cid:13)i comparabilitatea estimărilor privind serviciile financiare pentru care sunt percepute prețuri explicite. Orientările specifice privind practicile de aplicat pentru aceste produse vor fi elaborate în cadrul programului de cercetare. CPA K: Servicii imobiliare, de închiriere ș(cid:13)i destinate întreprinderilor Servicii legate de locuință Pentru estimarea producției de servicii legate de locuință la prețuri curente, toate statele membre vor introduce aș(cid:13)a numita metodă a stratificării pentru măsurarea producției în scopul PIB până în 1998 sau 1999 (1). (1) Decizia 95/309/CE, Euratom a Comisiei, (JO L 186, 5. 8. 1995, p. 59) ș(cid:13)i Decizia 97/619/CE, Euratom a Comisiei, (JO L 252, 16. 9. 1997, p. 33). 152 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 Această metodă se remarcă în special prin maniera obiectivă în care se estimează producția în prețuri curente prin folosirea datelor referitoare la cantitatea ș(cid:13)i calitatea locuințelor ș(cid:13)i la prețurile plătite pentru utilizarea lor. Se va dispune deci, prin definiție, de informații asupra prețului de producție care sunt necesare pentru deflatare. Aceleaș(cid:13)i informații privind prețul, calitatea ș(cid:13)i cantitatea trebuie folosite pentru a elabora estimările la prețuri constante. Aplicarea metodei descrise mai înainte poate fi descrisă drept metoda A. Ea permite luarea în considerare a variațiilor de calitate a serviciilor legate de locuință. Alte servicii de închiriere, imobiliare ș(cid:13)i destinate întreprinderilor Pentru aceste servicii, poate fi dificil de strâns datele privind prețurile la producător, de exemplu din cauza caracterului unic al unora dintre produse. În consecință, pot fi folosiți în schimb numeroș(cid:13)i alți indicatori ai variațiilor de preț sau volum, adesea indirecți sau secundari. Trebuie să se evalueze cât de adecvați sunt aceș(cid:13)ti indicatori indirecți pentru fiecare serviciu din această categorie. Orientările specifice vor fi elaborate în cadrul programului de cercetare. În acest program trebuie să se acorde atenție specială deflatării producției de programe de calculator, inclusă ș(cid:13)i ea în această categorie de produse. CPA M: Servicii legate de învățământ CPA N: Servicii sociale ș(cid:13)i de sănătate În unele state membre, componentele principale ale serviciilor de sănătate ș(cid:13)i învățământ sunt înregistrate drept producție destinată pieței, pe când în altele sunt înregistrate drept producție care nu este destinată pieței. Metodele necesare pentru măsurarea producției în prețuri constante trebuie să țină seama de necesitatea de a obține statistici comparabile pentru cele două grupuri de țări. Statisticile de preț pentru deflatarea producției destinate pieței trebuie să reflecte prețul total al produsului, nu numai contribuția consumatorului la prețul total sau un tarif convențional. Statisticile de preț trebuie de asemenea să ia în considerare variațiile de calitate a producției de servicii de sănătate ș(cid:13)i de învățământ. Orientările specifice privind practicile de aplicat pentru aceste produse, folosind statistici de preț sau alte metode, vor fi elaborate în cadrul programului de cercetare. Programul va acoperi atât producția destinată pieței a acestor servicii cât ș(cid:13)i producția care nu este destinată pieței, după cum se indică mai jos. CPA O: Alte servicii comunitare, sociale ș(cid:13)i personale În cazul acestor servicii, datele referitoare la prețurile la producător adesea nu sunt disponibile ș(cid:13)i utilizează curent indicatori alternativi în locul lor. Ca ș(cid:13)i în cazul serviciilor de sănătate ș(cid:13)i învățământ, producția anumitor activități din această categorie poate ș(cid:13)i să fie ș(cid:13)i să nu fie destinată pieței iar metodele statistice trebuie să țină seama de acest lucru. Orientările specifice privind practicile de aplicat pentru aceste produse vor fi elaborate în cadrul programului de cercetare. CPA P: Gospodării individuale cu persoane angajate Această producție, care este producție pentru