title: Kommissionens uppföljningsrapport om de åtgärder som vidtagits efter rådets rekommendation om beviljande av ansvarsfrihet för genomförandet av den allmänna budgeten för budgetåret 1996 - Svar från medlemsstaterna på iakttagelserna i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
activity report
budgetary discharge
general budget (EU)
implementation of the budget

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 23. 11. 1998 KOM(1998) 679 slutlig KOMMISSIONENS UPPFÖLJNINGSRAPPORT om de åtgärder som vidtagits efter rådets rekommendation om beviljande av ansvarsfrihet for genomförandet av den allmänna budgeten för budgetåret 1996 SVAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA PÅ IAKTTAGELSERNA I REVISIONSRÄTTENS ÅRSRAPPORT FÖR BUDGETÅRET 1996 INNEHALL Inledning Kapitel 1. Egna medel Kapitel 2. Budgetförvaltning Kapitel 3. Den gemensamma organisationen av marknaden - vegetabiliska produkter Kapitel 4. Den gemensamma organisationen av marknaden - animaliska produkter Kapitel 6. Det regionala området Kapitel 7. Det sociala området Kapitel 8. Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-utveckling) Kapitel 13. Samarbete med utvecklingsländer och tredje land (utom Central- och Östeuropa) Kapitel 14. Åtgärder för stöd till länderna i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna (före detta Sovjetunionen) samt Mongoliet Kapitel 15. Kommissionen Kapitel 18. Finansiella instrument och bankverksamhet Kapitel 19-21. Revisionsförkiaring om den verksamhet som omfattas av den allmänna budgeten Särskilda rapporter av betydelse i sammanhanget sid 3 sid 4 sid 6 sid 7 sid 9 sid 11 sid 14 sid 16 sid 17 sid 21 sid 24 sid 26 sid 28 1 - Nr 3/96 om turismpolitiken och dess främjande 2 - Nr 2/97 om Europeiska unionens humanitära bistånd 1992-1995 3 - Nr 3/97 om det decentraliserade systemet för genomförande av Phare-programmet (1990-1995) 4 - Nr 4/97 om granskningen av vissa aspekter av åtgärder i samband med återföreningen av Tyskland som omfattar betalning av EUGFJ-ersättning och exportbidrag 5 - Nr 5/97 om förvaltningen av gemenskapshandeln med spannmål vad gäller exportbidrag, särskilda importåtgärder och regionala stödåtgärder 6 - Nr 6/97 om Tacis-subventionerna till Ukraina sid 30 sid 30 sid 35 sid 35 sid 36 sid 37 -2- h Inledning Kommissionens uppföljningsrapport har enligt artikel 206. 3 i fördraget som syfte att rapportera om de åtgärder som kommissionen har vidtagit mot bakgrund av rådets rekommendation av den 9 mars 1998. Inom ramen för detta förfarande rekommenderade rådet parlamentet att bevilja kommissionen ansvarsfrihet på grundval av revisionsrättens årliga rapport för budgetåret 1996. från den önskan som Rapporten utgår till rekommendationen av den 9 mars 1998, att det arbete som utförs på olika områden skall rapporteras för att man skall kunna "dra lärdom för framtiden" och sträva mot "en sund ekonomisk förvaltning" där "det garanteras att utgifterna är lämpliga och motiverade". rådet uttrycker inledningen i Med tanke på rådets uppmaningar har kommissionen koncentrerat sina ansträngningar pä tre punkter: - Utvärderingskulturen bör stärkas. Åtskilliga utvärderingar utförs under ett projekts livscykel (i förhand, under och i efterhand). Även om en del utvärderingar utförs direkt av kommissionen på olika områden, är de ändå ofta resultaten av ett tätt samarbete med medlemsstaterna. - De åtgärder som vidtas efter utvärdering skall integreras i Agenda 2000. Faktum är att hänsynstagande till resultaten är kronan på verket i utvärderingskulturen. - Regelverken bör förenklas. Det är utifrån denna tanke som förenklingar av de komplicerade juridiska systemen har föreslagits, särskilt för strukturfonderna. Detta är några exempel som visar kommissionens beslutsamhet att förbättra uppföljningen och kontrollen av projekt för att få en bättre förvaltning av dem enligt bestämmelserna i SEM 2000. Parallellt med detta arbete för en bättre förvaltning framläggs rapporten om hur fungerar och vitboken om omarbetningen av systemet budgetförordningen. Det är två steg på vägen mot den återhållsamhet i budgeten som medlemsstaterna och kommissionen önskar. för egna medel A KAPITEL 1 EGNA MEDEL 1 Aktiv förädling och upphävandesvstem Rådet rekommenderar att kriterierna för den utvärdering av de ekonomiska villkoren som skall göras för att ekonomiska aktörer skall få tillstånd skall innefatta alla berörda parters intressen. Kommissionens svar Rådets rekommendation täcks på ett tillfredsställande sätt upp av gällande lagstiftning. 2 Konstaterande och uppbörd i efterhand av de traditionella egna medlen Rådet uppmanar kommissionen att i preferensavtalen upphävande, om gemenskapens finansiella intressen skadas. införa en bestämmelse om Kommissionens svar Rådet omformulerar en redan tidigare framförd begäran som kommissionen svarat på genom flera meddelanden om preferensavtalen. I programmet för skydd av gemenskapernas finansiella intressen och bedrägeribekämpning (1998-1999) som lades fram i maj tas dessutom hänsyn till den här typen av problem vad gäller tull- och skattefrågor. 3 Egna medel från bruttonationalinkomst (BNI) Rådet insisterar på att kommissionen, som tidigare meddelats, avslutar arbetet under 1998 för samtliga medlemsstater, utom för Finland, Sverige och Österrike för vilka arbetet rörande bruttonationalinkomsten (BNI) kommer att vara slutfört under 1999. Kommissionens svar A Genom beslut 97/619/EG, Euratom fastställde kommissionen tidsfristen för medlemsstaternas slutförande av de arbetsinsatser som återstår i fråga om förbehållen för BNI enligt följande: - 1 oktober 1998 för tolv medlemsstater. - 1 oktober 1999 för Finland, Sverige och Österrike. Så snart medlemsstaterna har meddelat kommissionen resultaten av dessa insatser kommer kommissionen att genomföra kontroller och förfaranden för att häva de berörda förbehållen i enlighet med artikel 10. 8 i rådets förordning (EEG, Euratom) av den 29 maj 1989 om systemet för egna medel. -5- KAPITEL 2 BUDGETFÖRVALTNING Budgetprognos för iordbruksutgifterna Rådet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samarbeta för att ytterligare förbättra prognoserna för jordbruksutgifterna. Det kommer att vara viktigt att garantera att kvaliteten på dessa prognoser inte blir sämre efter reformen av jordbrukspolitiken, som ett led i Agenda 2000. Kommissionens svar Kommissionen ställer sig bakom denna uppmaning. I april 1997 överenskom den budgetansvariga myndigheten och kommissionen att ta hänsyn till de reviderade budgetprognoserna för jordbruksutgifterna vid framläggandet av en ändringsskrivelse före den andra behandlingen av budgeten (oktober). 2 Upprättandet av 1999 års jordbruksbudget Rådet uppmanar kommissionen att under 1999, med samma förfarande som under 1998, föreslå en jordbruksbudget där hänsyn tas till den övervärdering som har förekommit tidigare. Kommissionens svar Inför upprättandet av 1999 års preliminära budgetförslag har kommissionen ökat sina ansträngningar för att undvika övervärderingar (se även svaret vid punkt 1 nedan). h -6- KAPITEL 3 DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN - VEGETABILISKA PRODUKTER 1. Jordbruksgrödor Rådet önskar att det integrerade systemet för förvaltning och kontroll genomförs fullständigt under 1998. Kommissionens svar Det integrerade systemet för förvaltning och kontroll, som inrättades genom rådets förordning nr 3508/92 och kommissionens förordning nr 3887/92, skulle vara helt driftsklart från och med den 1 januari 1997 för de gamla medlemsstaterna och den 1 januari 1998 för de nya. Arbetet med att få systemet på plats har i stort sett gått bra med tanke på vilka omfattande åtgärder medlemsstaterna måste genomföra särskilt i fråga om utvärderingen av arealstödet. De länder som inte har något fastighetsregister eller vilkas register inte är tillräckligt pålitligt har haft större svårigheter än andra med införandet. Med undantag för Grekland och Skottland, som har stora svårigheter, har alla medlemsstater idag ett fungerande system, även om det behöver förbättras i några länder: Finland, Irland och Belgien. De grundläggande beståndsdelarna av systemet är pä plats: en databas, ett alfanumeriskt system för identifiering av jordbruksskiftena och stödansökningarna och ett integrerat kontrollsystem som består av två delar: - Administrativa kontroller, främst dubbelkontroller av skiftena för att undvika att stöd utgår två gånger för samma skifte. - Kontroller på plats, som kan utföras i form av besök på företagen eller med hjälp av fjärranalys. Hur funktionsdugligt det nya systemet är för de nya medlemsstaternas del kan uppenbarligen inte uppskattas förrän efter 1998 års skörd, eftersom de har haft tid på sig till den 1 januari 1998 för att få det integrerade kontrollsystemet på plats. Att systemet är nyttigt och effektivt har gjort att det har börjat användas också för nya stödsystem (förordning nr 3072/95) och för trindsäd (förordning nr 1575/96). Andra stödordningar har också knutits till det, bl. a. humle, miljöåtgärderna inom jordbruket, bomull och torrfoder. Registren över olivodlingar och vinodlingar är också direkt inspirerade av det integrerade systemets arealkontroll. Allt kan förbättras, och detta innebär inte att inga förbättringar behövs. Det är ju också därför som revisionsrättens granskningsenheter utför kontroller i de femton A medlemsstaterna och synar hur det integrerade kontrollsystemet för förvaltning och kontroll fungerar. 2. Den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak och vin Rådet begär att kommissionen tar hänsyn till revisionsrättens iakttagelser när den utarbetar sina förslag till reformering i samband med Agenda 2000 så att både förvaltningen och kontrollen av dessa gemensamma organisationer av marknaden förbättras. Kommissionens svar 1 Tobak Kommissionens förslag till reformering av den gemensamma organisationen av marknaden lades fram den 28 januari 1998. I förslagen tas i stor utsträckning hänsyn till Europaparlamentets åsikter i betänkandet om alternativ som sammanställdes den 18 december 1996. 2 Vin Kommissionen har nyligen antagit ett förslag till reformering av den gemensamma organisationen av marknaden för vin. I detta förslag sammanfattas i en enda rättsakt alla de befintliga bestämmelser som rådet antagit inom vinsektorn. Kommissionen har således redan bidragit avsevärt till en bättre förvaltning och en förenkling av denna gemensamma marknadsorganisation. Förslaget syftar i första hand till att gynna konkurrensförmågan hos gemenskapens vinodlare inom ramen för en expansion av världsmarknaden. En del av interventionsåtgärderna kommer att avskaffas och övriga kommer att få ändrad inriktning för att undanröja de konstgjorda avsättningsmöjligheterna för produkter som inte kan saluföras. Bara de interventionsåtgärder som är avsedda att garantera vinernas kvalitet och åtgärder inriktade på bevarandet av andra traditionella marknader än vinmarknaden (vinalkohol, aromatiserade viner, druvsaft m. m. ) kommer att bibehållas i nuvarande form. Den största nyheten gäller omställningsåtgärderna, som syftar till att anpassa vinodlingen till marknaden, och förvaltningen av ett nytt system med nyplanteringar som skall göra det möjligt att utveckla vinodlingen i områden där detta är absolut nödvändigt, utan att det leder till en ökning av produktionen som inte är berättigad med hänsyn till marknaden. Inkomsten från dessa två åtgärder är underställd upprättandet av en noggrann förteckning (i förekommande fall på grundval av vinodlingsregistret) med uppgifter om arealer, druvsorter och nyplanteringar. Införandet av denna förteckning kommer att förbättra kontrollen. KAPITEL 4 DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN - ANIMALISKA PRODUKTER - BIDRAGSSYSTEM FÖR NÖTKÖTTSPRODUCENTER OCH GRANSKNING AV VISSA ÅTGÄRDER SOM AVSER BSE-KRISEN 1. Bidragssystemen för nötköttsproducenter Rådet delar revisionsrättens uppfattning att en framtida reform inom denna sektor bor föregås av en noggrann analys av reformens effekt på näringsidkarnas inkomster, med tanke på de betydande konsekvenser som denna sektor medför för gemenskapsbudgeten. Kommissionens svar Kommissionen delar rådets och revisionsrättens uppfattning om att den sannolika effekten av en reform bör föregås av en analys. En sådan analys bör även omfatta status quo. analys Kommissionens som offentliggjordes i maj 1997 visade att om nötköttspolitiken inte ändras kommer den att leda till enorma inhemska överskott. Dessa skulle utan tvekan få en negativ effekt på jordbrukarnas inkomster. "Dagsläget och prognos nötköttssektorn" - För att hantera detta problem föreslår kommissionen i Agenda 2000 ett integrerat ätgärdspaket. Nötköttssektorn kan inte undersökas avskild från andra närstående sektorer. Kommissionen genomför därför en inkomstanalys av förslagen i Agenda 2000 som beaktar de inbegripet inbördes förhållandena mellan olika jordbrukssektorer, nötköttssektorn. 2. Åtgärder som avser B SE-krisen Rådet insisterar på nödvändigheten av att det nära samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna fortsätter så att en effektiv tillämpning, kontroll och utvärdering av de åtgärder som avser BSE-krisen garanteras. A Kommissionens svar Kommissionen håller fullständigt med om att det är nödvändigt att kommissionen och medlemsstaterna upprätthåller ett nära samarbete för att kunna garantera en effektiv tillämpning, kontroll och utvärdering av de åtgärder som avser BSE-krisen. I sin första halvårsrapport om uppföljning av BSE, som lades fram för rådet och Europaparlamentet den 6 maj 1998, redogjorde kommissionen ingående för de åtgärder som kommissionen vidtagit avseende BSE/TSE (TSE: överförbar spungiform encefalopati) sedan i november 1997, inbegripet utvecklingen vad gäller förfarandena för avslutning av räkenskaperna för BSE-åtgärder som är särskilda för Förenade kungariket. Sedan denna rapport lades fram har kommissionen, mot bakgrund av de brister som fastställdes vid tillämpningen av ordningen om djur som är äldre än 30 månader (förordning nr 716/96), beslutat att föreslå att vägra finansiering av en del av utgifterna som tagits upp för bearbetning av djur inom ramen för denna ordning. Genom ett brev av den 26 maj 1998 informerades myndigheterna i Förenade kungariket om att man hade för avsikt att föreslå korrigeringar. Myndigheterna i Förenade kungariket har nu rätt att begära ett förlikningsförfarande om de föreslagna korrigeringarna. Tidsfristen löper ut 30 arbetsdagar efter mottagandet av det officiella meddelandet. Förslaget till korrigeringar för ordningens första 15 månader innebär inte att kommissionen har upphört att övervaka tillämpningen av denna ordning. Kontrolluppdrag genomförs regelbundet och rekommendationer för förbättringar fortsätter att göras. En finansieringsreserv för perioden efter den 3 augusti 1997 har också avsatts. för kalvar och I fråga om andra BSE-åtgärder såsom bearbetningsbidrag tilläggsbetalningar (förordningarna nr 1357/96 och 2443/96) har enheten för avslut av räkenskaper inkluderat dessa åtgärder i kontrolluppdrag som utförs inom ramen för en undersökning av nötkreatursbidrag, som kommer att avslutas under 1998. Kontrolluppdrag har genomförts i en majoritet av medlemsstaterna, inbegripet de viktigaste vad gäller utgifter för dessa åtgärder, dvs. Frankrike, Förenade kungariket och Tyskland. I de fall där allvarliga brister har upptäcks vad gäller genomförandet av åtgärder som finansieras av EUGFJ, kommer finansiella konsekvenser att föreslås sedan undersökningen avslutats genom ett tillfälligt beslut i enlighet med artikel 5. 2 c i förordning nr 729/70. A- 10- KAPITEL 6 DET REGIONALA OMRÅDET 1. Budgetmässiga och finansiella uppgifter Rådet noterar framstegen i det samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna som syftar till ett bättre genomförande av budgetanslagen och önskar att det kunde utvecklas så att ökningen av obetalda åtaganden samt koncentrationen i slutet av året av åtagande- och betalningstransaktioner kan undvikas. Rådet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fördubbla sina ansträngningar i detta avseende. Kommissionens svar Samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna har förstärkts påtagligt efter inrättandet av nätet av budgetexperter för strukturfonderna. Detta nätverk, som består av experter pä finansministerierna, har bl. a. tagit fram beräkningar över betalnings ansökningar till kommissionen. För närvarande håller medlemsstaterna på att till kommissionen överlämna sina beräkningar över betalningsansökningar under perioden 1998-2001 avseende innevarande programplaneringsperiod. Av de obetalda åtagandena som rör strukturfonderna härrörde nästan 90 % den 31 december 1997 från innevarande programplaneringsperiod, och deras nivå och ökningstakt kan anses vara normala eftersom det handlar om fleråriga åtgärder där utbetalningen av åtaganden är utspridd över flera år. Inom ramen för det nu gällande systemet för ekonomisk förvaltning (delåtaganden och delbetalningar) ökar åtagandena i allmänhet mycket snabbare än betalningarna. att den nedskärning med 1 000 miljoner Det bör påpekas i betalningsbemyndiganden som budgetansvariga myndigheten gjorde i 1997 års budget ledde till en ökad volymen av obetalda åtaganden i slutet av 1997. De avsatta medlen i budgeten visade sig inte vara tillräckliga för att tillgodose ansökningarna om betalningar. Dessa obetalda medel, vilka uppgår till 1 200 miljoner ecu, kunde inte betalas ut förrän 1998. ecu Slutligen kan en påtaglig minskning av problemet med koncentrationen i slutet av budgetåret av åtagande- och betalningstransaktioner konstateras: de betalningar som görs i december har minskat från 48 % år 1994 till 20 % år 1997 och åtagandena från 60 % till 32 %. 2. Avslutande av interventionsformerna Rådet A -> uppmanar ändå kommissionen att i partnerskap med medlemsstaterna föra en aktivare politik för att avsluta programmen, optimera kontrollerna, särskilt på plats, och bemöda sig mer om att under programmets gång utvärdera konsekvenserna av samfinansierade genomföranden. Det rekommenderar att kommissionen vid utarbetandet av sina förslag för den period som börjar år 2000 drar nytta av gjorda erfarenheter, fastställer enklare regler och klargör ansvarsfördelningen mellan de olika administrativa nivåerna. Rådet anser bland annat att överlappningen av mål, program och programplaneringsperioder, liksom förlängningar och avslutningsförfaranden, är sådana faktorer som gjort förvaltningen så tungrodd. Kommissionens svar Kommissionen delar rådets uppfattning om att det är angeläget att avsluta programmen så snabbt som möjligt och sträva efter att fullgöra denna uppgift snarast. Denna ambition hindras emellertid ibland av oundvikliga svårigheter vid genomförandet ute på fältet, vilket leder till att programmen förlängs. I detta hänseende går de åtgärder som vidtagits av kommissionen ut på att sätta gränser så att dessa förlängningar kan hållas inom rimliga tidsfrister. I förslagen till förordning för den period som inleds år 2000 tar kommissionen till fullo hänsyn till de olika punkter som tagits upp av rådet i detta sammanhang. I framtiden kommer utvärderingen att integreras på förhand i upprättandet av planerna och kvantifieringen av de mål som skall uppnås, i halvtid för omprogrammeringar och i efterhand för att ta tillvara de erfarenheter som har förvärvats. Vad gäller kontrollerna utför kommissionen så många kontroller på platsen som dess personalresurser tillåter och bemödar sig om att göra dem så effektiva som möjligt. I de förordningar som kommissionen föreslagit för nästa programplaneringsperiod respektive fastställs klart och ansvarsområden när det gäller uppföljningen av programmen, den ekonomiska förvaltningen, kontrollerna och utvärderingen. tydligt kommissionens och medlemsstaternas Det bör påpekas att i förordning 2064/97 av den 15 oktober 1997, om en förstärkning av bestämmelserna om förvaltning, uppföljning och kontroll av de program som samfinansieras av strukturfonderna, föreskrivs att medlemsstaternas begäran om slutlig betalning redan vid avslutandet av en stödform skall åtföljas av ett oberoende utlåtande beträffande giltigheten i begäran. Kommissionen anser att tillämpningen av den sistnämnda förordningen, ett gradvist utnyttjande av systemet i årsrapporten, liksom de preciseringar som ges genom de 22 blanketterna om stödberättigade utgifter leda till avsevärda förbättringar av hur avslutandet av programmen sker. i framtiden bör •12- A Som kommissionen visade i svaret till revisionsrätten (punkt 6. 38 i årsrapporten 1996) har de eventuella överlappningarna mellan programplaneringsperioderna inte lett till några allvarliga administrativa problem i medlemsstaterna. Åtgärder som genomförs till förmån för företag, i synnerhet små och 3. medelstora företag Rådet uppmanar kommissionen att arbeta för att de tjänster som erbjuds små och medelstora företag skall svara mot en verklig efterfrågan. Det välkomnar med tillfredsställelse att kommissionen i december 1997 införde en utvärdering av strukturfondernas påverkan på små och medelstora företag och begär att budgetmyndighetens båda parter skall informeras om resultaten. Kommissionens svar Kommissionen bekräftar sin avsikt att till budgetmyndighetens båda parter överlämna resultaten av den tematiska utvärderingen av strukturfondernas påverkan på små och medelstora företag, som inleddes i december 1997. Slutrapporten bör godkännas i slutet av 1998. A •13- KAPITEL 7 DET SOCIALA OMRÅDET Genomförande av Europeiska socialfondens budget Rådet uppmanar kommissionen att i framtiden förenkla den rättsliga ramen för strukturella åtgärder så att deras genomförande kan påskyndas. Kommissionens svar Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning om de komplicerade ekonomiska kretslopp som inrättats för förvaltningen av strukturfonderna. Detta erkändes för övrigt i motiveringen i förslaget till förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, som godkändes av kommissionen den 18 mars 1998. Den anser emellertid att det är möjligt och önskvärt att åstadkomma klara förbättringar av de nuvarande bestämmelserna och har därför föreslagit ett enklare system för budgetåtaganden och en ny mekanism för betalningar som bygger på ersättning av faktiska och styrkta utgifter. Trots dagens komplicerade system uppgick nivån på det finansiella genomförandet av ESF till 100 % år 1996. Samma utnyttjandegrad uppmättes 1997. Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar inom ramen för partnerskapet för att de medel som ställs till medlemsstaternas förfogande så snabbt som möjligt skall vidarebefordras till de slutliga stödmottagarna och att utnyttjandet av finansiering i förväg därmed begränsas. 2. Särskilda granskningar av Europeiska socialfonden Rådet i större delar revisionsrättens åsikt att arbetsmarknadens parter bör delta omfattning och att utvärderingen av resultaten bör utvecklas. Det uppmanar dessutom kommissionen att samtidigt för gemenskapens initiativ. förenkla den rättsliga ramen Kommissionens svar Revisionsrättens synpunkter vad gäller arbetsmarknadens parters deltagande i 1. övervakningskommittéerna samtliga specifika strukturfonder. I fråga om mål 3-4, dvs. de mål som främst rör ESF, har kommissionen lyckats få de medlemsstater som ansvarar för utnämningen av medlemmarna i övervakningskommittéerna att uppnå en tillfredsställande representation av dessa parter. för ESF utan gäller inte är A 14- 2. Inom ramen för ESF har en halvtidsutvärdering av programmen under programplaneringsperioden 1994-1999 genomförts. Resultaten av denna kunde utnyttjas i samband med omprogrammeringen i halvtid av programmen 1997. Lärdomarna av denna utvärdering liksom av den slutliga utvärderingen (som beräknas avslutas under det första kvartalet 1999) kommer att vara lika värdefulla i samband med presentationen av nästa period av partnerskap med de nationella myndigheterna och har, utöver utvärderingen av ESF:s verksamhet, även lett till att en verklig "utvärderingskultur" utvecklats i medlemsstaterna. Ett grundläggande kännetecken för gemenskapens 3. initiativprogram är upprättandel av gränsöverskridande partnerskap. Förfarandet för valet av projekt sker emellertid fortfarande på nationell nivå. I samband med den andra omgången av val av projekt för Employment och Adapt 1997 kringgick kommissionen denna svårighet genom att bistå de ansvariga för projekt som redan valts ut på nationell nivå i deras sökande efter utländska samarbetspartner. Detta möjliggjorde ett slutligt nationellt godkännande av alla parters projekt så gott som samtidigt. k •15- KAPITEL 8 UTVECKLINGSSEKTIONEN VID EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET, (EUGFJ-UTVECKLING) 1 Kontroll och utvärdering av stödet från EUGFJ-utveckling Rådet uppmanar kommissionen att fastställa reglerna för ersättande av utgifter med icke stödberättigade utgifter. Det vill se att arbetet med att införa det integrerade förvaltnings- och kontrollsystemet, vilket är uppdelat på kommissionen och medlemsstaterna, intensifieras. Det rekommenderar att en större omsorg läggs ned på att utvärdera projekten på förhand och att antalet fysiska inspektioner fördubblas. Kommissionens svar EUGFJ-utveckling samfinansierar utgifter för projekt som genomför de åtgärder som godkänts i programplaneringsdokumenten enligt villkoren i besluten om godkännande. Enligt subsidiaritetsprincipen har medlemsstaterna i princip frihet att välja ut dessa projekt och ansvarar för kontrollen av dem. När åtgärderna bedöms vara icke stödberättigade beviljas inte samfinansiering. Dessa medlemsstater är emellertid bemyndigade att förklara varje annan utgift stödberättigad som uppfyller villkoren för samfinansiering, under förutsättning att bl. a. åtagandet i programmen och utgiftsdeklarationen genomförs inom den fastställda tidsfristen. Särskilda bestämmelser om ersättande av utgifter med icke stödberättigade utgifter har inte uttryckligen fastställts eftersom de inte skiljer sig från bestämmelserna om det första urvalet av projekt, vilka medlemsstaterna känner väl till. När det gäller förhandsutvärderingen av projekten är det medlemsstaterna som ansvarar för detta. När det gäller de fysiska inspektionerna är det medlemsstaterna som har huvudansvaret även för denna uppgift. De kontroller som utförs av kommissionen syftar främst till att säkerställa att de kontrollsystem som inrättats av medlemsstaterna fungerar på ett tillfredsställande sätt. • 16- KAPITEL 13 SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER OCH TREDJE LAND (UTOM CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA) 1. Genomförande av budgeten Rådet uppmanar kommissionen, i fråga om humanitärt bistånd, att fortsätta att vidta nödvändiga åtgärder för att så långt som möjligt undvika att göra överföringar av outnyttjade betalningsbemyndiganden. Det noterar med tillfredsställelse att reserven för katastrofbistånd inte har utnyttjats under 1997 och hoppas att möjligheten att tillhandahålla betalningsbemyndiganden från denna reserv även kan undvikas i större utsträckning använda anslagsöverföringar från andra budgetposter under utgiftsområde 4 i budgetplanen (externa åtgärder). framtiden genom att i Kommissionens svar I enlighet med reglerna för användningen av det interinstitutionella avtalet av den 29 oktober 1993 (artikel 15) begär kommissionen att reserven för katastrofbistånd tas i bruk endast vid tillfälliga behov av bistånd som är större än anslagen i budgeten och som beror på händelser som inte kunde förutses vid fastställandet av budgeten. Kommissionen lägger inte fram förslag härom förrän den har granskat möjligheten att omdisponera anslagen inom utgiftsområde 4. Medan man under 1997 kunde undvika att ta reserven i bruk tack vare ett visst underutnyttjande av anslagen, har läget under 1998 gjort att kommissionen i tilläggs- och ändringsbudgeten i april måste lägga fram en begäran om ytterligare anslag i form av 150 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden och 100 miljoner i betalningsbemyndiganden. När del stod klart att rådet inte skulle godkänna förslaget till tilläggs- och ändringsbudget före sommaren, tvingades kommissionen att föreslå att reserven för katastrofbistånd utnyttjades upp till motsvarande belopp. Denna alternativa lösning accepterades av den budgetansvariga myndighetens båda grenar. Kommissionen vill för övrigt påpeka att den bara i undantagsfall utnyttjar överföringar av betalningsbemyndiganden från ett budgetår till ett annat, och på de villkor som anges i artikel 7 i budgetförordningen. A- 17- Rådet delar revisionsrättens åsikt att det förfarande som kommissionen tillämpar och som syftar till att i räkenskaperna över två eller flera år fördela det totala åtagandet i ett finansieringsbeslut som kommissionen fattat för ett projekt, strider mot budgetförordningen. Följaktligen uppmanar det kommissionen att förfara på ett sådant sätt att ett åtagande görs i räkenskaperna för hela beloppet för ett projekt som är föremål för ett finansieringsbeslut så snart som beslutet har fattats. Rådet uppmanar även kommissionen att fastställa närmare bestämmelser vid den totala omarbetningen av budgetförordningen. Genomförandet av gemenskapens utgifter bör följa principerna i budgetförordningen och återspegla i vilken utsträckning anslag är disponibla. Kommissionens svar Som kommissionen angav i sitt svar på revisionsrättens synpunkter i årsrapporten för budgetåret 1996 anser den att den praxis som följs inom detta område är i enlighet med i budgetförordningen eftersom kommissionens beslut har varit bestämmelserna avhängiga av tillgängligheten av anslag och denna bestämmelse förekommer i motsvarande finansieringsavtal. I detta hänseende avser kommission att vid den totala omarbetningen av budgetförordningen föreslå en bättre definition av åtagandet av utgifter som tar hänsyn till de tre grundläggande faktorer som alltid bör föreligga i varje åtagande av utgifter, dvs. åtagande genom beslut, åtagande i räkenskaperna och ett rättsligt åtagande. Det är just i förhållande till det sistnämnda (som utgörs av den handling genom vilken institutionen gör ett åtagande gentemot en utomstående part och det uppstår en skuld gentemot denna) som införandet i finansieringsavtalen av bestämmelser som gör genomförandet av projekten avhängigt av tillgängligheten av anslag kan anses vara berättigat. 2. Informationsteknik och informationssystem för förvaltningsanalvs Rådet uppmanar kommissionen att meddela resultaten från undersökningen av den strategiska programplaneringen vad avser förvaltning av information för GD IB och att införa en bättre kontroll över programvarornas utveckling för att i fortsättningen undvika sådana otillfredsställande situationer som i MIS-fallet. Kommissionens svar Sedan början av 1997 har en sammanfattande analys av datortillämpningarna utförts. Den har gjort det möjligt att fastställa de teoretiska huvuddragen för en god användning av Ml S-systemet. A •18- På denna grundval har en organisation inrättats för administration och datorstöd. Dessa händelser innebar delvis en återgång till en mycket otillfredsställande situation. Stora ansträngningar bör fortsättningsvis göras för att uppnå en godtagbar utvecklingsnivå vad gäller datortillämpningar. "Fondo especial de promocion de las exportaciones de Honduras v 3. Nicaragua" (Fepex) Rädet uppmanar kommissionen att ompröva "Banco Ccntroamericano de Integration Econömica" (BCIE) och att utan dröjsmål inkassera de belopp som BCIE felaktigt har krediterat sina egna konton. Rådet noterar även med intresse de åtgärder som kommissionen vidtagit för att det vara finansieringsöverenskommelsen. förbindelser med följa upp att BCIE tillämpar lättare sina och att Kommissionens svar Kommissionen har omprövat sina planer och sina förbindelser med BCIE. Detta har lett till att 549 773,09 ecu överfördes till kommissionen i juni 1998. En vidare analys av de fonder som nu används för utvecklingsändamål och som kommer att frigöras år 2010 genomförs just nu. Denna kommer att avslutas före utgången av år 2000, då beslut kommer att fattas om användningen av de återstående fonderna. BCIE har samtidigt ombetts att göra åtskillnad mellan sina egna medel och dem som kommer från kommissionen. A- 19- 4. Övergångslån Rådet anser att det inte bör vara nödvändigt att tillgripa övergångslån mellan projekten för att säkerställa disponibla fonder, annat än om speciella omständigheter råder. Därför uppmanar det kommissionen att prioriterar förbättringen av de interna förfarandena så att fonderna till ett projekt blir tillgängliga i rätt tid. Kommissionens svar Kommissionen har utsänt anvisningar om att övergångslån bara bör tillgripas i undantagsfall och att det i sådana fall krävs bemyndigande på förhand. De projekt för vilka medlen måste betalas ut snabbt har nu fått högre prioritet. A -20- KAPITEL 14 ÅTGÄRDER FÖR STÖD TILL LÄNDERNA I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA, DE NYA OBEROENDE STATERNA (FÖRE DETTA SOVJETUNIONEN) SAMT MONGOLIET 1 Genomförande av budgeten Rådet upprepar sin uppmaning till kommissionen att fullfölja de åtgärder som syftar till att förbättra budgetgenomförandet av programmen i allmänhet, fastställa den exakta storleksordningen för de åtaganden som återstår att reglera, och i synnerhet dämpa deras tillväxt. Det uppmanar kommissionen att följa de bestämmelser i budgetförordningen som avser redovisningen av förskottsbetalningar samt säkerställa en bättre uppföljning av de räntor som dessa förskott ger upphov till. Kommissionens svar Kommissionen fortsätter de åtgärder som inleddes internt i januari 1997 för att minska förseningarna vad gäller åtaganden som återstår att reglera. Åtgärder som att minska av av överenskommelser tidsfristen finansieringsavtalen, automatiska omjusteringar av anslagen för programmen för att avspegla framstegen i deras genomförande samt avslutandet av äldre program har bidragit till en viss sanering av situationen inom detta område. efter undertecknandet träffandet för I övrigt påminner kommissionen om att den vid den sjunde ändringsomgången av budgetförordningen föreslog att en bestämmelse skulle införas om automatiskt avsägande, helt eller delvis, av åtaganden som inte genomförts inom tidsfristen för genomförandet (artiklarna 1. 7 och 36. 2). Kommissionen anser att antagandet av denna bestämmelse även skulle bidra till en bättre förvaltning av pågående åtaganden och till granskning och godkännande av tidigare belastningar. Vad gäller redovisningen av förskottsbetalningar har kommissionen alltid betraktat de belopp som utbetalats till motparten som slutliga betalningar. Den bedömer emellertid att denna fråga kan granskas inom ramen för den totala omarbetningen av budgetförordningen, som bör leda till en anpassning av avdelning IX om förvaltningen av externt stöd. När det slutligen gäller de räntor som förskotten ger upphov till, utgör de nya bestämmelserna i den nya artikel 22. 4a som föreslagits inom ramen för den sjunde ändringsomgången av budgetförordningen enligt kommissionen en nöjaktig rättslig lösning som säkerställer en helt genomsynlig behandling av dessa räntor. Betydande saneringsansträngningar har således gjorts i fråga om Phare- och Tacisprogrammen och lett till snabbare åtaganden på programnivå och strikt -21- efterlevnad av finansieringsavtalens varaktighet. Denna sistnämnda åtgärd har påtagligt bidragit till att förbättra situationen vad gäller åtaganden som återstår att reglera och som är föremål för en mycket noggrann övervakning av kommissionen. Dessa åtaganden, som uppgick till 700 miljoner ecu i slutet av 1996 för Tacis hade minskat till 550 miljoner ecu i slutet av 1997 och åtagandena för Phare-programmet hade stabiliserats i slutet av 1997. Iakttagelser avseende åtgärderna inom jordbrukssektorn i länderna i 2. Central- och Östeuropa och länderna i f. d. Sovjetunionen Rådet uppmanar kommissionen att förbättra samarbetet med mottagarländerna, särskilt när det gäller att samordna de nationella strategierna med gemenskapens program, underlätta tillgången till krediter genom ett nära samarbete med banksektorn och prioritera jordreformerna. Kommissionens svar Vad gäller Tacis-programmet har samordningen av de nationella strategierna med gemenskapens program förstärkts från och med 1997 genom inrättandet av den gemensamma rådgivande Tacis-kommittén för val av projekt. Inom jordbrukssektorn är frågan om tillgång till krediter fortfarande ett av de största problemen i många länder (särskilt Ryssland, Arménien och Georgien) och en av prioriteringarna vad gäller interventionsåtgärder i form av projekt som syftar till att förbättra fastighetsmarknaden och registreringen av fastigheter och som finansieras genom flera pågående program. För länderna i Central- och Östeuropa säkerställs samordningen av de nationella strategierna med gemenskapens program när det gäller administrativa frågor genom Special Preparatory Programmes. På operativ nivå förstärks denna samordning för närvarande genom inrättandet av Central Financing and Coordination Units (se punkt 3 nedan). Med hänsyn till jordbrukets bristfälliga struktur i flera länder (bl. a. Ungern, Slovakien och Tjeckien) är det fortfarande svårt för jordbrukarna att få tillgång till krediter genom banksektorn. I detta sammanhang syftar gemenskapens insatser till att förbättra situationen inför införandet av den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med de prioriteringar som fastställts i den nya riktlinjerna för Phare-programmet. inom jordbrukssektorn framförallt ur administrativ synvinkel De finansierade projektens främsta mål är att förbättra registreringen av land och fastighetsregistret. Samtidigt genomförs projekt som syftar till att öka jordbrukarnas medvetenhet om dessa frågor genom inrättandet av särskilda fonder för finansiering av jordbruksprojekt (t. ex. Rural Credit Guarantee Fund i Ungern). \ -22- Rådet understryker hur viktiga Phare- och Tacis-programmen är, särskilt det förstnämnda när det gäller att förbereda dessa länder för en anslutning, och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de erfarenheter som uppnåtts under utvärderingarna och som syftar till att förbättra programmen. Kommissionens svar Under de gemenskapsstödet i varje land eller varje sektor. två senaste åren har kommissionen inlett flera utvärderingar av I mänga länder har stödåtgärderna varit mycket framgångsrika, t. ex. i Georgien. 1 rots dessa framgångar kräver frågan om små jordbruksföretag fortfarande särskild uppmärksamhet och kvarstår som en av kommissionens prioriterade frågor. A -23- KAPITEL 15 KOMMISSIONEN 1 Bidrag av allmän karaktär (avdelning A-3 i kommissionens budget) Rådet anmodar kommissionen, som i stor utsträckning instämmer i revisionsrättens rekommendationer, att påskynda den reform som håller på att genomföras så att detta system för "bidrag till organisationer av europeiskt intresse" kan tillämpas enhetligt under nästa budgetår. Kommissionens svar Kommissionen har fortsatt att genomföra sin reform för en striktare och bättre förvaltning och styrning av gemenskapsutgifterna och också konkretiserat området för gemenskapsbidragen. I juli 1997 tillsatte kommissionen en arbetsgrupp som hade till uppgift att utarbeta minimistandarder för beviljande och styrning av bidrag. Arbetsgruppen har fastställt god praxis för kommissionens avdelningar och sammanfattat dessa i riktlinjer för förvaltning av bidrag. Kommissionen slutbehandlade arbetsgruppens slutrapport (SEK 1191 slutlig) den 14 juli 1998 och översände den till budgetmyndighetens båda parter för kännedom. De nya bindande reglerna gäller från och med den 1 januari 1999. Revisionsrättens slutsatser enligt 15. 1. 23 b och c utgår från "riktlinjerna för förvaltning av bidrag". Revisionsrättens rekommendation enligt 15. 1. 23 a motsvarar rent innehållsmässigt den budgetansvariga myndighetens riktlinjer för gemenskapsbidrag enligt avdelningarna A-30 och A-31 samt kommissionens praxis. Dessutom föreskriver de nyligen utfärdade reglerna att alla ansökningar om gemenskapsbidrag måste utvärderas i enlighet med de gällande innehållsmässiga riktlinjerna av personal vid kommissionen från minst två olika avdelningar. -24- Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (EUR-OP) 2. (artikel A-342 i kommissionens budget och bilaga II) Rådet kräver att alla nödvändiga reformer skall genomföras för att förbättra driften av EUR-OP i överensstämmelse med revisionsrättens anmärkningar. Kommissionens svar I sin slutsats betonade revisionsrätten följande fyra punkter: EUR-OP:s otillräckliga rättsliga ramar (punkt 15. 2. 52) • Ett nytt utkast till förordning som tar hänsyn till revisionsrättens anmärkningar har redan utarbetats av EUR-OP:s förvaltningskommitté och bör nu granskas av rättstjänsten innan det kan bli föremål för ett formellt förslag från kommissionen. Nödvändigheten av att lägga fram en komplett utgifts- och inkomstredovisning • och en komplett balansräkning (punkt 15. 2. 53). Dessa handlingar förekommer för första gången i EUR-OP:s årsrapport för 1997, vilken överlämnades till institutionerna i början av april 1998. • Revisionsrättens önskan om att det skall föreligga största möjliga konkurrens, bl. a. när det gäller underleverantörsavtal om produktionen av Europeiska gemenskapernas officiella tidning (punkt 15. 2. 54). Underleverantörsavtalen om produktion av Europeiska gemenskapernas officiella tidning håller för närvarande på att förnyas och företrädarna för institutionerna har fastställt tekniska villkor för det öppna anbudsförfarandet som, samtidigt som de kräver tillräcklig erfarenhet för en så pass omfattande produktion, öppnar marknaden för flera potentiella underleverantörer. • Vikten av att göra en tydligare åtskillnad mellan de verk som skall ge information om gemenskaperna och dem för vilka en effektivare försäljningspolicv borde införas och intresset av att i detta sammanhang minska gratisdistributionen av de sistnämnda för att utveckla en mer effektiv kommersiell strategi (punkt 15. 