utilizare finală proprie, este evaluată, prin convenție, drept remunerație a angajaților, inclusiv orice venituri în natură. Metodele obiș(cid:13)nuite de elaborare a estimărilor în prețuri constante trebuie să folosească date referitoare la IPC sau la salarii pentru efectuarea deflatării, sau să utilizeze extrapolarea volumului (numărul de angajați fiind folosit ca factor de extrapolare). În principiu, deflatorii utilizați (datele legate de IPC sau salarii) trebuie să fie verificați pentru a ne asigura că iau în considerare veniturile în natură. Aceste metode nu iau în considerare variațiile de productivitate, dar această omisiune va produce doar efecte minore asupra PIB. Aceste metode sunt metode B, dacă nu iau în considerare variațiile de productivitate (altminteri sunt metode A). Impozite ș(cid:13)i subvenții la produse ș(cid:13)i importuri ș(cid:13)i TVA SEC 95, punctele de la 10. 47 la 10. 52, precizează într-o manieră destul de detaliată principiile de aplicat pentru evaluarea impozitelor ș(cid:13)i subvențiilor pe produse ș(cid:13)i importuri, precum ș(cid:13)i TVA în prețuri constante. Aceste principii reprezintă metoda A. 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 153 II. 3. Producția care nu este destinată pieței După cum s-a menționat mai devreme, metodele statistice pentru măsurarea producției în prețuri constante trebuie să permită obținerea de statistici comparabile atât pentru producția destinată pieței cât ș(cid:13)i pentru cea care nu este destinată pieței, în special pentru servicii ca cele de învățământ ș(cid:13)i de sănătate. Pentru serviciile care nu sunt destinate pieței, producția în prețuri constante poate fi estimată utilizând fie indicatori de volum de producție, fie metode bazate pe datele de intrare (de exemplu, deflatarea aportului de muncă ș(cid:13)i a altor intrări, sau extrapolarea volumului de muncă din anul de bază). Pot exista ș(cid:13)i date referitoare la prețuri, care pot fi utilizate. Distincția între metodele A, B ș(cid:13)i C pentru servicii care nu sunt destinate pieței va fi definită în cadrul programului de cercetare. II. 3. 1. CPA M: Învățământ Producția serviciilor necomerciale de învățământ în prețuri constante poate fi estimată folosind fie indicatori ai volumului de producție, fie metode bazate pe datele de intrare. Orientări specifice privind metodele de folosit pentru estimarea producției acestor servicii de învățământ (cu ajutorul indicatorilor volumului de producție, al metodelor bazate pe datele de intrare sau, în cazul producției destinate pieței, cu ajutorul datelor referitoare la prețuri) vor fi elaborate în cadrul programului de cercetare. Acest program va evalua ș(cid:13)i modul de luare în considerare a variațiilor de calitate. II. 3. 2. CPA N (parțial): Sănătate Producția serviciilor necomerciale de sănătate în prețuri constante poate fi ș(cid:13)i ea estimată folosind fie indicatori ai volumului de producție, fie metode bazate pe datele de intrare. Orientări specifice privind metodele de folosit pentru estimarea producției acestor servicii de sănătate (cu ajutorul indicatorilor volumului de producție, al metodelor bazate pe datele de intrare sau, în cazul producției destinate pieței, cu ajutorul datelor referitoare la prețuri) vor fi elaborate în cadrul programului de cercetare. Acest program va evalua ș(cid:13)i modul de luare în considerare a variațiilor de calitate, care sunt deosebit de importante pentru producția serviciilor de sănătate. II. 3. 