2. 55). EUR-OP har erinrat de institutioner som är upphovsmän till verken om vikten av en sund och sammanhållen politik inom detta område och kommer att fortsätta att arbeta i den riktning som revisionsrätten önskar. Sammanfattningsvis har EUR-OP redan följt upp de flesta av revisionsrättens rekommendationer medan hänsyn har tagits till övriga rekommendationer i pågående åtgärder. h -25- KAPITEL 18 FINANSIELLA INSTRUMENT OCH BANKVERKSAMHET1 Granskning av interventionsåtgärder i form av lån med räntesubventioner till jordbävningsdrabbade områden i Italien Rådet som begränsar sig till de aspekter som rör beviljandet av ansvarsfrihet för budgeten, inser vilka svårigheter som uppstår i samband med genomförandet av denna typ av åtgärder på grund av de förhållanden under vilka de genomförs, och uppmanar kommissionen att på grundval av denna erfarenhet i framtiden samordna sina åtgärder bättre med de lokala myndigheterna. Kommissionens svar Kommissionen har tagit vederbörlig hänsyn till rådets observationer och kommer att försöka att på ett nära sätt samordna sina åtgärder med de lokala myndigheterna. 2. Europeiska investeringsfonden Rådet uttrycker oro över att problemet med granskningen av Europeiska investeringsfonden, som har tagits upp vid ett flertal tillfällen, fortfarande kvarstår och uppmanar de berörda parterna att finna en lämplig lösning som kan vägledas av bestämmelserna i artikel 248 i Amsterdamfördraget samtidigt som fondens rättsliga ställning respekteras. Kommissionens svar Kommissionen har alltid varit angelägen om att säkerställa att revisionsrättens kontrollrättigheter respekteras och samtidigt respektera de berörda institutionernas och organens behörighet. Den beklagar därför att Europeiska investeringsfonden och revisionsrätten ännu inte har kunnat träffa en tillfredsställande överenskommelse om villkoren för revisionsrättens kontroll. För att sammanjämka synpunkterna och lägga grunden till ett fungerande samarbete tog den kommissionsledamot som ansvarar för budgeten initiativet till ett möte mellan ordföranden för fondens finanskommitté och den ansvarige ledamoten av revisionsrätten. Under detta möte, som under förbättrade relationer hölls den 5 maj 1998, beslöts bland annat att överlämna en rad kompletterande handlingar rörande EIF till revisionsrätten. Kommissionen påtog sig denna uppgift och fullgjorde den redan den 7 maj 1998. Denna process för utbyte och öppenhjärtighet fortsatte den 25 maj 1998 med ett sonderingsmöte 1 I enlighet med bestämmelserna i fördraget gäller ansvarsfriheten endast genomförandet av gemenskapsbudgeten. Upplåning och utlåning omfattas således inte av ansvarsfriheten, utom i den mån det rör faktorer som har samband med genomförandet av budgeten. A -26- om arbetsmetoder mellan revisionsrätten. Kommissionen har för avsikt att göra allt i sin makt för att bistå revisionsrätten att få tillgång till tillräcklig information för att fullgöra sitt kontrolluppdrag. fonden, dess privata (KPMG) och revisionsbyrå A- 27- KAPITEL 19-21 REVISIONSFÖRKLARING OM DEN VERKSAMHET SOM OMFATTAS AV DEN ALLMÄNNA BUDGETEN 1 Genomförande av budgeten Rådet uttrycker oro över problemet med "vilande åtaganden" och upprepar sin begäran att kommissionen uppmärksamt skall följa denna aspekt på genomförandet av budgeten genom att sträva efter att avsäga sig de åtaganden som inte längre motsvarar institutionens förpliktelser. Kommissionens svar Kommissionen fortsätter sina åtgärder för att göra sina avdelningar medvetna om problemet med "vilande åtaganden". På så sätt hålls de utanordnande avdelningarna regelbundet uppdaterade om utvecklingen av den övergripande situationen inom detta område och uppmanas kontinuerligt granska pågående åtaganden för att kunna avsäga sig åtaganden som inte är motiverade. Kommissionen erinrar också om att den inom ramen för den sjunde ändringsomgången av budgetförordningen föreslog att en bestämmelse skulle införas om automatiskt avsägande, helt eller delvis, av åtaganden som inte genomförts inom tidsfristen för genomförande (artiklarna 1. 7 och 36. 2). Kommissionen anser att antagandet av denna bestämmelse även skulle bidra till en bättre förvaltning av pågående åtaganden och till granskning och godkännande av tidigare belastningar. 2 Garantisektionen vid EUGFJ Rådet anmodar kommissionen att se till att den externa kontrollen av de utbetalande organen utförs på ett effektivt och tillförlitligt sätt. Kommissionens svar Kommissionen har vid förfarandena för attestering av räkenskaperna lagt stor vikt vid kvaliteten på de externa kontrollerna av de utbetalande organen. Var och en av de 92 externa granskningsrapporterna för avslutning av räkenskaperna för 1996 och 1997 granskades av två tjänstemän. A -28- Mellan inlämnandet av räkenskaperna och avslutning av dessa räkenskaper besöktes alla medlemsstater. Under dessa besök granskades de externa revisorernas arbete i detalj för att säkerställa en tillräcklig kvantitet av och kvalitet på deras arbete och att det utgjorde en sund bas för attesteringen. 1 de fall där det arbete som hade utförts var otillräckligt insisterade kommissionen på att extraarbete skulle utföras. Räkenskaperna för de utbetalande organen avslutades inte förrän en giltig attestering och en godtagbar granskningsrapport hade erhållits och utvärderats. Kommissionen har dessutom utarbetat riktlinjer för att bistå de externa granskarna och för att uppnå en enhetlig standard och ett enhetligt tillvägagångssätt. I juli 1997 utfärdades riktlinjer för granskningen av fordringar, lager och säkerheter. I juli 1998 kommer nya riktlinjer för granskningen av utsedda organ, granskningen av kontroller på plats, och statistisk stickprovstagning och felevaluering att utfärdas liksom revideringar av riktlinjerna för granskningen av fordringar och lager. Under 1997 och 1998 har expertgrupper bestående av företrädare för de attesterande organen organiserats för att diskutera dessa riktlinjer och andra relevanta frågor. Om det är uppenbart att ett attesterande organs kvalitet eller oberoende är otillräckligt kommer kommissionen att insistera på att ett annat attesterande organ utses. Hittills har det emellertid inte framkommit något som tyder på detta. 3 Strukturfonderna Rådet anmodar kommissionen att fortsätta sin insats inom ramen för initiativet SEM 2000 och att se till att medlemsstaterna effektivt och snabbt tillämpar förordning nr 2064/97 av den 15 oktober 1997 om förbättringar i förvaltningen och kontrollen av strukturfonderna, samt att föreslå lösningar på de övriga problemen senast i samband med översynen av förordningarna för nästa programplaneringsperiod, varvid tonvikt skall läggas på att förenkla reglerna, på att skärpa kontrollerna, särskilt på plats, på att effektivt genomföra de finansiella korrigeringar som föreskrivs i artikel 24 i förordning nr 4253/88 och slutligen på att koncentrera gemenskapsstödet till åtgärder som kan fastställas konkret. Kommissionens svar Kommissionen förblir absolut beslutsam att genomföra initiativet SEM 2000. Kommissionen faster stor vikt vid ett fullständigt och effektivt genomförande av förordning nr 2064/97 i medlemsstaterna. Dess utkast till förordning för den nya programperioden inbegriper väsentliga förbättringar avseende finansiell kontroll och finansiella korrigeringar. A -29- SÄRSKILDA RAPPORTER AV BETYDELSE I SAMMANHANGET 1 - Särskild rapport nr 3/96 om turismpolitiken och dess främjande Rådet anmodar kommissionen att utarbeta ett system med tillförlitlig förvaltning av dessa anslag där särskild vikt fasts vid att utgifterna är stödberättigade och att projekten utvärderas och samordnas med andra åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Kommissionens svar Väsentliga förbättringar har genomförts sedan revisionsrättens särskilda rapport 3/96 i fråga om kontrollstrukturer och förfaranden för att övervaka och utvärdera direkta åtgärder på området för turism. Samordningen mellan olika tjänster har också förbättrats och i detta sammanhang görs särskilda ansträngningar för att i fråga om turistprojekt säkerställa ett fullständigare samarbete med de generaldirektorat som ansvarar för strukturfonderna. Kommissionen Europaparlamentet om sin granskning av tidigare turismåtgärder. slutrapport fram lade juli sin till i revisionsrätten och 2 - Särskild rapport nr 2/97 om Europeiska unionens humanitära bistånd 1992- 1995 Rådet Rådet faster särskild vikt vid följande aspekter som framhävs i revisionsrättens rapport och kommer att beakta dem bland annat mot bakgrund av den utvärdering som avses i föregående stycke: Bättre sammanhållna åtgärder Revisionsrätten rekommenderar att de åtgärder som vidtas på grundval av de olika relevanta förordningarna hålls samman bättre så att den operativa effektiviteten förbättras. Rådet noterar i det avseendet revisionsrättens rekommendationer om ett dokument med allmänna riktlinjer. Kommissionens svar Vad gäller utarbetandet av ett dokument om den allmänna politiken i syfte att fastställa riktlinjer och principer för de humanitära åtgärderna anser kommissionen att dels rådets antagande den 20 juni 1996 av förordning 1257/96 om humanitärt bistånd, dels kommissionens meddelande om att sammanfoga hjälpaktioner, återhämtnings- och utvecklingsbistånd fyller det tomrum som kritiserats av revisionsrätten och utgör en tydlig rättslig ram. A -30- I rådets förordning fastställs klart och tydligt biståndets mål, vilka principer som skall styra det humanitära biståndet, vilka åtgärder som är berättigade till stöd liksom vilka kriterier som skall gälla för icke-statliga organisationer. I denna förordning läggs också grunden till en utveckling av samarbetet och samordningen med medlemsstaterna, de internationella organisationerna och givarländer utanför EU. Kommissionen anser dessutom att den politiska handlingslinje som följs av Europeiska gemenskapen har klart definierats och särskilt integrerats i kommissionens beslut om upprättandet av Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd, i de förfaranden som fastställts och i det nya ramavtalet om partnerskap som godkänts av kommissionen själv och som inte bara innehåller bestämmelser av rättslig och administrativ karaktär, utan även av politisk karaktär. Efter offentliggörandet av revisionsrättens rapport bör det även påpekas att kommissionen numera har ett Strategy Paper (årligt arbetsdokument) som innehåller handlingslinjer som skall följas av kommissionen inom det humanitära området. Kommissionen beklagar slutligen att det inte finns något omnämnande eller särskilda bestämmelser om humanitärt bistånd i Amsterdamfördraget. Samordning av EU:s strategier och verksamhet Även om denna fråga hänger ihop med den föregående, är rådet övertygat om att det finns ett behov av att ytterligare förbättra samordningen av EU:s strategier och verksamhet och särskilt av att säkerställa sambanden mellan katastrofhjälp, rehabilitering och långsiktig utveckling. Det kommer att noga följa kommissionens insatser på detta område och diskutera frågan ytterligare vid sitt möte i november 1997 för att försöka ta fram detaljerade riktlinjer när det gäller att stärka sambanden mellan katastrofhjälp, rehabilitering och utveckling, i enlighet med rådets slutsatser av den 28 maj 1996. Kommissionens svar Trots de avsevärda förbättringar som redan har gjorts när det gäller samarbetet mellan dess avdelningar delar kommissionen rådets uppfattning om att ytterligare förbättringar måste göras av den politiska samordningen för att rationalisera kommissionens interventionsåtgärder. Det var i syfte att skapa en samverkan mellan sina avdelningar som kommissionen antog meddelandet den 30 april 1996 om att sammanfoga hjälpaktioner, återhämtnings- och utvecklingsbistånd. Genomförandet av principerna i detta meddelande är fortfarande en av kommissionens viktigaste prioriteringar. Kommissionen har i detta sammanhang redan inrättat flera gemensamma arbetsgrupper mellan avdelningarna eller samarbetsmekanismer vars arbete antingen har lett till inrättandet av övergripande ramar för åtgärder som införlivar alla aspekter av det externa biståndet (t. ex. Afghanistan, Guatemala, Bosnien och Hercegovina), eller till A -31- att ECHO har dragit sig tillbaka och avlösts av de kommissionsavdelningar som ansvarar för återhämtnings- och utvecklingsbiståndet (t. ex. Liberia, Haiti). Samordning och samarbete mellan de olika aktörerna på området humanitärt bistånd Rådet erkänner behovet av mer samordning och samarbete inom kommissionen samt mellan kommissionen, medlemsstaterna, FN och andra berörda internationella organisationer enligt artikel 10 i grundförordningen, och - när så är möjligt - mottagarländerna, samt behovet av att stärka samarbetet med icke statliga organisationer. Rådet noterade särskilt förslagen om att det styrmedel som globala planer innebär skall användas för att förbättra samordningen och komplementariteten, samt det generella behovet av att främja harmonisering av givarförfaranden så att den humanitära hjälpen blir effektivare. När det gäller samordningen och samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna betonar rådet betydelsen av den kommitté för humanitärt bistånd som inledande diskussionerna i denna kommitté om förhållandet till FN och andra internationella organisationer. inrättades genom grundförordningen och välkomnar de Kommissionens svar När det gäller komplementariteten och samordningen mellan unionens och medlemsstaternas bistånd har kommissionen genomfört flera försök till samordning eller gemensamma åtgärder, även ute på fältet, särskilt genom ömsesidig information på högkvarters-, delegations- och ambassadsnivå och särskilt det systematiska utskicket av ett telex i 14 punkter till Förenta nationernas avdelning för humanitärt bistånd (DHA) i Genève och inrättandet av en databas som omfattar nästan tre fjärdedelar av medlemsstaternas stödåtgärder, den systematiska samordningen med medlemsstaternas företrädare på platsen genom kontrollbesök på platsen, och den samordning som säkerställs av arbetsgrupperna på platsen som i möjligaste mån samarbetar med de berörda medlemsstaterna i EU och andra aktörer inom området humanitärt bistånd. I maj 1998 anordnade kommissionen i Bosnien och Hercegovina det första kontrollbesöket på platsen för kommittén för humanitärt bistånd. Den 12-17 maj 1998 fick företrädare för alla medlemsstater (utom en) alltså tillfälle att besöka flera humanitära projekt som finansieras av unionen och träffa företrädare för lokala myndigheter och andra humanitära aktörer. Med tanke på de goda resultaten av detta gemensamma kontrollbesök planerar kommissionen att genomföra flera sådana besök i framtiden. Översyn av ramavtalet för partnerskap (FPA) 4 -32- Rådet noterar revisionsrättens rekommendation om att differentiera FPA alltefter olika typer av partner och verksamhet för att avspegla de respektive roller och inbördes åtaganden som ECHO och dess partner har samt kommissionens avsikt att studera denna fråga ytterligare. För att underlätta en effektiv form av identifiering, förberedelse, genomförande och övervakning av projekt bör FPA ha klara mål och kriterier som är anpassade till snabbt föränderliga villkor på platsen samt främja samarbete med lokala partner. Rådet noterade i det avseendet revisionsrättens iakttagelser om kontrollen och övervakningen av de globala biståndsprogrammen och om behovet av att stärka den faktiska kontrollen av verksamhetens medel och resultat under upprätthållande av operativ flexibilitet. Kommissionens svar Översynen av ramavtalet för partnerskap skedde i samråd med ECHO:s humanitära samarbetspartner inom gruppen för informell dialog i vilket FN:s humanitära organisationer och rödakorsrörelsen deltog som observatörer. Denna nya text antogs av kommissionen den 13 mars och kommer att träda i kraft den 1 oktober 1998. För att kunna tillgodose de önskemål som har uttryckts av såväl revisionsrätten som rådet om att avpassa det efter typerna av parter, fick den kommissionsledamot som är ansvarig för humanitärt bistånd befogenhet att ändra texten i syfte att ta hänsyn till särdrag och uppdragstyp avseende vissa internationella organisationer som är verksamma inom humanitärt bistånd (FN:s organ och rödakorsrörelsen), och för att i förekommande fall ta hänsyn till resultatet av förhandlingarna mellan kommissionen och Förenta nationerna om närmare bestämmelser för finansieringen. Detta nya ramavtal som föreskriver en större enkelhet och flexibilitet och en tillräcklig grad av kontroll gör det möjligt att tillmötesgå rådets önskemål om att optimera det humanitära biståndet. I övrigt föreskrivs möjligheten att arbeta med de lokala parterna uttryckligen i artikel 11. Ett synligt humanitärt bistånd Samtidigt som rådet upprepar att det är viktigt att det humanitära biståndets gemenskapskaraktär framhävs och att allmänhetens stöd bevaras noterar det revisionsrättens iakttagelser om politiken för synliggörande och understryker behovet av att ytterligare överväga och studera denna fråga. Kommissionens svar Kommissionen erinrar om att det var behovet av att synliggöra gemenskapens åtgärder inom det humanitära området som var skälet till upprättandet av ECHO. Som revisionsrätten antyder har kommissionen diversifierat sin politik för synliggörande och försöker i möjligaste mån för denna utnyttja andra än de traditionella medierna för att skilja sig från övriga partner och biståndsgivare. h -33- Budgetförfaranden Rådet noterar revisionsrättens iakttagelse och kommissionens svar om de budgetförfaranden som styr finansieringen av det humanitära biståndet, utnyttjandet av budgetreserven och överföringarna från ett år till ett annat. Denna fråga bör övervägas ytterligare. Kommissionens svar På denna punkt kan kommissionen bara upprepa sin oro över otillräckligheten hos den nuvarande mekanismen för mobilisering av reserven för nödhjälpsbistånd. Kommissionen hoppas emellertid att trepartsmötet kommer att leda fram till en lösning inom ramen för förnyandet av det interinstitutionella avtalet. Organisation och förfaranden för utvärdering av humanitär verksamhet Samtidigt som rådet erkänner att humanitär verksamhet har en specifik karaktär, noterar det revisionsrättens förslag om att utvärderingen av humanitärt bistånd, rehabiliterings- och utvecklingsbistånd skall genomföras utanför de operationella avdelningarna för att säkerställa att den blir självständig, samt behovet av ändamålsenliga återkopplingssystem som grundar sig på uppnådda resultat. Kommissionens svar Kontoret för humanitärt bistånd är uppbyggt på så sätt att utvärderingarna handhas av en enhet som inte ansvarar för den operativa verksamheten. Utvärderingarna utförs dessutom av oberoende experter som valts ut genom ett urvalsförfarande (anbudsinfordran) i enlighet med bestämmelserna om offentlig upphandling av tjänster. Personal Rådet, som inser att kommissionen har ansvar för personaltilldelningen, noterar också revisionsrättens uttalande om att ECHO är underbemannat med tanke på byråns arbete och behovet av en kraftigare övervakning på fältet. Kommissionens svar Den 31 december 1995 omfattade ECHO:s personal 71 fast anställda och 12 tillfälligt anställda. 1997 uppgick totalantalet till 107, varav 10 tillfälligt anställda. ECHO:s personal har alltså ökat med tiden, något som också revisionsrätten påpekar. rådet Som förfaranden (kommittéförfarande), krav på kontroll på faltet, det intensifierade samarbetet och införandet framhäver emellertid nya har av A "34" förstärkningen av uppföljningsarbetet och behovsanalyserna gjort att en utökning av personalen är nödvändig. 3 - Särskild rapport nr 3/97 om det decentraliserade systemet för genomförande av Phare-programmet (1990-1995) Rådet uppmanar kommissionen att begränsa verksamhetsområdena och göra dem mer målinriktade samt att fastställa uppgifterna på ett tydligare sätt. Uppdragen bör snarare syfta till att förbättra effektiviteten. Det förefaller nödvändigt att stärka förvaltningsenheterna i Phare-länderna. En faktisk uppföljning av åtgärderna bör säkerställas. Kommissionens svar Kommissionen har börjat rationalisera förvaltningsstrukturerna för Phare-programmet med hänsyn till de nya riktlinjerna för programmet. Förvaltningsenheterna håller gradvis på att avvecklas: i mitten av 1998 hade 62 enheter införlivats med de berörda ländernas nationella förvaltning. De kommer att ersättas med ett litet antal genomförandemyndigheter i varje land (centrala finansierings- och samordningsenheter) som skall fortsätta att genomföra åtgärder inom samma sektor efter anslutningen. Dessa enheter är redan i drift i fem länder (de tre baltiska länderna, Slovakien, Slovenien) och kommer att tas i drift i samtliga övriga länder före utgången av det första kvartalet 1999. Kommissionen har därför dragit lärdomar av revisionsrättens kritik och förslag i dess särskilda rapport nr 3/97 för att förbättra uppföljningen av Phare-programmet ute på faltet och skapa en stabil grund för ett decentraliserat genomförande. 