3. Alte producții care nu sunt destinate pieței Celelalte producții care nu sunt destinate pieței pot lua o mulțime de forme diferite. Unele sunt furnizate pe bază individuală (de ex. serviciile de securitate socială), în timp ce altele sunt furnizate pe bază colectivă (de ex. serviciile de apărare). Iar altele pot avea un element individual ș(cid:13)i un element colectiv (de ex. serviciile poliției, pe care SEC 95 le clasifică, prin convenție, în cadrul serviciilor colective). Indicatorii volumului de producție pot servi la estimarea producției de servicii furnizate pe bază individuală ș(cid:13)i, eventual, a unor servicii furnizate pe bază colectivă. Metodele bazate pe datele de intrare pot fi utilizate pentru toate aceste servicii. În vederea obținerii unor rezultate comparabile, o oarecare armonizare a manierei de aplicare a celor două metode este necesară. Orientări specifice privind metodele de folosit pentru aceste produse (cu ajutorul indicatorilor volumetrici de producție sau al metodelor bazate pe datele de intrare) vor fi elaborate în cadrul programului de cercetare. PARTEA III MĂSURAREA PREȚURILOR Ș(cid:13) I VOLUMELOR DIN PERSPECTIVA CHELTUIELILOR Din perspectiva cheltuielilor, PIB în prețuri constante este suma consumului final, a formării brute de capital ș(cid:13)i a exporturilor nete. În ce priveș(cid:13)te pertinența indicatorilor de folosit fie pentru deflatarea valorilor anului în curs, fie pentru extrapolarea valorilor anului de bază din perspectiva cheltuielilor, se pot aplica următoarele criterii: — gradul de acoperire a clasei de produse de către indicator. De exemplu, dacă indicatorul acoperă toate produsele cuprinse în respectiva clasă sau numai anumite produse din această clasă; 154 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 — baza de evaluare a indicatorului. În cazul consumului final ș(cid:13)i al formării brute de capital, ar trebui să se facă referire mai degrabă la prețurile de achiziție, decât, de exemplu, la prețurile la producător; — indicatorul trebuie să țină cont de variațiile de calitate, pe care trebuie să le înregistreze mai degrabă în cadrul estimărilor volumetrice decât în cadrul estimărilor de preț; — coerența conceptuală dintre indicator ș(cid:13)i conceptele conturilor naționale. Aceste criterii conduc la următoarele concluzii generale cu privire la procedurile de estimare a măsurărilor de prețuri ș(cid:13)i volume în diversele categorii din perspectiva cheltuielilor. Consumul final din cadrul gospodăriei Consumul final din cadrul gospodăriei (CFG) trebuie, unde este cazul, să fie redus cât mai mult posibil, folosind informații extrase din IPC. IPC poate fi considerat adecvat dacă îndeplineș(cid:13)te următoarele criterii: — este un indice care acoperă exact acel (acea categorie de) produs(e); — ia în considerare în mod corespunzător variațiile de calitate a produsului (produselor); — este evaluat la prețurile de achiziție, inclusiv TVA; — conceptele de la baza IPC corespund celor ale conturilor naționale. Dacă nu există IPC pentru un anumit produs, atunci alți indicatori, mai aproximativi, trebuie să fie utilizați. Aceș(cid:13)tia ar putea fi IPP, indicatori ai prețurilor de export sau import sau poate, în anumite cazuri, indicatori de volum. Aceste metode sunt metode B. Metodele C implică folosirea de indici care nu corespund deloc produsului sau produselor în chestiune. Consumul final al administrației publice ș(cid:13)i al IFSLSGP Pentru aceste categorii de consum final se pot face aceleaș(cid:13)i observații ca ș(cid:13)i în cazul estimării producției care nu este destinată pieței din perspectiva producției (punctul II. 3), deoarece valorile bunurilor ș(cid:13)i serviciilor produse de administrația publică ș(cid:13)i de IFSLSGP constituie componentele principale ale acestor categorii (SEC 95, punctele 3. 78 ș(cid:13)i 3. 79). Achizițiile făcute de administrația publică sub forma bunurilor ș(cid:13)i serviciilor produse de producători de piață pentru a fi furnizate – fără a suferi vreo transformare – gospodăriilor, cu titlul de transferuri sociale în natură, care fac parte ș(cid:13)i ele din consumul final al administrației publice (SEC 95, punctul 3. 79), trebuie să fie deflatate cu ajutorul indicilor de preț adecvați, care corespund acestor bunuri ș(cid:13)i servicii (destinate pieței). SEC 95, punctul 3. 