4 - Särskild rapport nr 4/97 om granskningen av vissa aspekter av åtgärder i samband med återföreningen av Tyskland som omfattar betalning av EUGFJ- ersättning och exportbidrag. Rådet instämmer i att bidrag som syftar till olika mål inte är oförenliga, men uppmanar kommissionen att ingående analysera effekterna av de många olika bidragsformerna. Det delar kommissionens åsikt om de praktiska olägenheterna av att låta exportbidragen vara avhängiga av de exporterade produkternas kvalitet. Det anmodar kommissionen att fortsätta att återkräva belopp som felaktigt har utbetalats på grund av att för stora mängder uppgivits och detta har konstaterats vid kontroller. Kommissionens svar A -35- Kommissionen anser att frågan om en ökning av bidragen redan har behandlats på ett ingående sätt i kommissionens svar på revisionsrättens särskilda rapport om äterföreningen. Kommissionen är av den uppfattningen att det inte skulle vara en korrekt tilldelning av tillgängliga resurser att ytterligare analysera effekten av bidrag som för ett särskilt syfte och for en kort tidsperiod beviljades i början av nittiotalet. Rådet anmodar kommissionen att fortsätta att återkräva belopp som felaktigt har utbetalats på grund av att för stora mängder uppgivits och detta har konstaterats vid kontroller. Inom ramen för förfarandena för avslut av räkenskaperna har kommissionen fastställt en återbetalningsorder på 6,9 miljoner DEM som kommer att vara fullständigt återbetalad i slutet av 1998. 5 - Särskild rapport nr 5/97 om förvaltningen av gemenskapshandeln med spannmål vad gäller exportbidrag, särskilda importåtgärder och regionala stödåtgärder Rådet understryker att det är nödvändigt med en ständig förbättring av kontrollsystemen, varvid hänsyn skal tas till den fria rörligheten för varor. Det rekommenderar särskilt att kvaliteten på de fysiska kontrollerna av exporterad spannmål skall förbättras. Det anmodar kommissionen att åta sig en aktivare roll när det gäller att samordna kontrollen av de multinationella företag som anges i förordning (EEG) nr 4045/89, särskilt i fråga om företag i tredje land. Det förslår kommissionen att den om bedrägeribekämpning i framtida handelsavtal med tredje land. Det vill ha en tydlig, ändamålsenlig och enhetlig tillämpning av förfarandena för användning av kreditnotor i samband med bidrag. Det förväntar sig att kommissionen skall rationalisera förvaltningen av exportbidragssystemet för spannmål. Det vill att kommissionen regelbundet skall underrätta det om resultatet av att felaktigt utbetalda belopp återkrävs. skall undersöka möjligheten en bestämmelse införa att Kommissionens svar inser betydelsen av kontrollen av multinationella företag. Kommissionen Kommissionen har lett två särskilda program för att kontrollera företag av det här slaget. Det är nu medlemsstaternas sak att fortsätta med kontroller av detta slag, även om kommissionen även fortsättningsvis kommer att delta där så bedöms nödvändigt. I samband med kodifieringen av de övergripande villkoren när det gäller systemet med exportbidrag föreslås mer specifika och tvingande villkor för att göra det möjligt för tullmyndigheterna att kontrollera produkter som har deklarerats för export och för vilka bidrag erhålls. Särskilt i fråga om plats, tidpunkt och innehåll i exportdeklarationen föreskrivs särskilda villkor. 4 -36- En annan grundläggande fråga i detta sammanhang är vilka kriterier som skall ge rätt till exportbidrag. Alla villkor inom detta område, som ingår i det förslag som nu håller på att granskas i expertgruppen inom ramen för kommittén för handelsmekanismer kommer bl. a. att göra det möjligt att bättre avgöra vilka följdåtgärder som skall vidtas om kreditnotor upptäcks i exportföretagens bokföring. I fråga om belopp som håller på att återkrävas är detta ett grundläggande inslag i de meddelanden som avses i artiklarna 3 och 5 i rådets förordning (EEG) nr 595/91. 6 - Särskild rapport nr 6/97 om Tacis-subventionerna till Ukraina Rådet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som kan garantera ett effektivare genomförande av programmen med hjälp av en tydlig definition av aktörernas roller och en bättre samordning. Uppföljningen och utvärderingen av projekten skall anpassas till de mål och resultat som skall uppnås. Rådet instämmer också i revisionsrättens iakttagelser om att kommissionen bör omplacera sin personal till förmån för delegationen. Kommissionens svar Vad gäller förvaltningen av Tacis-programmet har kommissionen gjort följande framsteg: • lin rekordstor mängd avtal ingicks 1997 vilket gjorde det möjligt att minska eftersläpningen för första gången sedan programmet inleddes - från 700 miljoner ecu i slutet av 1996 till 550 miljoner ecu i slutet av 1997. • Förstärkningen av kommissionens delegationer inleddes genom en förstärkning av deras förvaltnings- och kontrollkapacitet genom anlitande av externa experter. Denna åtgärd kommer att göra det möjligt att minska det stora antalet olika aktörer inom programmets förvaltning som påpekats av revisionsrätten. Vad gäller de fasta tjänsterna har delegationen till Kiev, inom ramen för en övergripande omplacering av kommissionens personalstyrka för delegationerna, gynnats av förmån omplaceringen av en tjänst i kategori A. till ett Utvärderingsrapporten för Tacis-programmet som överlämnades till parlamentet 1997 redovisade gemenskapens positivt interventionsåtgärder med hänsyn till den mycket svåra politiska situationen i regionen, samtidigt som det påpekades att förbättringar kunde åstadkommas i förvaltningen av programmet. sammantaget slutresultat för Vad gäller politiska prioriteringar har kommissionen redan tagit vissa steg i riktning mot en koncentration till mer omfattande projekt. r\ -37- • Beslutet att samfinansiera Tjernobyl-programmet som samordnas av EBRD gjorde det möjligt att koncentrera nästan 100 miljoner ecu till ett större projekt. • Den genomsnittliga storleken på projekten ökar. Som exempel kan nämnas programmet för kärnsäkerhet i Ukraina som genomförs med 40 % färre kontrakt än 1996. I den gällande Tacis-förordningen införs emellertid begränsningar, särskilt rörande finansieringen av investeringarna. Det är skälet till att kommissionen har för avsikt att före slutet av 1998 föreslå ett nytt regelverk för Tacis. Detta förslag kommer att ta hänsyn till det tillvägagångssätt som framlades i Agenda 2000. • De åtgärder som finansieras genom Tacis bör i större utsträckning vara knutna till de politiska prioriteringar som fastställs i avtalen om partnerskap och samarbete och vara mindre "efterfrågeinriktade". • Finansieringen inom Tacis-programmet fungerar som katalysator för att mobilisera betydande investeringar vad gäller små och medelstora företag och infrastruktur. k -38- EUROPEISKA KOMMISSIONEN SVAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA PÅ IAKTTAGELSERNA I REVISIONSRÄTTENS ÅRSRAPPORT FÖR BUDGETÅRET 1996 19 MAI 1998 INNF;IIAFLSI«(")RTF:CKNING Inledning Tyskland Belgien Danmark Spanicn Finland Fmnkrikc Grekland Irland Italicn Nederlanderna Portugal Forenade kungariket Svcrigc ii> 6 13 24 26 52 58 77 101 110 120 134 142 156 INLEDNING Vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 uppmanades medlemsstaterna att lämna sina svar på iakttagelserna i revisionsrättens årsrapport. Denna handling har som mål att samla svaren i samband med årsrapporten för budgetåret 1996 (EGT C 348 / 18 november 1997) från följande länder: Tyskland Belgien Danmark Spanien Finland Frankrike Grekland Irland Italien Nederländerna Portugal Förenade kungariket Sverige Österrike och Luxemburg berörs inte direkt. é ANALYS AV MEDLEMSSTATERNAS SVAR PÅ REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER I ÅRSRAPPORTEN 1996 1. Två tredjedelar av revisionsrättens årsrapport 1996 behandlar den politik som kommissionen genomfört i partnerskap med medlemsstaterna och täcker såväl uppbörd av egna medel som utgifter i samband med EUGFJ-garantisektionen och strukturfonderna. I detta sammanhang är revisionsrättens huvudsakliga orsak till klagomålen på medlemsstaterna följande: de följer inte i tillräcklig utsträckning gemenskapens lagstiftning och begår följaktligen allvarliga misstag när de inrättar förvaltnings- och kontrollsystem. 2. Liksom var fallet för budgetåret 1995 lämnade kommissionen dessa iakttagelser till de tretton berörda medlemsstaterna1 för att ge dem en möjlighet att bemöta dem och på samma gång bidra till kommissionens uppföljningsrapport som, inom ramen för beviljandet av ansvarsfrihet, skall lämnas till budgetmyndigheten i september 1998. 3. Alla medlemsstater svarade på anmodan om att lämna ett bidrag före den 15 mars 1998. Analysen av dessa bidrag gav följande information: • Vad gäller utformningen är svaren i allmänhet fullständiga (de flesta av de berörda punkterna har behandlats), självförklarande (i vissa fall, UK, F, P, S, I, NL, sammanfattas revisionsrättens kritik innan svaret ges) och framställs i de flesta fall i ett enhetligt och sammanfattande dokument. • Vad gäller innehållet är de flesta svaren klara och uppriktiga både när det gäller att erkänna att kritiken är berättigad, ifrågasätta den och att förklara hur olika situationer har kunnat uppstå. Beskrivningarna av vidtagna, pågående och kommande åtgärder är i allmänhet detaljerade och svaren är konstruktiva vad gäller att belysa vissa av gemenskapslagstiftningens negativa effekter. Jämfört med föregående år visar de större vilja att ta på sig en del av ansvaret. Detta visar sig särskilt genom att medlemsstaterna - lättare godtar revisionsrättens kritik, även om den ibland kraftigt ifrågasätts, - på ett konkret sätt anger vilka åtgärder som har vidtagits, - försöker undersöka fallen närmare genom att be revisionsrätten klargöra vissa av fallen, - bidrar till att förbättra gemenskapens mekanismer genom att ange de svårigheter de stött på vid genomförandet av vissa bestämmelser på grund av kryphål och motsägelser i förhållande till nationell lagstiftning. Ingen särskild kritik riktas mot Österrike och Luxemburg för budgetåret 1996. 2. I vissa av svaren (framförallt från F, IR, NL, B) uppmanas emellertid revisionsrätten att tydligare klargöra de fakta som rapporterats genom att ta mer hänsyn till svaren och de förklaringar som lämnas under dess kontrollbesök. Detta för att undvika att ge intryck av att de svårigheter som uppstått inte är lösta. 4. Nägra exempel kan förtydliga detta övergripande konstruktiva tillvägagångssätt: • Kritiken accepteras fullständigt eftersom man endera erkänner - överträdelser av gemenskapens bestämmelser, som att göra en fördelaktigare kalkyl av djurenheter (P) än vad som är tillåtet inom ramen för EUGFJ- garantisektionen, att minska överskridandande basarealer för majs på grund av bristande tillgång till uppdaterade uppgifter (F) eller förseningar vad gäller att uppfylla kraven för dessa bestämmelser som att omvärdera tonnaget för fartyg på mer än 24 meter (F), - bristande övervaknings- och kontrollverksamhet vare sig de ägt rum på området för egna medel vid transaktioner i frizonerna Tilbury Freeport (UK), Trieste (I) eller inom ramen för ERUF och Europeiska socialfonden vid granskningen av de deklarerade utgifterna (IR, UK, E), eller - komplexiteten hos vissa lokala system som de system som används för att registrera ansökningar om investeringsstöd inom EUGFJ-utvecklingssektion (IR) eller det alltför stora antalet databaser inom EUGFJ-garantisektionen, vilket förorsakar oförenlighet och misstag vid utbytena, även om antalet är ett resultat av landets federala struktur (D). • Åtgärderna är tydligt förklarade vad gäller till exempel - egna medel, där den revisionsmetod som grundas på en riskanalys införts för tullkontroller (IR) eller där instruktioner lämnats till tullmyndigheterna endera för att göra de operatörer som arbetar i frizonerna medvetna om behovet av att rätta sig efter gemenskapens bestämmelser (E) eller för att förbättra kontrollerna i efterskott av förfarandet för aktiv förädling (F) och att, inom samma sektor, nationella bestämmelser har anpassats till kraven i gemenskapens lagstiftning (D, NL). , - EUGFJ-garantisektionen, där direktiv 92/102/EEG har genomförts vilket gjort det möjligt att förse nötköttsproducenter med nödvändiga register för identifiering och registrering av nötkreatur (IR), ett sofistikerat system för riskbedömning för kontroll av stora jordbruksföretag håller på att utvecklas (UK), ett alfanumeriskt system för identifiering av jordbruksskiften har inrättats som svar på behovet av ett nytt integrerat kontrollsystem (P), datoriserade databaser redan inrättats i fem regioner för att säkerställa en förenlig förvaltning för stöden (D) och en särskild kommitté inrättats för att undersöka misstänkta bedrägerifall i samband med tobaksexport (G). , - strukturfonderna, där man inom ramen för ERUF är beredd att återbetala den icke-stödberättigade delen av utgifterna i slutredovisningen (UK), en genomgång av revisionsmetoder för att övervaka ESF-utgifter håller på att genomföras (IR), kontroller i efterskott har införts för att verifiera att stödmottagare som far lån 3 från EUGFJ-utvecklingssektionen följer gemenskapens och nationell lagstiftning vad gäller investeringsprojekt (F) och att fiskeristöd tillfälligt stoppats eftersom delmålen i det tredje fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan inte följts (F). Bidrag har lämnats genom de svar som till exempel betonar eventuella till förbättringar av gemenskapsbestämmelserna - vissa bestämmelser som är dåligt anpassade, som dem i gemenskapens tullkodex vad gäller uppbörd i efterskott och skyldigheten att ställa en garanti eller att föra loggbok för att bedöma fiskeansträngningen (F), - den oklara formuleringen i gemenskapens lagstiftning för att t. ex. beräkna överskridande basarealer för majs (F), - de alltför stränga och komplexa stödmekanismerna inom tobakssektorn (I) - behovet av att harmonisera bestämmelserna vid veterinära förfaranden (IR) eller fiskeansträngningen på gemenskapsnivå (F, IR, UK). 5. Slutligen är dessa svar användbara för alla berörda aktörer: • För kommissionen som fatt relevant information för att kunna förenkla eller förbättra gemenskapens bestämmelser där det är nödvändigt. • För revisionsrätten som kan lära av kommentarerna och förbättra sina metoder, bland annat genom att ta mer hänsyn till de förklaringar som lämnas av medlemsstaterna. • För medlemsstaterna själva. Att lämna rapporter om vidtagna åtgärder utgör ytterligare incitament för att förbättra deras ekonomiska förvaltning. 6. Med hänsyn till dessa resultat skulle rådet kunna godkänna slutsatser med följande syfte: • Klargöra sin ståndpunkt med hänsyn till förslaget från parlamentets som begär att "medlemsstaternas svar lämnas inom fastställd budgetutskott tidsfrist för att de skall kunna tas hänsyn till inom ramen för beviljandet av ansvarsfrihet". Uppmana medlemsstaterna att fortsätta sina insatser att lämna bidrag med hög kvalitet. De borde snarare uppmuntras att svara på den särskilda kritiken i revisionsrättens årsrapport än att, som ibland är fallet, sända fullständiga svar till kommissionen på tidigare sektorsskrivelser. Understryka, som i de kommentarer som åtföljdes rekommendationen om ansvarsfrihet 1995 (Ekofin den 10 februari 1998) "den betydelse den faster vid dialogen mellan revisionsrätten och medlemsstaterna, särskilt vad gäller utbytet av sektorsskrivelser och medlemsstaternas svar". Rådet skulle även kunna påpeka att det "önskar att denna dialog fortsätter i en objektiv anda". A Uppmuntra kommissionen att den, när den förbereder planerade reformer, tittar närmare på de bestämmelser som orsakar problem för medlemsstaterna. TYSKLAND Revisionsrättens anmärkningar för år 1996 Tillrättaläggande åtgärder som vidtagits av Tyskland Egna medel Sent fastställande av egna medel Punkt 1. 10 Tyskland delar de farhågor revisionsrätten har till följd av sent fastställa tullar, vilka uppdagades i samband med efterkontroller. Diskussioner pågår med kommissionen om hur detta skall rättas till och om hur förseningar skall kunna undvikas vid överföring av egna medel. Punkt 1. 12 Revisionsrättens anmärkningar om importtullar vid förenklade förfaranden gäller enstaka fall och utgör inga systembetingade brister. Därför finns ingen anledning att vidta principiella åtgärder. De enstaka fall som anmärkningen avser kommer att undersökas i samarbete med kommissionen tillsammans med lämpliga åtgärder. försenad bokföring av Punkt 1. 14 Tyskland har underrättat kommissionen om att avskrivningsförfarandet i artikel 17. 2 i förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 noga skall iakttas. Tyskland kommer att rapportera samtliga avskrivningsfall efter den 1 januari 1989, om beloppet överstiger den övre gräns på 10 000 ecu som föreskrivs i förordningen. Frågan huruvida enskilda avskrivningsförfaranden varit berättigade kommer att klaras ut i samarbete med kommissionen. Punkt 1. 17 Tyskland hänvisar till den tydliga ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna och kommissionen och ställer sig helt och hållet bakom kommissionen uppfattning. Punkt 1. 28 Tyskland noterar revisionsrättens farhågor. Enligt vår uppfattning behöver dock inte alla varor som förts till frizonen omgående lagerbokföras. Om varor endast korttidsförvaras för omlastning föreligger ingen lagerbokföringsplikt (artikel 176. 2 i Tullkodex). I tjänsteinstruktionerna för frizonerna fastställs att lagring utöver 45 dagar inte längre kan betraktas som korttidsförvaring och om lagringen då fortsätter måste varorna lagerbokföras. Huvudkontrolltullkontoret (Hauptzollamt fur Priifung) lämpliga i Hamburg tillser att lagerbokföringsplikten efterlevs med hjälp av tullövervakningsåtgärder samt genom yttre kontroller i de företag som är belägna i frihamnen. Punkt 1. 30 1 (BLG) Tyskland noterar revisionsrättens farhågor. Bremer Lagerhausgesellschaft beviljades tre lagerbokföringstillstånd i Bremen 1993, och dessa utvidgades 1995. 1 Bremerhaven beviljades BLG 1993 ett instruerades Huvudkontrolltullkontoret i Bremen om att inleda systematiska kontroller hos alla tillståndsinnehavare, alltså även hos BLG. tillstånd. I mars 1997 Punkt 1. 39 Enligt vår uppfattning är artikel 205. 3, andra stycket i Tullkodex inte tillämpligt då varor bevisligen har stulits i en frizon. En sådan bevisning förklarar på ett tillfredsställande sätt varför varorna försvunnit och tullmyndigheterna kan inte utgå ifrån att varorna i frizonen otillbörligen förbrukats eller använts av den person som senast var i besittning av dem. Punkt 1. 42 Tyskland noterar revisionsrättens anmärkningar och hänvisar till kommissionens redogörelse. Punkt 1. 53 De tyska anvisningarna för genomgång av ekonomiska villkor vid deltagande i aktiv förädling har anpassats till EG-rätten. Punkt 1. 56, 1. 57 och 1. 58 Den lorvaltningspraxis som revisionsrätten har anmärkt på kommer att ändras så att den motsvarar gemenskapsbestämmelserna. I övrigt hänvisas till kommissionens uppfattning. Punkt 1. 61 Tyskland noterar revisionsrättens iakttagelser och hänvisar till kommissionens uppfattning. Punkt 1. 63 De påtalade fallen kommer att undersökas igen i samarbete med kommissionen. Punkt 1. 104 I fråga om de systematiska kontrollerna och omställningen till databaserade metoder vid lörtullning kommer möjliga förbättringar att undersökas tillsammans med kommissionen. Kapitel 3 - Organisationen av marknaderna - Vegetabiliska produkter Punkt 3. 19 Tyskland förstår revisionsrättens farhågor om felmöjligheterna vid manuellt datautbyte mellan olika databaser. Att dessa olika databaser finns, beror dock på Tysklands federala uppbyggnad. Felkällorna vid datautbytet kommer att undvikas mer och mer med hjälp av lämpliga förvaltningsmetoder och förbättringar av den tekniska utrustningen. Punkt 3. 22 De nya delstaternas genomsnittsavkastning för spannmål har justerats tillsammans med kommissionen för att beakta verkliga omständigheter som inte gick att fastställa när förordningen utfärdades. Dessutom bygger siffrorna för de nya delstaterna på planekonomiska uppgifter från DDR, som inte är jämförbara med genomsnittsvärdena för de gamla delstaterna. Punkt 3. 23 I de nya delstaterna byggde regionaliseringsplanen uteslutande på uppgifter om höstoljeväxter eftersom inga andra uppgifter fanns att tillgå. Denna lösning valdes med kommissionens samtycke. För att undvika diskriminering mellan gamla och nya delstater räknades också endast höstoljeväxter för de gamla delstaterna. Den regionaliseringsplan som utarbetades på grundval härav mötte inga invändningar från kommissionens sida. Punkt 3. 29 Vad gäller statistikens tillförlitlighet ansluter sig Tyskland till kommissionens uppfattning. Punkt 3. 36 Tillsammans med delstaterna kommer Tyskland eftersträva största möjliga insyn beträffande stödansökningar. Punkt 3. 39 Antalet regionala databaser i Tyskland beror på den federala indelningen. Samtal har pågått med kommissionen för att åstadkomma kompatibilitet mellan databaserna. Dessutom använder fem delstater i Tyskland samma program (Profil) för förvaltning av stöden. Punkt 3. 51. 3. 53. 3. 58. 3. 59 Frågorna gällande tillsammans med kommissionen då räkenskapsavslut görs. förvaltningskontrollens verksamhet kommer att klargöras Punkt 3. 73. 3. 77. 3. 89. 3. 91 Beträffande revisionsrättens slutsatser hänvisas till kommissionens uppfattning. Kapitel 4 - Den gemensamma organisationen av marknaden - Animaliska produkter - Bidragssystemen för nötkött och vissa åtgärder som avser BSE Punkt 4. 45 3 Införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet medför stora tekniska och och vittomfattande omorganisationer av förvaltningen är nödvändiga. Därför har rådet efter förslag från kommissionen förlängt införandefristerna. problem. Betydande förvaltningsmässiga investeringar Punkt 4. 48 identifieringssystemet för nötkreatur hänvisas Vad gäller till kommissionens redogörelse om införandet av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur. Punkt 4. 55 Tyskland anser tillsammans med kommissionen att stickprovskontrollerna av öronmärken på am- och dikor som revisionsrätten anmärker på är tillräckliga. Kapitel 5 - Vissa aspekter av förfarandet i samband med exportbidrag för nöt- och griskött Punkt 5. 35 Det fall som nämns vid e) undersöks sedan flera månader av UCLAF tillsammans med berörda myndigheter i medlemsstaterna. Vi hänvisar till kommissionens uppfattning. Kapitel 8 - Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-utveckling) Punkt 8. 13 enskilt projekt granskas noggrant och på grundval av Varje tillståndsmyndigheten till stödansökningen. Detta underlag omfattar bl. a. bokslut, verksamhetsberättelser, tekniskt underlag och utvecklingsplaner. Godkännande har endast givits till projekt som utlovar lönsamhet sedan investeringarna slutförts. förmåga fogas av underlag som måste bästa efter Man kan inte bortse från att det exceptionella läget efter Tysklands enande försvårade kontrollen. Situationen färgades av omställningen till för marknadsekonomi. Företagen jordbruksprodukter var totalt sett i mycket dåligt skick. Arbetslöshetsnivån steg mycket hastigt, särskilt jordbruket. Dessutom var uppbyggnaden av inom förvaltningen ännu inte avslutad. från plan- saluföringsnäringen i bearbetnings- och För de huvudsakligen nybildade företagen fanns inga tidigare ekonomiska resultat och tillväxttrender att falla turbulensen på marknaden och det kraftigt förändrade konsumentbeteendet i de nya delstaterna ytterligare arbetet med att upprätta lönsamhetsprognoser för företagen. tillbaka på. Dessutom försvårade UQ De avvikelser från lönsamhetsprognoserna som uppkommit senare beror till till övervägande del på att omsättningsmålen likviditetsproblem. De enorma svårigheterna att föra ut produkterbjudandena genom handeln, kopplat med ett högt kostnadstryck och stora vinstbortfall kunde inte förutses när projekten godkändes. inte uppnåtts, vilket lett Punkt 8. 20 revisionsrättens anmärkningar. Kontrollen av huruvida Tyskland noterar ansökningarna är stödberättigade sker alltid och utan undantag med ledning av de inlämnade verifikationshandlingarna. Resultatet av denna granskning lämnas i en redogörelse. Icke bidragsberättigande utgifter utesluts generellt. Vi delar alltså inte revisionsrättens uppfattning i denna sak. Punkt 8. 23 Utbetalning av bidrag till investeringskostnader som redan uppkommit eller som förväntas uppkomma inom två månader är i enlighet med tysk lagstiftning. I ett fall utbetalades EUGFJ-bidrag till en förmånstagare i förskott. Detta överensstämmer inte med EG-rätten och utgör ett beklagligt undantag. Dock har detta inte lett till några ekonomiska skador eftersom det förskotterade EUGFJ- bidraget användes av förmånstagaren i enlighet med kommissionens beslut. Punkt 8. 42 Tyskland noterar medlemsstaterna genomfört kontrollsystemet, och ställer sig helt bakom kommissionens uppfattning. iakttagelser om antalet kontroller, som administrations- och revisionsrättens enligt det integrerade Punkt 8. 49 Här handlar det enbart om en allmän neutral beskrivning av sakerna tillstånd. Punkt 8. 50 revisionsrättens Tyskland noterar tyska budgetordningen kan dock endast sådana projekt godkännas som ännu inte påbörjats. Därför måste kommunala åtgärder godkännas med stöd av kostnadsuppskattningar. Stödet kan minskas först om det visar sig att kostnaderna blivit mindre sedan kontrakten har slutits. I enlighet med den iakttagelser. om utarbetandet i inte av för ingår Ingenjörsarbeten landsbygdssamhällen omfattas tyska bestämmelser om offentlig upphandling. Då motsvarande offentliga kontrakt emellertid utförs på grundval av Honorarordnung fur Architekten und Ingenieure (Förordning om arvoden till arkitekter och ingenjörer) blir kostnaderna i regel desamma. När kontrakten läggs ut måste man dock beakta kriteriet "rumslig närhet" eftersom planeraren i princip även tar på sig en servicefunktion vid genomförandet av projektet på ort och ställe. utvecklingsplaner av Punkt 8. 51 M Finansieringen av projekten "Bondgårdssemester/Lov på landet" kommer fr. o. m. den 1 januari 1998 att inriktas på kvalitativa förbättringar av totalerbjudandet, d. v. s. inkvartering, kost, service och upplevelse. Punkt 8. 52 Tyskland delar inte revisionsrättens farhågor om att lönsamheten för "införande av extensivare jordbruksmetoder" inte skulle vara garanterad p. g. a. låg kontrolltäthet. I den granskade nya delstaten kontrollerades 5 % av alla bidrag med stöd av gemenskapsordningen "Extensifiering av jordbruksproduktionen". De genomförda kontrollerna gav ingen anledning till ökad kontrolltäthet. Dessutom bör det beaktas att det i de nya delstaterna i början av den första stödperioden (1991-1993) till följd av allmänna inledande svårigheter inklusive personella problem knappast var möjligt att utöka omfånget på kontrollerna. Kapitel 9 - Den gemensamma fiskeri- och havspolitiken Punkt 9. 14 Förklaringen avseende stödberättigande utgifter inom gemenskapsinitiativet Pesca, vars brister till kommissionen (generaldirektorat XIV) av de berörda kustländerna mellan april 1995 och juli 1996. revisionsrätten anmärker på, överlämnades 2. Revisionsförklaring Kapitel 20 - Analys av utgifterna för EUGFJ:s garanti sektion Punkt 20. 4 Tyskland noterar revisionsrättens iakttagelser och ställer sig bakom kommissionens uppfattning om godkännandet av utbetalande organ och attester ing av räkenskaper. Kapitel 22- Revisionsförklaring och styrkande uppgifter avseende sjätte och sjunde Europeiska utvecklingsfonden Punkt 22. 10 Tyskland noterar revisionsrättens iakttagelser. Beträffande punkt c) påpekas att Tyskland inte har några resterande skulder när det gäller landets EUF-bidrag. Vad gäller de 112 000 ecu som satts ifråga har Tyskland i en skrivelse av den 23 februari 1996 framfört sin rättsliga ståndpunkt gentemot kommissionen, d. v. s. att landet inte häftar i skuld för denna summa. Kommissionen har inte bestridit denna uppfattning. n BELGIEN Belgiens svar på revisionsrättens anmärkningar Inledningsvis bör följande påpekande beträffande proceduren göras. I enlighet med artikel 188 i fördraget riktar revisionsrätten frågor till Europeiska kommissionen och inte till medlemsstaterna. Av detta skäl för inte revisionsrätten diskussioner med varje enskild medlemsstat beträffande årsrapporten. När kommissionen ställs till svars av rådet, det vill säga av medlemsstaterna, inom ramen för beviljandet av ansvarsfrihet, kan det således inte vara meningen att varje enskild medlemsstat punkt för punkt kommenterar de stycken där medlemsstaten i fråga förekommer i årsrapporten. Man måste med andra ord undvika att kommissionen undandrar sig sitt ansvar därvidlag. Del kan inte heller vara meningen att man först vid tidpunkten för beviljande av ansvarsfrihet bekräftar eller förnekar de anförda uppgifternas relevans. Revisionsrätten förväntas nämligen bekräfta sina anmärkningar under och direkt efter kontrollerna i medlemsstaterna, i samarbete med de nationella revisionsverken och genom att föra en dialog med dessa, innan den slutligen fastställer årsrapporten. I praktiken sker detta ledamoten av genom de så kallade sektorsskrivelserna, revisionsrätten begär ytterligare information eller meddelar de preliminära slutsatser som kan dras av kontrollanternas iakttagelser. Ett ständigt problem är att sektorsskrivelser inte alltid skickas eller skickas först månader efter det att kontrollerna ägt rum, när utkastet till årsrapport redan ligger klart. Dessutom förklarar inte revisionsrätten, i motsats till vad som är brukligt på nationell nivå, varför vissa anmärkningar kvarstår trots de behöriga nationella myndigheternas vederläggning. Endast en väl fungerande dialog och en grundläggande respekt för överenskomna förfaranden kan avhjälpa de nuvarande bristerna. Att införa nya förfaranden för detta ändamål är överflödigt och kan motverka sitt eget syfte. i vilka den behörige Detta hindrar inte att man hjälper kommissionen att markera vilka avsevärda förbättringar som gjorts i de system som med rätta ifrågasatts av revisionsrätten. Tyvärr underlättas inte denna uppgift inom ramen för beviljandet av ansvarsfrihet 1996 av den föreliggande årsrapportens snarast ojämna, för att inte säga fragmentariska karaktär. Vad beträffar Belgien och de fall då man i årsrapporten uttryckligen namnger de kritiserade medlemsstaterna, är anmärkningarna få. Detta skulle kunna tolkas som att situationen i Belgien är tillfredsställande och att det således inte finns några nämnvärda förändringar att ta upp. Med hänsyn till att de viktigaste anmärkningarna mot Belgien detta år framförallt beror på brister i den europeiska lagstiftningen och i vissa fall pä bristande kunskaper hos vissa av unionens kontrollanter om de nationella systemen, stöds kommissionens initiativ för alt förbättra de aktuella bestämmelserna, och ytterligare ansträngningar kommer att göras för att informera mellanliggande instanser om de befintliga systemen. A Belgiens ständiga representation vid Europeiska unionen NB I 1-61 10-67. 060 (YVIlrm353) Herr generaldirektör, 2. 6. 1998 rue Belliard 62 1040 Bruxelles Tfn. 233. 21. 11 Fax 231. 16. 75 Beträffande: Rapport om uppföljningen av revisionsrättens iakttagelser i årsrapporten för budgetåret 1996 Er skrivelse 00573 Härmed bifogas: ( 1 ) Det belgiska lull- och accisverkcts svar på översikten av punkterna i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996 (2) Den flamländska gemenskapens anmärkningar beträffande punkt 7. 27 i kapitel 7 Högaktningsfullt, Den ständige representanten F. van Daele Herr J. P. Mingasson Generaldirektör - Budget Europeiska kommissionen me de la Loi, 200 1049 Bruxelles 15 Finansministeriet Tull- och accisverket Bryssel den 7 maj 1998 Belgiens ständige representant vid Europeiska unionen Belliardstraat 62 1040 Bryssel Er skrivelse/referens PI1-91-6110-65. 236 -312 PI 1-91-61 10-65. 251 -314 (YVHim) Vår referens D. C. F. 146. 645 Handläggare: E. Soencn Tfn 02/210. 33. 68 Beträffade: Kommissionens årsrapport för budgetåret 1996 Härmed bifogas kommentarer till iakttagelserna i årsrapporten för budgetåret 1996, närmare bestämt punkterna : 1. 10, 1. 16, 1. 17, 1. 56, 1. 58, 1. 60, 1. 110, 5. 12, 5. 17, 5. 18 och 5. 35. Punkt 1. 10 b Det belgiska tull- och accisverket delar inte åsikten att de dröjsmål som konstaterats i Antwerpen i samband med frigörandet gäller för alla belgiska kontor. I §681. 5 i Instructie Comptabilités (Föreskrifter - Bokföring) - del I (D. I. 410) uppmanas tullmyndigheterna att påskynda förfarandet vid uppbörd av tullar i efterhand eller av preliminära tullar (med säkerhet) som har fastställts, liksom av tullar inom ramen för det allmänna preferenssystemet. Myndigheterna uppmärksammas också på att om de tillhandahållna beloppen är mindre än de belopp som skall överföras, måste medlemsstaten betala dröjsmälsränta till gemenskapen. Det belgiska tull- och accisverket anser dessutom att det arbetssätt som ledningen och kontoret i Antwerpen har tillämpat är i överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 222 ff. i gemenskapens tullkodex. Det är emellertid möjligt att dessa bestämmelser inte är i överensstämmelse med artikel 2 i förordning (EEG) nr 1152/189. Vad beträffar bokföringen fastställdes att akterna i samband med kontroller i efterhand av intyg inte bokfördes i B-räkenskaperna i enlighet med bestämmelserna i artikel 218 i gemenskapens tullkodex. Enligt artikel 219 får emellertid tidsfristerna för bokföring förlängas upp till 14 dagar. I samband med kontroller i efterhand bokför dock ledningen i Antwerpen sedan den 1 januari 1997 uppbörder i efterhand i B-räkenskaperna omedelbart efter det att gäldenären underrättats. 16 Punkt 1. 10 c I punkt 27 till och med 29 i rapporten av den 14 november 1996 med referens RT03()4N2. wpd och rapporten av den 10 januari 1997 med referens RT00014F1 behandlar revisionsrätten de förhållanden som konstaterats på tullkontoren Brussel- Entrepot och Geni beträffande framläggandet av ett åtagande vid införsel av varor, för vilka deklaranten anser sig berättigad till förmånstull sats men inte kan lägga fram bevis på de aktuella varornas ursprung vid tidpunkten för införseln. Av dessa konstateranden framgår det att de bestämmelser som avses i punkt 147-149 i Instructic Gemeenschappen en Preferenties (Föreskrifter - Europeiska gemenskaperna och tullpreferenser) inte har uppfyllts i ett antal fall (som anges i de tabeller som bifogas som bilaga 5 till och med 7 till ovan nämnda rapport) I syfte att åtgärda de brister som revisionsrätten har fastställt beträffande efterlevnaden av i artikel 256. 1 och 258 i tillämpningsföreskrifterna, skickades de bestämmelserna nödvändiga instruktionerna till alla tullmyndigheter i form av ett cirkulär med referens I). I). 111. 357 av 23 juni 1997 angående Gemeenschappen en preferenties - Overlegging van cerli Heaten achleraf (D. I. 520. 5) (Europeiska gemenskaperna och tull preferenser - l Jppvisande av intyg i efterhand) - se bilaga. Punkt 1. 16 Det belgiska tull- och accisverket är för närvarande i färd med att omarbeta de fasta tullsalserna och fördelningsnyckeln mellan de olika skatterna. Punkt 1. 17 Denna punkt berör inte de belgiska myndigheterna. Punkt 1. 56 Denna punkt berör inte de belgiska myndigheterna. Punkt 1. 58 De berörda tullmyndigheterna i Gent kommer att anmodas att förklara sig beträffande NV Polywcave:s för sent avslutade deklaration för hänförande till ett tullförfarande. Revisionsrätten kommer att underrättas om vad som framkommer vid utredningen av 1 Vägan. De berörda tullmyndigheterna i Gent har undersökt samtliga akter beträffande NV Poly\veaves:s för sent avslutade deklaration för hänförande till ett tullförafarande och det framgick att tidsfristen för samtliga deklarationer hade förlängts i enlighet med det tillämpliga förfarandet, antingen genom huvudkontrollören eller på dennes begäran av den inte närmare anger vilken deklaration för hänförande till tull förfarandet för aktiv förädling det rörde sig om, kan inLia ytterligare upplysningarges. tulldirektören. Eftersom revisionsrätten regionala 17 Punkt 1. 60 I de ilesta fall anges i tillståndet för användning av förfarandet för aktiv förädling att avkastningsgraden måste baseras på produktionsuppgifterna i bokföringen vid tillståndshavarens företag. I det sammanhanget används så ofta som möjligt den minimiavkastning som uppstår vid bearbetningen av importvaror för att undvika att tillståndshavaren proportionellt till ett tullförfarande för en för stor del av importvarorna vid utförseln av de bearbetade produkterna. Kontrollmyndigheterna skall vid kontrollen av deklarationen för hänförande till tull förfarandet undersöka om den faktiska avkastningen är korrekt, i enlighet med Instructie Actieve vcrcdeling 1988 (Föreskrifter - Aktiv förädling 1988), punkt 395 och för 45 suspensionssystcmet). i Comptabiliteilsnota schorsingssysteem för hänförande - Bokföring sett avslutar (Föreskrifter förfarandet Om det anges i tillståndet för aktiv förädling att avslutningen av förfarandet skall ske på grundval av antalet stycken, skall avkastningsgraden bero på antalet stycken som faktiskt finns bland förädlingsprodukterna vid utförseln. Antalet införda importvaror skall anges på exportdeklarationen eller på den basförteckning som eventuellt måste bifogas och där de bearbetade produkternas sammansättning, som kontrollerats av tullen i förväg, uppges. i det aktuella Om den exakta avkastningsgraden anges i tillståndet för aktiv förädling, beror detta på att man tilllämpar en schablonavkastningsgrad eller att de produktionsuppgifter som den sökande uppgivit på grundval av bokföringen accepterats som en genomsnittlig avkastningsgrad. fallet Bortsett frän de scliablonavkastningsgraderna kan de avkaslningsgradcr som anges i ansökningarna vid minsta tvivel jämföras med de avkastningsgrader som angivits för liknande bearbetningar i tillstånd för aktiv förädling. Ytterligare upplysningar kan alltid begäras av de sökande. I vissa fall begär man att Inspektionen för värdering och extern räkenskapskontroll (IWECC) vid tillståndsgivningen samtidigt genomför en kontroll av avkastningsgraden. Vad beträffar kemiska produkter begärs nästan systematiskt ett uttalande från verkets laboratorium när det gäller avkastningsgraden och eventuellt identifieringen. Av det som anförts ovan bör framgå att den avkastningsgrad som den sökande anger inte utan vidare övertas i tillståndet för aktiv förädling. Det bör också läggas till att kontrollen i efterhand av avkastningsgraderna sker enligt § 42 och 56 i Instructie Aclievc Veredeling (Föreskrifter - Aktiv förädling) - D. 1. 451. 001. i artikel 42 Sammantaget bidrar bestämmelserna bestämmelserna i punkt 46 i Comptabiliteilsnota schorsingssysteem (Föreskrifter - Bokföring för suspensionssystemet) som bifogas ovan nämnda föreskrifter till en korrekt kontroll av avkaslningsgraderna på området aktiv förädling. Dessa bestämmelser kräver ingen ytterligare kommentar och kan omedelbart tillämpas av de externa tjänsterna. Den belgiska förvaltningen anser därför att det inte är nödvändigt att vidta särskilda åtgärder på området kontroller i efterhand av avkastningsgrader för aktiv förädling. till 56 och artikel 395 och. 18 Punkt 1. 110 En tullrapport är ett officiellt dokument som upprättas av behöriga tjänstemän. I rapporten ges, beträffande bevisföring och efterforskningar av brott och gärningsmän, en kronologisk, noggrann och objektiv redogörelse för egna konstateranden och egen efterforskning, avlagda förklaringar och inhämtade upplysningar. Förutom redogörelsen för ovanstående uppgifter, omfattar tullrapporten en redogörelse för sambandet som myndigheten konstaterar mellan de omständigheter som utgör en del av brottet och lagen. I viss mån skall den tjänsteman som upprättar rapporten närmare ange överträdelsen. I tullrapporten identifieras de misstänkta. En lullrapporl måste upprättas omedelbart eller sa snart som möjligt efter det att man har konstaterat de faktiska förhållandena. Detta medför att en rapport måste upprättas efter varje ti I Hal le då en kontroll utförts, även om man vid flera kontroller gör konstateranden som bevisar en och samma överträdelse. Mellan datumet för den första tullrapporten (de första konstaterandena) och belalningsanmodan, som först kan skickas när hela undersökningen har avslutats och alla bevis har lagts fram, kan det i vissa fall gå lång tid, till exempel på grund av gemenskapens kontroller på plats eller kontroller i efterhand. sakförhållanden och iakttagelser och en En tull rapport innehåller en redogörelse för uppräkning av de misstänkta personer som förekommer liksom de straffrättsliga och civilrättsliga följderna av de begångna överträdelserna. Den regionala direktören för tull och accis är den behöriga myndighet som officiellt fastslår tullskulden, anger vem som är gäldenär och beräknar tullens storlek. Denne fattar det första administrativa beslutet, bokför, meddelar skulden till gäldenären (gäldenärerna) och utsänder betalningsanmodan. De regionala direktörerna har gång pä gång gjorts uppmärksamma på att de akter där egna medel förekommer måste behandlas i första hand och alt man omedelbart efter mottagandet av den tullrapport som avslutar undersökningen skall fatta det första administrativa beslutet eller i förekommande fall bestämma tullskulden. Den centrala förvaltningen tvivlar inte pä att sä sker. I vissa mycket invecklade och/eller juridiskt svära fall kan en viss försening uppstå pä grund av brist på (tillräckligt kvalificerad) personal. 1 punkt 1. 110 ges alltför få konkreta upplysningar för att akten i fråga skall kunna identifieras och det är därför inte möjligt att ge någon närmare information om det särskilda fallet. 