85, prezintă diferențierea între bunurile ș(cid:13)i serviciile individuale ș(cid:13)i colective furnizate de unități ale administrației publice. Odată această diferențiere făcută, conceptul de consum final efectiv poate fi uș(cid:13)or dedus. Această reprezentare a conturilor nu ridică probleme specifice privind estimările la prețuri constante. Formarea brută de capital fix Pentru formarea brută de capital fix, metoda A constă din utilizarea de indici efectivi ai prețurilor de investiție. Un astfel de indice trebuie să îndeplinească următoarele criterii: — este un indice care acoperă exact acel (acea categorie de) produs(e); — ia în considerare în mod corespunzător variațiile de calitate a produsului (produselor); — este evaluat la prețurile de achiziție, inclusiv TVA nedeductibilă; — conceptele de la baza indicelui corespund celor ale conturilor naționale. În practică, se vor folosi adesea IPP-uri, care reprezintă metode B dacă nu sunt re-evaluate la prețurile de achiziție. Pentru IPP-urile produselor specifice sunt valabile aceleaș(cid:13)i observații ca cele făcute la punctul II. 2, inclusiv referirile la programul de cercetare. Variațiile de stocuri Este important ca stocurile să fie deflatate în mod specific ș(cid:13)i independent ș(cid:13)i nu să fie calculate ca articol rezidual al calculelor la prețuri constante. SEC 95, punctul 10. 56, precizează că variațiile de stocuri în prețuri constante pot fi calculate prin deflatare separată, cu ajutorul indicilor de preț adecvați, al intrărilor în stocuri ș(cid:13)i al ieș(cid:13)irilor din stocuri. Dacă variațiile de volum ș(cid:13)i de preț ale stocurilor nu sunt prea mari, deflatarea directă a variației de stocuri cu un indice de preț mediu al anului constituie o alternativă. 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 155 Există patru tipuri de stocuri (SEC 95, punctul 3. 119): — materii prime ș(cid:13)i furnituri: aceleaș(cid:13)i principii pot fi enunțate aici ca cele enunțate pentru deflatarea consumului intermediar la secțiunea II. 2; — producție neterminată: această categorie trebuie studiată în cadrul programului de cercetare; — produse finite: acestea pot fi deflatate folosind IPP-uri la prețurile de bază; — bunuri destinate revânzării: acestea sunt evaluate la prețurile la care au fost achiziționate, pentru care un IPP va fi adesea un bun indicator. Problema câș(cid:13)tigurilor din deținerea de active trebuie de asemenea studiată în cadrul programului de cercetare. Achiziții, mai puțin transferuri de obiecte de valoare Această categorie trebuie studiată în cadrul programului de cercetare. Exporturi ș(cid:13)i importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii Această categorie trebuie studiată în cadrul programului de cercetare. 156 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 ANEXA II PERIOADE DE TRANZIȚIE Perioade de tranziție privind aplicarea principiului nr. 3 Țara Până în Irlanda Portugalia Danemarca Finlanda Țările de Jos Italia Germania Belgia Regatul Unit Franța Spania Grecia Suedia Luxemburg Austria 2004 - 2000 (în 1999 anul de bază va fi 1990) 2005 - 2003 2005 - 2003 - 2003 - - - 2005


title: Komission asetus (EY) N:o 2572/98, annettu 30 päivänä marraskuuta 1998, tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: L 322/10 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 1. 12. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2572/98, annettu 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998, tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) vilja- alan tuontitullien osalta 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2519/98 (4), ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit; kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yht(cid:132) suuri kuin n(cid:132)iden tuotteiden interventiohinta tuonnin tapahtuessa korotet- tuna 55 prosentilla, josta on v(cid:132)hennetty kyseess(cid:132) olevaan toimitukseen sovellettava cif-tuotantohinta; tuontitulli ei saa kuitenkaan ylitt(cid:132)(cid:132) yhteisen tullitariffin mukaista tulli- maksua, asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 3 kohdan mukaan cif-tuontihinnat lasketaan kyseess(cid:132) olevan tuot- teen edustavien maailmanmarkkinahintojen perusteella, asetuksessa (EY) N:o 1249/96 vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t