19 Punkt 5. 12 I denna punkt behandlas åtgärder för kontroll av de effekter som stödet till Kanarieöarna falt. Därför berör inte denna punkt de belgiska myndigheterna. Punkt 5. 17 och 5. 18 Utfärdandet av intyg för kött från vuxna handjur i Belgien är uteslutande en fråga för institutet för veterinärkontroller (Instituut voor Vétérinaire Keuring) (social-, hälso- och miljöministeriet). Punkt 5. 35 Problemet med jordbruksprodukter som har avvisats från ett tredje land och som tillfälligt kommer tillbaka till gemenskapen innan de återexporteras till ett annat tredje land, behandlas för närvarande i förvaltningskommittén "Handelsmekanismer". Generaldirektör C. VAN WALLEGHEM 20 FINANSMINISTERIET Tull- och accisvcrkct TULLFÖRFARANDEN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH TULLPREFERENSER UPPVISANDE AV INTYG I EFTERHAND D. I. 520. 5 D. D. 111. 347 Bryssel den 23 juni 1997 Från de regionala direktörerna till - alla handläggande myndigheter - all personal på nivå 1 och 2 + KONFIDENTIELLT Frän den 15 till och med den 19 april 1996 genomförde 1. revisionsrätten en kontroll av egna medel. tjänstemän från Kontrollen gällde bland annat förfarandet vid framläggandet av ett åtagande vid import av varor, för vilka deklaranten anser sig berättigad till förmånstull sats, men vid tidpunkten fram bevis på ursprung som medför förmänsbehandling. inte kan införseln lägga för Kontrollen ägde rum på tullkontoren Brussel-Entrepot och Gent. 2. I kontrollrapporten hävdar revisionsrätten att den frist som fastställs i artikel 256. 1 i för överlämnandet av de handlingar som saknades när tillämpningsföreskrifterna importdeklarationen togs emot, inte respekterades i ett antal fall. Revisionsrätten anför också att den säkerhet som ställdes i de ovan nämnda fallen enligt artikel 257. 4 a i tillämpningsföreskrifterna inte bokfördes omedelbart efter utgången av den tidigare nämnda fristen. 3. Nedan ges en kortfattad redogörelse för importkontorens arbetsuppgifter, tidsfristerna för genomförandet av dessa uppgifter och förpliktelserna i fråga om bokföring av säkerheten. Frislcr 4. När deklaranten anser sig berättigad till förmånslullsats men inte kan överlämna den importdeklarationen godkännas om dokumentation som krävs vid deklaranten gör ett skriftligt åtagande (i tvä exemplar) där han förbinder sig all inom en 21 införseln, får månad, från tidpunkten för mottagandet av ovan nämnda deklaration, uppvisa det intyg (eller ursprungsbevis) som krävs (§147 i Instructie Gemeenshappen en Preferenties (Föreskrifter - Europeiska gemenskaperna och tullpreferenser)) Bara om deklaranten som undertecknat ovan nämnda åtagande uttryckligen begär delta, lär mottagaren förlänga frislen på en månad med högst tre månader (§148 i Instructie - Europeiska gemenskaperna och Gemeenshappen en Preferenties lui I preferenser)). (Föreskrifter När det ovan nämnda åtagandet undertecknas, skall en säkerhet ställas för de tullar och den mervärdesskatt som skulle kunna krävas om intyget inte överlämnas inom den föreskrivna tidsfristen eller om det överlämnas när tullarna har fastställts på nytt eller, i fall då det rör sig om en tullkvot, gränsen för denna kvot har uppnåtts (§ 152 i Instructie Gemeenshappen en Preferenties (Föreskrifter - Europeiska gemenskaperna och tullpreferenser)). Bokföring Om deklaranten inte har lagt fram det intyg som krävs inom ovan nämnda tidsfrist, skall det belopp som ställts som säkerhet omedelbart bokföras. * * * 6. Det bör påpekas all konsekvenserna blir allvarliga om bestämmelserna i artikel 256. 1 och artikel 258 i tillämpningsföreskrifterna inte följs. Verket kan ställas till ansvar om indrivning av egna medel inte genomförs eller genomförs för sent. Därför måste cheferna för tullmyndigheterna se till att föreskrivna förfaranden tillämpas och att tidsfristerna hålls. För generaldirektören: W. BAERT Revisor 22 Svar pä revisionsrättens anmärkning beträffande tillämpningen av artikel 5. 3 i förordning (EEG) nr 2084/93 i Belgien (Flandern). I punkt 7. 27 i kapitel 7 i årsrapporten för budgetåret 1996 hänvisar revisionsrätten till ett flamländskt projekt som sam finansieras för ESF:s mål 4. Vid ett konlrollbesök av projektet konstaterades alt del visserligen fanns en privat investering, men att denna inte kom frän samma företag som drog direkt nytta av utbildningen. inom ramen Revisionsrätten utgår i delta fall frän att det måste finnas ett direkt band mellan företag och arbetstagare, med andra ord att de kostnader som är förbundna med en viss arbetstagare bara kan finansieras genom det egna företaget Den privata investeringen i projektet i fråga kom från underleverantörer som frigjorde personal för att medverka i utvecklingen av undervisningsmoduler och utbildning av lärare. Den privata investeringen ses i Flandern inte som en investering i enskilda arbetstagare, utan som en investering i operativa program. Det har bland annat att göra med de svårigheter som "små och medelstora företag" har när det gäller alt frigöra nödvändiga medel och lid för all genomföra utbildningen. Flamländska små och medelstora företag är mycket små företag och dessa har ännu inte någon riktig utbildningskultur. I små och medelstora företag är man inte tillräckligt medveten om vikten av att investera i mänskligt kapital. Innan invändningarna mot ekonomiska konsekvenser och tidsinvesteringen kan övervinnas, måste behovet av utbildning, konceptet livslångt lärande och systematisk planering av utbildning genom utbildningsplaner klargöras. I Flandern arbetar man genom liera åtgärder inom ramen för tyngdpunkt II i mäl 4 för all öka medvetenheten och för att införa en utbildningskultur i de smu och medelstora företagen. Dessa åtgärder måste på lång sikt leda till att små och medelstora företag höjer sina ambitioner på utbildningsområdet och själva skapar en större budget för utbildning. När det gäller de operativa programmen uppfyller förvärvslivet i stor utsträckning kravet pä egna investeringar Övervakningskommittén för mål 4 kan likaså bekräfta att kravet på privata investeringar uppfylls. Del är dock inte fråga om en direkt relation mellan förelags privat investeringar och deras egna arbetstagare. 23 DANMARK SKATTEMINISTERIET Sekretariatet Den 6 mars 1998 Ref. 98. 229. 12 Danmarks bidrag till uppföljningen av revisionsrättens årsrapport för 1996 Egna medel Punkt 1. 7 Revisionsrätten nämner ett fall angående försenad inbetalning av dröjsmålsräntor till kommissionen på grund av försenade inbetalningar av antidumpningstullar. till fallet var att de danska myndigheterna vid en genomgång av Upphovet räkenskapssystemen försenade betalningar av antidumpningstullar. En del av dessa förseningar härrörde från budgetåren före 1991. Förseningarna innebar att Danmark ålades att betala dröjsmålsräntor i enlighet med artikel 11 iförordning 1552/89. som hade medfört fann ett fel Den första delen av dröjsmålsräntorna för försenade betalningar efter 1991 betalades vid slutet av december 1995, medan resterande del inte betalades i avvaktan på ett klargörande av om den skulle preskriberas enligt den administrativa praxis som normalt används i dessa fall. De danska myndigheterna betalade, efter alt ha diskuterat problemet med kommissionen, resterande del av dröjsmålsräntorna till kommissionen den 20 augusti 1997. Fallet är därmed avslutat. Punkt 1. 17 De danska myndigheterna har inga omedelbara kommentarer till denna punkt eftersom ingen hänvisning görs till konkreta danska fall. Det skall emellertid påpekas att de förfaranden som används för att fastställa och uppbära egna medel är avsedda att säkerställa att de egna medlen fastställs och uppbärs inom föreskrivna tidsfrister. S SPANIEN Som svar på skrivelsen (00573) från Edith Kitzmantel, biträdande generaldirektör för GD XIX (ansvarig för förbindelser med parlamentet, revisionsrätten och medlemsstaterna) till ambassadören vid Spaniens ständiga representation vid Europeiska unionen i vilken man förtecknar de anmärkningar som finns i revisionsrättens årsrapport för 1996 vad gäller Spanien efter det att anmärkningarna har undersökts, och som ett tillägg till kommissionens svar i årsrapporten, återfinns nedan ett antal påpekanden enligt instruktionerna i bilagan till nämnda skrivelse, med undantag för de kapitel som rör den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa kommer att översändas så snart som möjligt från Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel. DEL I: EGNA MEDEL KAPITEL 1 - EGNA MEDEL Traditionella egna medel Ekonomisk förvaltning i medlemsstaterna Försenat fastställande av egna medel Punkt 1. 10 och 1. 17: När kommissionen upptäcker förseningarna i tillhandahållande kräver den dröjsmålsränta av medlemsstaten i en separat skrivelse och med angivande av beloppet. Kontroll av varuflödet och godkännande av frizonsverksamhet: Punkt 1. 33: Efter revisionsrättens besök 1996 höll tullmyndigheterna ett möte med operatörerna i Barcelonas frizon och poängterade att dessa måste uppfylla gemenskapsbestämmelserna i artikel 176 i förordning 2913/92 och artikel 807 i förordning 2454/93. 29 operatörer har inlett förfarandet för att få tillstånd från Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales (myndighet för tullar och specialskatter). Läget är följande: - Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales har godkänt lagerbokföringen för 6 företag. - 10 företag väntar på godkännande från Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales. - 13 företag väntar på rapport från Tullkontrollen. Som bilaga återfinns en modell för ansökan om tillstånd och godkännande som detta centrum har utarbetat. A ktiv förädling: Uppvisande av deklaration, fastställande och tillhandahållande av avgiftsbeloppet Punkt 1. 55: Ända till slutet av 1995 gjordes kontrollen av tillstånd manuellt, vilket ledde till stora förseningar i tillhandahållandet, framförallt inom tullen där elt stort antal operationer hade genomförts under förfarandet för aktiv förädling. Från och med 1996 års början finns ett dataprogram som underlättar kontrollen, varför liknande förseningar bör kunna förhindras i fortsättningen. 2> Likvärdig ersättning och export i förväg Punkt 1. 63: Numera finns dataprogrammet "Pendencias" som förhindrar att en situation som den som revisionsrätten upptäckte vid sitt besök upprepas. Detta program används för att förbättra kontrollen av förfarandet för aktiv förädling. När det gäller tillstånd för förfarande för aktiv förädling nr 63-01039972, för firman "Sandoz Agro, S. A. M, där export i förväg ägde rum utan att tillstånd hade getts för denna, och för vilken revisionsrätten upptäckte en deklaration för export i förväg som motsvarade 4 importer (IMS 5 med följande nummer och datum: 044169 av den 7 september 1995, 062902 av den 27 december 1995, 030813 av den 30 november 1995 och den 25 mars 1996) gäller följande: a) Tullen i Barcelona sände en skrivelse den 25 april 1996 till den berörda parten i vilken man meddelade att exporten i förväg inte täcktes av tillståndet för förfarande för aktiv förädling. b) Den berörda parten har inte svarat på skrivelsen av den 25 april 1996. c) Aktiv förädling har inte skett på grundval av detta tillstånd sedan den 25 mars 1996. d) Återkrav av avgifter för åsidosättande av förfarandet har skett vid 5 tillfallen. Summorna och datum för tillhandahållande framgår av följande tabell: Nummer pa Arendenummer Betalning av EEG:s Datum for Tillhanda- adm. enhetsdok. • utjämningstull faststallande hallande 0811-5-44169 0811-5-373451 673 732 19. 10. 1995 december 1995 0841-6-953382 198 378 8 486 5. 12. 1996 februari 1997 0811-5-62902 0811-6-953364 142 935 6 596 5. 12. 1996 februari 1997 0841-5-30813 0841-6-953355 2 398 086 107 973 5. 12. 1996 februari 1997 0811-6-14853 0811-6-953373 209 859 8 071 5. 12. 1996 februari 1997 DEL III. STRUKTURÅTGÄRDER KAPITEL 6 - EUROPEISKA REGIONALA UTVECKLINGSFONDEN 2<? Avslutande Iakttagelser avseende program och verksamheter som avslutats Utgifternas stödberättigande Punkt 6. 30: Den verksamhet som revisionsrätten avser i denna punkt genomfördes under den första period då spanska staten begärde samfinansiering för verksamhet genom strukturfonderna. Detta innebär att vid den tidpunkt då man planerade verksamhet som samfinansierades med gemenskapsstöd, föreslogs och inleddes förfarandet för förvaltning och uppföljning vad gäller gemenskapsmedlen. Stor uppmärksamhet gavs åt kvantitativ verifikation av den samfinansierade verksamheten och man lade tonvikten på att dokumentera stödet. Med tiden har samordningen, ledningen och utvärderingen av den samfinansierade verksamheten avsevärt förbättrats. För närvarande är den information som lämnas för verksamheten både kvantitativ och kvalitativ. Angående revisionsrättens påpekande bör det sägas att det som föreslogs för kommissionen inom ramen för Résider I var ombyggnad av en föråldrad industribyggnad. Vid tidpunkten för ansökan om samfinansiering planerade man att göra om byggnaden till ett hantverkscentrum. De verifikationer som överlämnades till kommissionen i samband med denna åtgärd överensstämde helt med kostnaderna for ombyggnaden av den föråldrade byggnaden som innefattades i Résider I-programmet. Beslutet om att ändra vad byggnaden skulle användas till togs mycket senare. I samband med denna punkt måste man komma ihåg att efter den 29 juli 1988 då Resider-programmet för Baskien - som innefattade underåtgärden 1. 1" Återanvändning av oanvända industribyggnader" - lades fram för kommissionen, inträffade en rad omständigheter som medförde att meddelandena till kommissionen ändrades. I november 1990 talade man om projektet Elkartegi i Bilbao, som innefattades i åtgärd 1. 1. 2 "Återanvändning av föråldrade industribyggnader" och som härrörde från det tidigare Resider-programmet i Baskien. Vid utformningen av denna åtgärd fastslogs att genom den "vill man ge en fast grund till hantverkssektorn och göra den produktiv genom att ge den de nödvändiga medlen för en produktiv och marknadsanpassad struktur". Dessutom kommer det offentliga utrymme som ges genom företagets tjänster att hjälpa till med den ekonomiska inhämtningen i Bilbao-området, där förläggningen av denna typ av verksamhet styrs av spekulationer på tomtmarknaden. Det ändrade Resider-programmet antogs av kommissionen den 26 september 1991. Vid denna tidpunkt planerade La diputaciônforal de Bizkaia (Biskayas regering) att förlägga en gemensam servicetjänst för Biskayas små och medelstora företag till byggnaden när den hade renoverats. Åtskilligt senare gjordes ett enkelt administrativt fel då man inte meddelade kommissionen att användningen av byggnaden hade ändrats. Idag hyser den företaget LantikS. A. Sammanfattningsvis påpekas när det gäller denna verksamhet: • Inget bedrägeri har förekommit i den verksamhet som utövas av La diputaciôn foral de Bizkaia. La diputaciôn foral de Bizkaia och företaget Foral Azpiegitura, som utförde verksamheten, har hela tiden varit i god tro. • Inget missbruk av rättigheter har förekommit i arbetssättet inom det företag som hade ansvar för det erhållna stödet. ÅTGÄRDER SOM GENOMFÖRS TILL FÖRMÅN FÖR FÖRETAG, I SYNNERHET FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG INOM RAMEN FÖR ERUF Stöd till företagens verksamhet Sammanslagning och överlappning av stöden: Punkt 6. 61: Det fall som åsyftas rör projektet "Alfagran" vilket omfattades av olika stöd. Bland dessa stöd fanns ett lån på 20 miljoner pesetas som godkändes av El instituto de fomento de la region de Murcia (Institutet för främjande av regionen Murcia) den 24 april 1992. Vid den tidpunkten kände institutet till allt det stöd som hade beviljats projektet. Dessa stöd kunde kombineras sinsemellan och översteg inte sammantaget motsvarande nettobidrag. Det enda undantaget var just det stöd som senare beviljades av Europeiska kommissionen inom ramen för LIFE-programmet. Pä samma säll låg bidraget från POIR (Programa operativo de incenlivos régionales - program för regionala initiativ) som beviljades den 6 maj 1992, inom marginalen for nämnda nettobidrag. När man fick kännedom om de andra stöd som förekom, beslutades dock att kostnader inom programmet inte längre skulle vara stödberättigde. Vad gäller LIFE-stödet, som var det som beviljades sist, bör det påpekas detta beviljades direkt av kommissionen utan att denna först hade begärt information från de spanska myndigheterna om annat stöd som beviljats projektet. Vi känner inte heller till att kommissionen meddelade det stödmottagande företaget att LIFE-stöd inte kunde kombineras med annat gemenskapsstöd i samband med beviljandet av stödet. Bland övriga åtgärder som skall vidtas, förutom uteslutandet av ovannämnda POIR-stöd, har vi förstått att LIFE-stödet skall övervägas och detta beror hur som helst på vad kommissionen gör i frågan. Eftersom det bör skapas en mekanism som hindrar att fall som det ovannämnda uppstår har kommissionen begärt av de spanska myndigheterna att de skall införa en bestämmelse som garanterar öppenhet i fall då stöd ges från flera håll. Därför översände de spanska myndigheterna en skrivelse till kommissionen, daterad den 21 juli 1997, där man åtog sig att anta en kontrollbestämmelse om sådan ackumulering av stöd, inom ramen för övergripande stöd från Agenda de desarrollo de Castillay Leôn (Utvecklingsbyrån, Castilla y Leon). Denna bestämmelse innehåller följande element: 10 • Separata konton som tillåter att tillgångarna identifieras efter ursprung, fonder och typ inom varje nivå av förvaltningen. • Redovisningsbestämmelse som tillåter förening av transaktioner som finns på dessa konton för att fastställa samfinansieringen (belopp, procent osv. ) och andra aspekter som rör programmen i fråga. När denna bestämmelse har utformats kommer den att överlämnas till kommissionens enheter för att ges giltighet och detta kommer att bli en piloterfarenhet som sedan kan utsträckas till andra autonoma regioner i Spanien som ännu inte har ett liknande system. Punkt 6. 62-6. 63: När det gäller investeringar som rör saluföring och bearbetning av jordbruks- och skogsbruksprodukter dyker det regelbundet upp tveksamheter när man skall skilja mellan den första och andra bearbetningen, bland annat på grund av avsaknaden av nationella bestämmelser eller gemenskapsbestämmelser som anger klara kriterier för denna åtskillnad. Denna situation innebär inte att ett projekt blir föremål för samfinansiering från den ena eller andra av gemenskapens fonder i förhållande till intressenternas lämplighet eller fördelar, utan gemenskapsreglerna i fråga tillämpas strikt, i detta fall bestämmelser inom EUGFJ-utvecklingssektionen, på grundval av fastställda kriterier för val av projekt för bearbetning av jordbruks- och skogsbruksprodukter. I fråga om El instituto defomento de la region de Murcia måste det påpekas att detta organ utför ett arbete som syftar att förena och använda de olika stödsystemen på ett korrekt sätt. Detta är särskilt viktigt i samband med stöd från ERUF eller EUGFJ, som är sinsemellan oförenliga, varför man har skapat en ram för samarbete och ömsesidigt informationsutbyte mellan El instituto defomento och La consejeria de medio ambiente, agricultura y agua (miljö-Jordbruks- och vattenkontoret), dvs. de organ som har hand om förvaltningen av dessa fonder. Vad gäller La direcciôn general de Incenlivos econômicos régionales (styrelsen för regionala ekonomiska initiativ) bör det nämnas att samordningen mellan olika stödsystem föreskrivs på högsta lagstiftningsnivå. Genom artikel 4 i lag 50/1985 av den 27 december om korrigering av ekonomiska obalanser inom landet ges El consejo rector de incentivos régionales (Rådet för regionala initiativ) ansvaret för samordning av sektorstöd med regionala effekter. Detta ansvar utvecklas i artikel 20. 1b i dekret 1535/1987 vars genom vilket bestämmelserna om utveckling i lag 50/85 godkänns. I artikel 23. Id i samma dekret fastställs de autonoma regionernas skyldighet att informera om det stöd som beviljas inom området, särskilt EUGFJ-stöd. En representant från Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel deltar i detta råds möten där stöd under programmet föreslås. Denne representant står i förbindelse med ledningsgruppen inom EUGFJ som fullt ut samarbetar med POIR. Följaktligen finns adekvata system för att undvika överlappning mellan dessa två fonder. Stöd till finansiering avföretag Erhållande av lån: Punkt 6. 80: Det övergripande stöd som åsyftas i denna punkt är under omarbetning för alt anpassas till revisionsrättens slutsatser av den ekonomiska kontroll som utfördes den 6 till 17 maj 1996. Bland annat har betalningarna från gemenskapsfonderna avbrutits. Man skall helt föra över de räntesubventioner som föreskrivs i det övergripande stödet till de små och medelstora företagen och därigenom korrigera de intygade utbetalningarna så att de stämmer med de utförda betalningarna. Vad gäller olika utgifters stödberättigande har man oekså gett instruktioner till det förmedlande organet att inte räkna med fordringar som inte bedöms kunna uppbäras i beräkningen, även om dessa kan hänföras till det program som kommissionen godkänt, på så sätt att varje risk att sådana kostnader godkänns för samfinansiering från gemenskapen. Åtgärdernas genomförande: Punkt 6. 