vilja-alan tuontitullien osalta, tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti; ne j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t my(cid:148)s voimaan, jos seuraavaa kausittaista vahvistamista edelt(cid:132)vien kahden viikon aikana ei ole k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) asetuksen (EY) N:o 1249/96 liitteess(cid:132) II tarkoitetun viitep(cid:148)rssin noteerausta, tuontitull¶(cid:132)rjestelm(cid:132)n moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana edustavia markkinakursseja, ja asetuksen (EY) N:o 1249/96 soveltamisesta seuraa, ett(cid:132) tuontitullit vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukai- sesti, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) I liitteess(cid:132) II annettujen tek¶(cid:148)iden perusteella. tuontitullit vilja-alalla 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 161, 29. 6. 1996, s. 125 (4) EYVL L 315, 25. 11. 1998, s. 7 1. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 322/11 Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuontitullit LIITE I CN-koodi Tavaran kuvaus 1001 10 00 Durumvehn(cid:132) korkealaatuinen keskilaatuinen (1) 1001 90 91 Tavallinen vehn(cid:132), siemenvilja 1001 90 99 Tavallinen vehn(cid:132), korkealaatuinen, muu kuin siemen- vilja (3) keskilaatuinen heikkolaatuinen 1002 00 00 Ruis 1003 00 10 Ohra, siemenvilja 1003 00 90 Ohra, muu kuin siemenvilja (3) 1005 10 90 Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi 1005 90 00 Maissi, muu kuin siemenvilja (3) 1007 00 90 Durra, muut kuin kylv(cid:132)miseen tarkoitetut hybridit Tuontitulli tuotaessa maa-, joki- tai merikuljetuksena V(cid:132)limeren, Mustanmeren tai It(cid:132)meren satamista (ecua/t) Tuontitulli tuotaessa lentoteitse tai muista satamista (2) (ecua/t) 39,17 49,17 42,50 42,50 72,57 93,06 99,93 99,93 99,93 101,03 101,03 99,93 29,17 39,17 32,50 32,50 62,57 83,06 89,93 89,93 89,93 91,03 91,03 89,93 (1) Sellaisen durumvehn(cid:132)n osalta, joka ei vastaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 liitteess(cid:132) I tarkoitettua keskilaatuisen durumvehn(cid:132)n v(cid:132)himm(cid:132)islaatua, sovelletaan heikkolaatuiselle tavalliselle vehn(cid:132)lle vahvistettua tullia. (2) Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteis(cid:148)(cid:148)n tulevien tavaroiden osalta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohta) tuoja voi p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) osalliseksi joka on: tullinalennuksesta, — 3 ecua/t, — 2 ecua/t, jos purkamissatama sijaitsee V(cid:132)limerell(cid:132), tai jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneess(cid:132) kuningaskunnassa, Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla. (3) Tuoja voi p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) osalliseksi kiinte(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isest(cid:132) alennuksesta, jonka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on 14 tai 8 ecua tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyt edellytykset t(cid:132)yttyv(cid:132)t. L 322/12 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 1. 12. 98 LIITE II Tullien laskentatekij(cid:132)t (13. 11. 1998 ja 27. 11. 1998 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana) 1. Vahvistamisp(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) edelt(cid:132)vien kahden viikon keskiarvot: P(cid:148)rssinoteeraukset Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 keskilaa- tuinen (**) US barley 2 Noteeraus (ecua/t) 117,86 101,11 89,83 74,19 137,35 (*) 127,35 (*) 76,60 (*) Lis(cid:132)/Meksikonlahti (ecua/t) — 13,18 3,97 11,64 Lis(cid:132)/Suuret j(cid:132)rvet (ecua/t) 16,17 — — — (*) Fob Duluth. (**) Kymmenen ecun v(cid:132)hennys (”discount”) tonnilta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan ensimm(cid:132)inen kappale). — — — — — — 2. Maksut: Meksikonlahti—Rotterdam: 10,98 ecua/t; Suuret j(cid:132)rvet—Rotterdam: 21,31 ecua/t. 3. Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot: 0,00 ecua/t (HRW2) 0,00 ecua/t (SRW2)