83:1 samband med PITMA-programmet (Programa Industrial y Tecnolôgico Medioambiental, industriellt och tekniskt miljöprogram) som åsyftas i första delen av denna punkt, orsakade uppkomsten av misslyckade projekt att man måste dra av de summor som rörde dessa projekt från den sista utgiftsdeklarationen för åtgärdsprogrammet för Medio Ambiente y Recursos Hidricos (miljö och vattenresurser) och därför minskades den totala summan av intygade utgifter med ungefär 9 miljoner ecu. Emellertid verkar det av formuleringarna som om revisionsrätten ser något som är ett undantag som en regel, eftersom det bör påpekas att vid de olika stickprovskontroller som gjorts har de nationella myndigheterna upptäckt liknande situationer som har lösts på ett korrekt sätt. Vad gäller anmärkningen om bevarandet av sysselsättningen anser vi att revisionsrättens synpunkt inte är korrekt. När det gäller POIR har i själva verket medgivandena om stöd en giltighetstid på normalt tvä är under vilken alla krav skall uppfyllas. Om kraven (bland annat skapande av arbetstillfällen) är uppfyllda när giltighetstiden gått ut kan stödet utbetalas. Men om arbetstillfället inte är permanent, krävs att det skall finnas kvar i minst tre år, med beräknande av den tid som förlupit sedan det skapades, även om giltigshetstiden överskrids. Det kan alltså inträffa att det vid slutet av giltighetstiden finns icke permanenta arbetstillfällen som ännu inte har varat i tre år. I dessa fall utsträcks kravet på bibehållande tills dess att kontrakten har löpt ut. Med tanke på detta och andra krav fastslås i artikel 33. 2 i genomförandebestämmelserna till lag 50/85 att övervakning och kontroll kan ske upp till fem år från det datum då giltighetstiden för motsvarande stöd går ut. Genom detta och genom kravet på särskilda typer av tjänstgöringskontrakt och uteslutande av andra, kan man garantera alt arbetsti 11 fallet finns kvar flera år efter det att programmet har avslutats oavsett om tjänsten uppehålls av samma eller olika arbetstagare. Slutligen bör det påpekas att i artikel 37 i ovannämnda förordning anges, i enlighet med artiklarna 81 och 82 i den omarbetade versionen av allmänna budgetlagen, förfarandet för återbetalning av stöd i fall då kraven inte uppfylls, liksom i följande artiklar ett system för påföljder vid uppsåtligt brott, oaktsamhetsbrott eller försumlighet. KAPITEL 7. EUROPEISKA SOCIALFONDEN Särskilda granskningar Partners kapet: Punkt 7. 18 och 7. 19: För den administrativa enheten för Europeiska socialfonden är övervakningskommittéerna ett viktigt instrument ior att förstärka samarbetet och också 12 ett forum där det nödvändiga samspelet kan uppstå mellan alla de aktörer som deltar i förvaltningen av Europeiska socialfondens åtgärder i Spanien. Om man beaktar Europeiska socialfondens mål och syftet med dess åtgärder, d. v. s. att utveckla de mänskliga resurserna och förbättra hur arbetsmarknaden fungerar, anses det mycket värdefullt att arbetsmarknadens parter, både representanter för arbetsgivarna och fackföreningarna, deltar i övervakningskommittéerna, eftersom dessa parter bidrar med kriterier och synpunkter i kommittéernas debatter och arbete som är representativa för de slutliga mottagarna - både företag och löntagare - av Europeiska socialfondens åtgärder. Under 1994—1996 har därför representanter från de arbetsgivarorganistaioner och fackliga organisationer med bredast bas kallats till samtliga möten i de övervakningskommittéer som ansvarar för Europeiska socialfonden, och de har fatt samma underlag och förhandsinformation som övriga representanter från deltagande institutioner. Representanterna för arbetsmarknadens parter har genom kommittéernas interna arbetsordningar samma yttrande- och rösträtt som övriga medlemmar. De berörda kommittéerna för Europeiska socialfonden är: • Övervakningskommitté för mål 1 : delområde med flera regioner • Övervakningskommitté för mål 2: delområde med flera regioner • Övervakningskommittén för mål 3 • Övervakningskommittén för mål 4 Under de tre första åren inom ramen för gemenskapsstödet för 1994-1999 sammanträdde kommittén för mål 1 två gånger per år. Övriga kommittéer sammanträdde endast en gång per år. Emellertid har detta ändrats och under 1997 har dessa tre kommittéer sammankallats två gånger. När det gäller antalet medlemmar beror detta på de projektansvariga som deltar i varje mål. Största antalet medlemmar finns i kommittéerna för mål 1 och 3, som med kommissionen, arbetsmarknadens parter och Europeiska socialfondens administrativa enhet omfattar 30 institutioner. Kommittéerna för mål 2 och 4 är å andra sidan mycket små. I kommittén för mål 2 finns sex projektansvariga och i mål 4 bara en. Angående revisionsrättens anmärkning att kommittéerna inte har analyserat och utvecklat indikatorer för att mäta effektiviteten hos ESF-satsningarna har man, efter överenskommelse med kommissionen och efter informationsutbyte och diskussioner i övervakningskommittéerna, fastställt kriterier för att mäta satsningarnas effektivitet och inverkan och beslutat att ge i uppdrag åt externa och oberoende tekniska grupper att uppskatta, följa upp och utvärdera ESF-satsningarna enligt befintliga regler (bl. a. artikel 6 i förordning 2081/93). Dessa grupper har redan framställt preliminära rapporter och lägesrapporter för alla gemenskapsstödramar. I dessa har man, före utvärderingen av satsningarna med de slutsatser och rekommendationer som följer av den, gjort en analys och uppskattning av u indikatorerna som finns i åtgärdsprogrammen eller i de samlade programplaneringsdokumenten och föreslagit nya indikatorer. Dessa rapporter har lagts fram från slutet av 1996 och 1997. Alla övervakningskommittéer som har mötts efter detta har få tagit del av dem och man har tagit hänsyn till dem inom kommittéernas eget arbete. Vad gäller de övervakningskommittéer som granskar ESF-satsningarna tillsammans med resten av strukturfondssatsningarna (regionala delområden inom mål 1, 2 och 5b) är det korrekt att de måste vara den perfekta ramen för att införa den nödvändiga samordningen av satsningar mellan fonder. Hittills har man koncentrerat sig mer på analysen av varje fonds ekonomiska resurser än på den önskvärda utformningen och planeringen av satsningar som kräver en högre grad av integrering och samordning mellan fonder. Den privata sektorn, mål 4 och Adapt: Punkt 7. 27: Den ursprungliga målsättningen i programplaneringen för mål 4 att de små och medelstora företagen skulle delta till 80 % i satsningarna verkar svår att uppnå. Emellertid konstaterades i en utvärdering efter halva tiden (rapport i juni 1997) att en enorm ansträngning har gjorts redan från början av perioden eftersom siffrorna har ökat från det första året 1994, då de små och medelstora företagen utgjorde 22 %, till 50 % år 1995. Under följande år pekar siffrorna på samma gynnsamma trend för de små och medelstora företagen. I fråga om samfinansiering från de små och medelstora företagen är det riktigt att denna typ av företag har svårt att finansiera yrkesutbildningen, vilket förklarar att de inte mottagit så omfattande stöd av detta slag. Emellertid tillför dessa företag yrkesutbildningen mera än man kan sluta sig till av analysen av tillgängliga data (med avseende på additionalitetsprincipen). Detta kan dock inte styrkas eftersom, ä ena sidan, företagen inte lägger fram styrkande dokument för planen i sin helhet, utan bara de satsningar som samfinansieras och å andra sidan, därför att vissa kostnader inte räknas som sådana stödberättigade kostnader för vilka styrkande handlingar kan läggas fram. Så har ovannämnda utvärdering visat att 44,8 % av de företag som ordnar utbildning för sina anställda (bland dessa kan de små och medelstora företagen redan utgöra mer än 50 %), ordnas denna utbildning under arbetstid. Den tid som ägnas åt utbildning utgör således en alternativkostnad. I några fall, då utbildningen sker utanför arbetstid, ersätts den med övertidsersättning. Detta sker i 12,6 % av fallen och utgör då en direkt kostnad för företagen, vilket inte heller syns i analysen. Additionaiitet: Punkt 7. 31: Vad gäller ESF i Spanien läggs mycket stor vikt vid att principen om additionaiitet följs, och detta är därför en av de aspekter som kontrolleras mest vid uppföljning och kontroll av olika satsningar. Allt fler och mer omfattande sådana åtgärder har genomförts de senaste åren. Kontrollerna utgår i allmänhet från verifikationen av totalkostnaden för de åtgärder som aktörerna förklarar vara genomförda, genom en analys av styrkande handlingar (fakturor eller andra handlingar med likvärdigt styrkande värde) som styrker att operatörerna har utfört åtgärderna. Detta för att tydligt fastställa att de procenttal för nationell samfinansiering som fastställs för varje satsning har uppfyllts. De resultat som erhållits genom kontrollerna tyder inte på några betydande oegentligheter med avseende på additionalitetsprincipen. Våt bedömning är att kommissionen hade kommit fram till samma resultat om den undersökning som inleddes av kommissionen hade fullföljts. (»ranskning av systemen: Punkt 7. 39: Förutom den del av ESF-stödet som är avsett att samfmansiera åtgärder inom den särskilda yrkesutbildningen {Formaciôn profesional especifica), som ingår i det nationella utbildningssystemet, används i Spanien också en del av stödet för att samfinansiera vissa delar av gymnasieutbildningen, men endast det som i lagen om utbildningssystemet {Ley orgånica de ordenaciôn del sistema educativo) definieras som grundläggande yrkesutbildning {Formaciôn profesional båscia - till skillnad från den särskilda yrkesutbildningen). Detta förutsätter också att kurserna ger kunskaper och färdigheter inför yrkeslivet och ger eleverna vetenskaplig-teknisk förberedelse för att tillgodogöra sig fördjupad yrkeskufinighet inom den senare särskilda yrkesutbildningen. Den grundläggande yrkesutbildningen ingår i gymnasiesyslemet och är mottagare av ESF-stöd. Detta omfattar därför endast de tekniska kurser som ges till elever inom motsvarande högstadie- och gymnasieutbildningen. Punkt 7. 41 : Genom dekret 631/93 av den 3 maj, som omfattar bestämmelser om den nationella planen för yrkesutbildning och införlivande i arbetslivet (FlP-planen), fastställs i artikel 13 ordningen för bidrag till medverkande centrum som erbjuder kurser inom ramen för denna plan. I punkt 2 fastställs att bidragen skall täcka kostnaderna för undervisning, olycksfallsförsäkring för eleverna, didaktisk utrustning och material, amorteringar för installationer och utrustning och allmänna utgifter som har uppkommit och som kan styrkas. Till slutsumman kan läggas 10 %för att kompensera för kostnader som är svåra att styrka, utan att bidragets storlek kan översliga motsvarande modul. För att undvika att agera i strid med gemenskapsbestämmelserna vad gäller definition av faktiska kostnader, och för att man skall kunna fastställa vad som är stödberättigade kostnader, har INEM {Instiiulo Nacional del Empleo, arbetsmarknadsinstitutet), i egenskap av projektansvarig för de åtgärdsprogram genom vilka satsningarna inom FIP- planerna samfinansieras, i ansökningarna om slutbetalning för 1996 redan räknat bort 10 % frän kostnaderna för upprättande av samarbetscentrumen. INEM har därför uppmanat de ansvariga för alla sina utgiftsställen att i framtiden inte belasta ESF-stöd för åtgärdsprogram med kostnader som är svåra att styrka. Punkt 7. 42: Sedan slutet av 1996 har det gjorts ett antal ansträngningar i Spanien för att förbättra samordningen mellan de största projektansvariga, ESF:s administrativa enhet och kommissionen och anpassa systemet för ansökan om slutbetalning till vad som fastställs i förordning 2082/93, till de ekonomiska tillämpningsbestämmelserna som är bifogade åtgärdsprogrammen och basera det på den verkliga kostnaden för den som utför satsningen. Som ett resultat av denna process har man tagit fram en metod för att sammanställa ansökningar om slutbetalning. Denna godkändes av kommissionen den 11 mars 1997, på grundval av bokföringsfas P eller K, som endast motsvaras av slutbetalningar för verkliga kostnader, vilka betalas genom fakturor eller redovisningshandlingar av likvärdigt bevisvärde för satsningar som verkligen utförts. 2f Detta system har redan tillämpats vid utarbetandet av de ansökningar om betalning för 1996 som inlämnades i juni 1997. Dessutom har man utvärderat ansökningarna för 1994 och 1995 för att kontrollera om de överensstämmer med de verkliga kostnaderna för genomförandeåret. n - i<c SPANIENS SVAR Agenda Tributaria Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales (Skattestyrelsen) (Avdelningen för tullar och punktskatter) BILAGA I Nummer årsrapport: Referens skrivelse, sektorn: Konsekvenser som åligger medlemsstaten: 1. 33 RT0451 El Puinkt 14-16 C3. D2 Punkt C3-D2. Efter revisionsrättens besök 1996 höll tullmyndigheterna ett möte med operatörerna i Barcelonas frizon vid vilket dessa upplystes om att de måste uppfylla gemenskapsbestämmelserna enligt artikel 176 i förordning 2913/92 och artikel 807 i förordning 2454/93. 29 operatörer har inlett förfarandet för att få tillstånd från Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales. Läget är följande: Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales har godkänt lagerbokföringen för 6 företag. - 10 företag väntar på godkännande från Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales. - 13 företag väntar på rapport från Tullkontrollen. Som bilaga återfinns en modell för ansökan om tillstånd och godkännande som detta centrum har utarbetat. zi Mais och datum: Madrid den 19 september 1997 Referens: Scrvicio RAE, Expie. 8/97 Ärende: Godkännande av bokföring för lager inom frizonen CHEFEN FÖR DEPARTAMENTO DE ADUANAS E IMPUESTOS ESPECIALES 08071 BARCELONA OCH BERÖRD PART Adress: Jag hänvisar till er skrivelse av den 11 juli 1997, i vilken ni, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 176 i förordning (EEG) nr 2918/92 (tullkodexen) och artikel 807 i förordning (EEG) 2454/93 (tillämpningsföreskrifterna), ansöker om godkännande av lagerbokföringen för att bedriva lagerverksamhet och distribution av varor i allmänhet, både gällande varor av gemenskapsursprung och varor från tredje land. Avdelningen har beslutat att godkänna denna ansökan med hänsyn till det gynnsamma utlåtandet från Deparlamento de aduanas e impuestos especiales i Barcelona rörande denna ansökan om systemet för lagerbokföring som kominer att användas och som består av ett specifikt program som läggs fram och drivs av operatören och med beaktande av ovannämnda bestämmelser, liksom dekretet av den 2 december 1992 och cirkulär nr 1/1994 av den 22 mars {Boletin oficial del Eslado av den 30 mars). Detta beslut meddelas företaget för kännedom och åtgärd, med kopia till tullkontrollen. DIREKTÖREN z-y ANSÖKAN OM TILLSTÅND FÖR OPERATÖR I BARCELONAS FRIZON Artikel 807 förordning 2454/93 Undertecknad, härmed i egenskap av direktör i företaget momsregistrcringsnummer som operatör i Barcelonas frizon enligt artikel 799 i förordning 2454/93. , identitetsnummer , om tillstånd för att bedriva verksamhet , ansöker , med Den lagerbokföring som krävs enligt artikel 176 i tullkodexen (förordning 2913/92) skall föras med hjälp av det datasystem som tillhandahålls och sköts av konsortiet för frizonen. Den sökande kommer att bedriva verksamhet som innefattar lagring/distribution/förädling (stryk del som inte är tillämpligt) Varor som omfattas av denna verksamhet: Gemenskapsstatus för dessa varor kommer att vara: varor från tredje land/gemenskapsvaror som behandlas enligt ett förmånssystem (stryk det som inte är tillämplig!) Lagrets belägenhet i frizonen: (datum oeh underskrift) (ankomststämpel) RAPPORT FRÅN TULLKONTROLLEN Med hänsyn till ansökan och efter undersökning av den sökandes föreslagna bokföringssystem, anser (ullen att ansökan skall beviljas. Exempel pade bokföringsregister som skal! användas bifogas. (diverse stämplar Agenda Tri but aria Departamento de Aduanas e Impues tos Especiales (Skattestyrelsen) (Avdelningen för tullar och punktskatter) BILAGA II Nummer årsrapport: Referens skrivelse, sektorn: Konsekvenser som åligger medlemsstaten: 1. 63 3 februari 1997 Punkt 27 C4. D3 Punkt C. 4 Numera finns dataprogrammet "Pendencias" som förhindrar att en situation som den som revisionsrätten upptäckte vid sitt besök upprepas. Detta program används för att förbättra kontrollen av förfarandet för aktiv förädling. Punkt D. 3 När det gäller tillstånd för förfarande för aktiv förädling nr 63-01039972, för firman "Sandoz Agro, S. A. ", där export i förväg ägde rum utan att tillstånd hade getts för denna, och för vilken revisionsrätten upptäckte en deklaration för export i förväg som motsvarade 4 importer (IMS 5 med följande nummer och datum: 044169 av den 7 september 1995, 062902 av den 27 december 1995, 030813 av den 30 november 1995 och den 25 mars 1996) gäller följande: a. Tullen i Barcelona sände en skrivelse den 25 april 1996 till den berörda parten i vilken man meddelade att exporten i förväg inte täcktes av tillståndet för förfärande för aktiv förädling. b. Den berörda parten har inte svarat på skrivelsen av den 25 april 1996. c. Aktiv förädling har inte skett på grundval av detta tillstånd sedan den 25 mars 1996. d. Återkrav av avgifter för åsidosättande av förfarandet har skett vid 5 tillfällen. Summorna och datum för tillhandahållande framgår av följande tabell: Niimmcr pa Arcndcnumnicr Retaining. w EEG:s Datum for Tillhanda adm. cnlictsdok. utjämningstull faststallandc hallande 0811-5-44169 0811-5-373451 673 732 19. 10. 1995 december 1995 0841-6-953382 198 378 8 486 5. 12. 1996 februari 1997 0811-5-62902 0811-6-953364 142 935 6 596 5. 12. 1996 februari 1997 0841-5-30813 0841-6-953355 2 398 086 107 973 5. 12. 1996 februari 1997 0811-6-14853 0811-6-953373 209 859 8 071 5. 12. 1996 februari 1997 KOMMENTARER TILL REVISIONSRÄTTENS ANMÄRKNINGAR I ÅRSRAPPORTEN GÄLLANDE JORDBRUKSKAPITLEN Punkt 3. 19: Fondo Espahol de Gar anda Agrar ia (spanska jordbruksgarantifonden, FEGA) har vid upprepade tillfällen instruerat de autonoma regionerna att de måste behålla kopior av den dalabas som används när information till kommissionen utarbetas och när beräkningen av eventuella sanktioner för överskridande av basarealerna görs. Punkt 3. 39: Vad gäller databasernas homogenitet har man vid olika besök begärt en konkretisering av kraven och eftersom vi anser att vi inte fått de förtydligande svaren, tror vi all dessa avvikelser beror på de beskrivningar och kriterier som sändes till olika organ för offentliga arbeten oeh som aktualiseras då varje kampanj inleds för att anpassa den till gällande bestämmelser. Punkt 3. 40: Ett brandförsvarssystem och ett system för oavbruten energitillförsel har införts för katastrofhantering för datasystemen. Dessutom har man inrättat ett system för tillträde endast för auktoriserade personer och säkerhetskopior görs dagligen. Dessa kopior förvaras sedan i brandsäkra skåp, som inte finns i anslutning till datasalen. Undersökningar pågår för att ta fram ett sätt att elektroniskt ge auktoriserad personal tillträde till datasalen. I Itarbetandet av en krisplan är långt framskridet. Punkt 3. 46: 1 Spanien har man successivt utökat det område som omfattas av dubbelkonlrollcr mot de officiella jordbruksskiftesregistren, från 1993, då detta skedde i någon autonom region, till 1996, dä detla skedde i hela landet. Dessutom har under dessa är oeksä dubbelkonlrollcr gjorts mot andra databaser än jordbruksskiftesregistret, som har betydelse för annat stöd och andra tillgängliga uppgifter inom de autonoma regionerna. Vad gäller informationsutbytet mellan olika regioner håller systemet för överföringar av fakta och tidsplaner på att förbättras trots de svårigheter detta medför. Punkt 3. 47: Vi förmodar att revisionsrätten när det gäller Spanien syftar på dubbelkontroller mot andra baser än jordbruksskiftesregistret. Sådana kontroller utförs i själva verket i de autonoma regionerna (se punkt 3. 46) för att jämföra skiftena med andra tillgängliga upplysningar. Just detta innebär en stor förbättring av de administrativa kontrollerna, eftersom man inte begränsar sig till jordbruksskiftesregistret och dubbelkontrollen omfattar alla tillgängliga uppgifter inom landet för att undvika att skiften felaktigt får kompenserande betalningar. Punkt 3. 48: Vi tror att revisionsrätten har feltolkat eller missförstått situationen, eftersom den tillåtna toleransnivå vid jämförelse av deklarerad yta för skiften med den officiella yta som uppges i jordbruksskiftesregistret är på 1 ar och inte 50 ar. Eftersom den officiella ytan i jordbruksskiftesregistret uttrycks i kvadratmeter eller hektar med fyra decimaler oeh den deklarerade ytan uttrycks i hektar med två decimaler är den tillåtna toleransnivån en enhet i den sista decimalen, dvs. 1 ar. Punkt 3. 54: Vad gäller markkontrollen 1995 och 1996 i Balearerna måste det framhållas att detta är ett mycket speciellt fall, vilket förklaras nedan. Sedan 1992 görs kontroller genom fjärranalys via satellit i Spanien. Detta system förordas också av kommissionen. I början var de bilder som användes för att tolka odlingar och mäta ytor endast satellitbilder. 1995 försökte man emellertid optimera systemet genom att kombinera satellitbilderna med flygfoton med hög upplösning som 42 tagits under året, och därigenom uppnå större precision vid mätningen av ytorna. Därför behövdes ett område med små skiften, om möjligt med endast spridda träd och en acceptabel mängd ärenden. Delta senare var nödvändigt för att göra valet av område för fjärranalys lönsamt. Därför valdes regionen Balearerna som, om dessa kriterier inte ^ uppfyllts, inte hade varit intressant för fjärranalys. Därför fick regionen göra ett stort antal kontroller - 872 - vilket var 23,5 % mer än de 5 % som föreskrivs i förordningen, och man fick också följaktligen avsätta mer personal- och penningresurser. Det innebär stora svårigheter personal- och tidsmässigt att öka antalet kontroller som en region skall utföra om ökningen överstiger 20 %. Detta hindrar dock inte att antalet kontroller inom bestämda mindre områden, regioner eller administrativa enheter kan öka. 1995 kunde denna kontrollnivå uppnås i Balearerna eftersom de perfekta omständigheterna för fjärranalys fanns. I den nationella kontrollplanen som garanti fonden fastställt mot bakgrund av överenskommelsen för föregående år, minskades därför minimiantalet kontroller i Balearerna. Vad gäller regionen Rioja är minskningen av kontroller under 1996 inte representativ, och vi vill meddela revisionsrätten att i ljuset av de resultat som erhållits under tidigare är, uppgick kontrollerna i denna region 1997 till 35 % av de behandlade ärendena. 3. 55: För all kontrollen av deklarerade skiften skulle förbättras och för att det skulle bli lättare lör jordbrukarna att deklarera skiften införde Spanien det integrerade systemet och log redan första året med skiften med trindsäd i ansökningar för ytstöd. Förordning (EEG) 762/89 fastställer emellertid kontrollskyldigheter på platsen som skiljer sig från skyldigheterna inom det integrerade systemet och därför försökte man förena dessa olika skyldigheter i den nationella kontrollplanen. Punkt 3. 63: Vad gäller uppmätningen av skiften i kontrollrapporterna, vill vi framhålla att spanska garantifonden vid flera tillfällen har påpekat nödvändigheten av denna mätning för de autonoma regionerna och detta framgår också av den nationella kontrollplanen avseende mark. Kapitel 8: Under 1996 utförde revisionsrätten en kontroll av tillförlitligheten hos de viktigaste förvaltnings- och kontrollsystemen för stöd frän EUGJF:s utvecklingssektion, pä grundval av förordning (EG) 951/97 (i\\. (EEG) 866/90) och (EEG) 867/90. Granskningen gjordes vid Direcciôn General de Politico Aliment aria e Industrias Agarias y A/imen/arias (styrelsen för livsmedelspolitik och jordbruks- och livsmedelsindustri) vid Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel i Madrid som har ansvar för den administrativa samordningen och styrkandet av kostnader inför EUGFJ:s utvecklingssektion samt vid Direcciôn General de la Producciôn Agropecuaria e Industrias Agroalimen/arias (styrelsen för jordbruksproduktion och livsmedelsindustri) i Galiciens regionala regering, både på central och regional nivå. Revisionsrätten undersökte grundligt tio ärenden och i samband med två av dessa ärenden gjordes också besök på platsen. Resultaten av granskningen sändes till den spanska revisionsrätten den 21 februari 1997. Enligt spanska revisionsrätten verkade denna rapport vara preliminär, eftersom man i den talade om eventuella svar frän myndigheterna om uppgifterna och kommentarer till dessa. 43 Punkt 8. 13: Vad gäller kommentaren att "Vissa nationella myndigheter. hade emellertid inte sammanställt någon utvärdering i rapportform" bör det påpekas att i fördelningen av ansvarsuppgifler är det de regionala och inte de nationella myndigheterna som skall utvärdera de stödmoltagande företagens lönsamhet. For varje projekt skall en förklaring utlärdas där man förbinder sig att bland annat undersöka stödmottagarens ekonomiska situation med hjälp av granskad årsredovisning eller ekonomisk information för att säkerställa att investeringen blir lönsam. När det gäller dessa lönsamhetskriterier för investeringarna måste det preciseras att miljökrav eller krav på anpassning till särskilda bestämmelser ibland är ett oundgängligt villkor för att verksamheten skall fortsätta. Dessa krav bidrar inte till att förbättra företagets ekonomiska resultat, men däremot till att uppnå andra målsättningar som är svårare att mäta, men som inte är mindre viktiga. Vad gäller kooperativ eller grupper av jordbrukare brukar inte lönsamheten mätas i vinsten i slutet av budgetåret, utan i betalning till medlemmen genom priser som överstiger genomsnittspriset på marknaden, vilket är resultatet av bearbetning och saluföring av de deltagandes produktion. 1 några fall gäller de förluster som finns i bokföringen året efter det år då verksamheten påbörjades och kan därför inte anses som representativa. 1 inget av fallen har de undersökta företagen försvunnit eller upphört med verksamheten och inte heller har de haft allvarliga ekonomiska problem som skulle leda till tvivel på att de kan överleva. Punkt 8. 20: Pä de intyg som utlärdas av den behöriga myndigheten på regional nivå och som medföljer varje kostnadsverifikation som stödmottagarna lämnar in för att få stödet utbetalat återfinns namnet på den tjänsteman som på plats har kontrollerat att investeringarna verkligen är gjorda och att de stämmer med det som stödmottagaren har intygat. Denna kontroll på platsen har gjorts minst en gång per godkänt projekt, oberoende av ministeriets arbete, under vilket en noggrann och uttömmande kontroll görs av de styrkande handlingarna över de kostnader som deklareras av stödmottagaren. Det syns som om man i inget av de tio fall som revisionsrätten undersökte fann punkter i budgeten som inte var slödberättigade, varför det inte är möjligt att från citatet "Vidare fanns del mycket lä bevis för att icke stödberältigade utgifter uteslutits från stödansökningarna. " dra slutsatsen att det finns kostnader som inte är stödberättigande. Om revisionsrätten upptäckte sådana, anser vi att den borde ha påpekat detta i sin rapport av den 21 februari 1997, vilket säkerligen skulle ha tillåtit att kontroll- och uppföljningsförfaranden hade förstärkts. I delta sammanhang vill vi påpeka att revisionsrättens anmärkningar i dess skrivelse av den 21 februari 1997 har sänts till alla förvaltningsorgan på regional nivå, där de skulle kunna vara förstärkning eller påminnelse om de bestämmelser som skall uppfyllas eller åtgärder som fastställts på statlig nivå vid förvaltningen av stödet och därför, även om i huvuddelen av fallen detta fel inte ändrar kostnadernas stödberättigande, förbättrar och underlättar arbetet med kontroller i efterhand som görs av de myndigheter som har ansvar för detta. 44 Punkt 8. 36: Överföringen av ansvaret för de flesta moderniseringsåtgärder för jordbruksstrukturerna till de autonoma regionerna gör att funktioner och behörighet för kontrollverksamheten delas. På grund av detta gör den spanska förvaltningen kontroller av ansökningarna för olika stöd som kompletteras med inspektioner på platsen vid ett antal jordbruk enligt en urvalsplan. Vad gäller antalet kontroller görs de på minst ett representativt urval av utförda betalningar och på ett samordnat sätt mellan representanter från de nationella myndigheterna och den autonoma regionens myndigheter. Man granskar både stödtilldelningen och de handlingar stödmottagaren uppvisar och genomför dessutom en kontroll av jordbruksföretaget på platsen. Detta sker oberoende av de kontroller som görs tillsammans med andrainstitutioner som Intervenciön General (spanska statens allmänna förvaltningsstyrelse), spanska revisionsrätten osv. För dessa finns särskilda kriterier som ger bred geografisk täckning och tillräcklig urvalsstorlek. Parametrar, tillförlitlighetsnivå, precision och procentsatser för felaktigheter utformas med hjälp av urvalstabeller från spanska statens allmänna förvaltningsstyrelse {Intervenciön General de la Administraciôn del Estado) för granskningen av stödärenden. Kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 av den 15 oktober 1997, om fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 4253/88 i fråga om medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av strukturfonderna, innebär en förändring av kriterierna för hur de stödmottagare som skall kontrolleras väljs ut, så att kontrollerna skall omfatta minst 5 % av den totala summan stödberättigande utgifter. De spanska bestämmelserna har införlivat gemenskapsbestämmelserna inklusive kontroller av stöd i efterhand. Förhandskontroller De årliga förhandskontrollerna har utförts av tjänstemän från de autonoma regionerna och alltid efter modellen för ansökningar. De utgör en sammanfattning med följande information: • Uppgifter om mottagaren • Undertecknad originalansökan • Fotokopia av mottagarens identitetskort • Fotokopia av makes/makas identitetskort • Bekräftelse på att mottagaren har rätt att driva jordbruksföretaget • Arrendedeklaration • Bok och kvitton från jordbrukets socialförsäkring 45 • Uppgifter om driften • Mottagarens bostadsadress, om den inte är densamma som på identitetskortet • Intyg över mantalsskrivning • Boskapsförteckning • Offentliga handlingar om egendomen, arrendehandlingar och andra handlingar som styrker mottagarens rätt att driva jordbruket Nödvändiga bland dessa handlingar är bland amiat ett officiellt intyg över lösöre eller fast egendom liksom dess ägare eller brukare och detta innebär att kontrollen i själva verket görs på detta stadium. Kontrollen görs i två etapper; genom granskning av ärendena och besök på jordbruken. Först granskas de handlingar som ingår i ärendeakten. Denna akt måste vara fullständig. Man utgår från den direkta kunskapen som personalen på de olika styrelserna har om jordbruken. Personalen svarar tillsammans med teknisk personal för rådgivning, uppföljning och behandling av alla typer av stöd, både från EUGFJ-garantisektionen och EUGFJ-utveckling. Det finns ungefar 800 kontor där ärendedossierer konkret upprättas och där man har system för kontroll och bestyrkande. Förutom att personalen känner jordbrukarna direkt och personligen identifieras de också genom handlingar. Dessutom kompletteras denna kontroll, särskilt i fall då man inte direkt känner jordbrukaren helt, med att dessa kallas till kontoren för att visa upp handlingar. Underhandsutvärdering Detta är ett viktigt inslag i uppföljningen eftersom det stärker kvaliteten i förvaltningen och dessutom tillåter att nödvändiga justeringar kan ske under utförandets gång. Vid det informella ministerrådsmötet i Madrid den 31 november och 1 december 1995 överlämnade det spanska ordförandeskapet ett frågeformulär om nationell praxis för underhandsutvärdering. Vissa stater, med större erfarenhet på detta område, ville mer direkt inlemma dessa länders metodik. Detta visar utvecklingen av nationella bestämmelser och utvärderingar. I medlemsstaterna faller ansvaret mer direkt på denna typ av utvärderingar, som skall göras via externa organ, dvs. institutioner som är skilda från de berörda förvaltningarna som också när det gäller förbättringen av jordbruksstrukturerna. Underhandsutvärderingen gjordes under det aktuella budgetåret genom uppföljningskommissionen, som vid återkommande tillfallen utvärderade varje programs möjligheter. 46 Under budgetåret organiserades flera möten av de generaldirektörer som har ansvar för jordbruksstrukturerna i de autonoma regionerna liksom särskilda möten eller bilaterala uppfoljningskommissioner med varje autonom region. Vad gäller de förmodade upptäckta missförhållandena måste det påpekas att avkastningen per arbetskraftsenhet eller jordbruksarbetsenhet kan vara lägre än den som angavs i den ursprungliga förbättringsplanen på grund av särskilt svåra situationer, t. ex. en prissänkning för sektorn det året. Vad gäller att beräkningen av miksarbetsenheten är inexakt måste man beakta att för jordbruk har TOT eferensavkastningen varit en nödvändig indikator för beviljande av det betalda stödet om alltid sker i efterhand, och skörden eller produktionen kan av olika orsaker bli «nye högre än vad som förespåddes då stödet beviljades. Därför kan skillnader uppstå i liga ekonomiska resultatet då det jämförs med den referensavkastning som invänds coin indikator då stödet beviljas. fc ">e?sa konjunkturbetingade orsaker kan uppstå ett visst år, kanske det år som väljs för Loniroll av de ansvariga enheterna, men utan att detta kan betyda att stödet har beviljats elakt igt eftersom man bör beakta att för beräkningen har man tagit hänsyn till andra mer hllorhhiga faktorer som den genomsnittliga produktionen under flera budgetår. :' KV i. !'. — ' <t *vi 11. -a g! undval av en bestämd arbetsuppgift eller syssla (en viss a foi en odling kräver en ganska fast arbetskraftsinsats, mätt i •• >ui'u ter) och på detta sätt fastställer de hanterande organen de i tse'iht'ter som är nödvändiga för en syssla inom jordbruket eller ' ' • •i ;*. i« jr pålitlig dokumentation från den berörde om denna arbetsinsats i i:. I jordbrukets socialförsäkring). Om jordbruksföretaget drivs av en k" ! omöjligt att identifiera arbetsbördan för en viss uppgift om man tar • l • M iterier som de hanterande organen och kontrollanterna använder. i. MS familjs arbetsinsats överensstämmer inte med den officiella typen ' i • t -om krävs av dem vid ett visst datum, vilket ger upphov till fall då * beier inte kan dokumenteras, trots att bördan överensstämmer eller till den krävda. i ;. > •" -i i på insyn vid verifikationen av investeringar är det nödvändigt att skilja » • i: e -. e; * <. gendom. För lösöre (införskaffande av maskiner eller boskap) har fel :ii • • •• ' - h (. en införskaffade mängden överensstämmer med det belopp som finns eruig som rör fast egendom överensstämmer också det investerade beloppet da fakturan vid de installationer som inte kräver arbetskraft för själva raliationen (installationer för elektrisk energi, transformatorer, grupper av •. kylanläggningar osv. }. Däremot finns det inom jordbruket många serre på grund av att de är offentliga verk eller byggen, kräver en stor insats i Iran jordbrukaren och hans släktingar (dikesgrävning, uppförande av handräckning, materialtransport med egna fordon som traktor och kärra och 1er handräckning) vid utförandet. Därför har man, vid beräkningen av en ihel inte beaktat mervärdet av insatsen från jordbrukaren, hans egen »en. familjen för att utföra detta när man har krävt dokumentation och 47 fakturor av honom om dessa kanske endast delvis kan uppvisas och då har man i de flesta fall inte helt kunnat beräkna det utförda arbetet. Efterhandsutvärdering Dessa utvärderingar gjordes på ett systematiskt sätt av Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel. För närvarande pågår en förbättring av de tekniska hjälpmedlen och personalens kvalifikationer liksom en anpassning till de nya förordningar som redan har trätt i kraft. Program 94ES06016 i budgetpost B2-1000 som rör EUGFJ:s utvecklingssektion förvaltas för närvarande inom Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel, av styrelsen för utbildning och innovation {la Subdirecciôn General de Formaciôn e Innovaciôn). Detta program sköts efter omstruktureringen av Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel 1997 av styrelsen för landsbygdsutveckling {la Subdirecciôn General de A cc i ones de Désarroi lo Rural) vad gäller kompensation och av styrelsen för utbildning och innovation {la Subdirecciôn General de Formaciôn e Innovaciôn) vad gäller övriga åtgärder i enlighet med förordning (EEG) 950. Även om urvalet kan göras på olika sätt ansågs det lämpligaste vara det som fastställs i urvalstabellerna från spanska statens allmänna förvaltningsstyrelse {la Intervenciôn General de la Administraciôn del Estado). Härigenom erhålls ett urval som är statistiskt säkerställt och som ger en korrekt säkerhetsnivå och precision för procentandelen bristfälliga ärenden under föregående år. 1 förordning (EEG) 2064/97 artikel 3. 2 fastställs att det representativa urvalet skall omfatta minst 5 % av den totala summan stödberättigande utgifter. Denna situation uppnåddes redan 1998 för de betalningar som skett under föregående budgetår. Punkt 8. 42-8. 45: Under 1996 gjordes kontroller av kompensationsbidragen för 1994 och 1995 eftersom ingen kontroll av 1994 hade gjorts under 1995. Kontrollen utfördes pä 1 621 slumpvis utvalda mottagare (samma för båda budgetåren) vilket motsvarar 1 % av del totala antalet mottagna ansökningar och de som hade mottagit stöd. Dessa kontroller utfördes av de olika autonoma regionerna. Regionen Kastilien-La Mancha hade utfört kontrollen, men inte på 1 % vilket innebar att man blev tvungen att göra några fler kontroller för att uppnå samma procenttal som övriga regioner. Följande tabell visar de kontroller som utfördes i regionerna 1994 och 1995. DEN AUTONOMA REGIONENS NAMN I 1994 I 1995 ANDAEUSIEN "AI^AGONII-N "ASTURIEN 8d vn 128 HT vn 128" 48 BALEARERNA BALEARERNA KANARIEOARNA KANARIEOARNA KANTABRIEN KANTABRIEN KASTILIEN-LA MANCHA KASTILIEN-LA MANCHA KASTI LI EN-LEON KASTI LI EN-LEON KATALONIEN KATALONIEN EXTREMADURA EXTREMADURA GALICIEN GALICIEN MADRID MADRID MURC1A MURC1A RIOJA RIOJA VALENCIA VALENCIA TOTALT TOTALT 1 1 9 9 46 46 218 218 489 489 79 79 88 88 288 288 5 5 11 11 6 6 50 50 1 1 9 9 46 46 218 218 489 489 79 79 88 88 288 288 5 5 11 11 6 6 50 50 1621 1621 1621 1621 När regionerna skickat iväg resultaten av kontrollerna gjordes en granskning av dem och dä upptäcktes fel i några av dem. Antalet felaktiga kontroller som gav upphov till återkrav av stödet var följande: Kanarieöarna 1 Kastilien-La Mancha 2 3 Katalonien 2 Galicien 1 Murcia 1 Valencia 1 Andalusien Kastilien-Leön 6 Generaldirektören skickade en skrivelse till regionerna och påpekade att de skulle utfärda ett avslagsbeslut i slödärendet, för att därigenom kunna begära återbetalning från berörd part. Listan nedan visar de återbetalningar som begärts från berörda och som återförts till statskassan under 1997 (antal mottagare och mottagna belopp): 1W4 Andalusien Murcia Katalonien 1995 Andalusien Murcia Katalonien Valencia 1 1 1 1 1 3 1 (35 000 pesetas) (18 918 pesetas) (38 038 pesetas) (36 750 pesetas) (19 287 pesetas) (39 942, 36 979 och 64 056 pesetas) (37 949 pesetas) Återstående regioner har ännu inte utfärdat avslagsbeslut. Punkt 8. 58: Den 15-19 juli 1996 gjorde revisionsrätten ett kontrollbesök rörande förvaltningen av EUGFJ-utveckling i Galicien. I samband med de påpekanden som gjordes om åtgärdsprogrammen (punkt 6) i slutrapporten om åtgärdsprogrammet P. O. 90. ES. 06. 013 utarbetades ett dokument som för varje mottagare upptog de belopp som utbetalats under de år då programmet var giltigt och därför tagits med i respektive årsrapporter. a) Listan över utförda projekt inbegriper på detta sätt alla investeringar som betalats under stödperioden, uppställda efter ärendetyp. Ärendena fördes upp allteftersom de planerade betalningarna skedde och omfattar eventuella ändringar under genomförandet som motiverades av olika omständigheter som bestyrks i motsvarande administrativ akt. b) l Jppföljningcn av hur arbetena har genomförts görs av myndigheterna i provinserna. En fackman utses till chef för varje arbete i enlighet med vad som fastställs i kontraktshandlingen och han övervakar sedan att arbetet utförs på rätt sätt. Han utarbetar exakt dokumentation for varje fall - månatliga intyg över utfört arbete, orderböcker, test av material, uppgifter om belastning, mätningar osv. Följaktligen lämnades för ärende XR-2715 den efterfrågade tekniska dokumentationen, som prov på kvarvarande bitumen på de asfalterade vägarna, betongens styrka, grad av kompakthet osv. Punkt 8. 59. a): Ärendet "XR-2715, Concentraciön Parcelaria de Santa Maria de Dodro (sammanslagning av mindre jordbruksenheter i Santa Maria de Dodro)" rör genomförandet av ett vägprojekt inom planen för arbeten och förbättringar i denna sammanslagning i Dodro. Detta projekt utförs vid en tidpunkt då själva sammanslagningen ännu inte är genomförd. Pä grund av situationen för sammanslagningsprocessen i det område som revisorerna besökte, var de besökta gårdarna ägarnas gamla gårdar och vägnätet kommer att betjäna den nya uppdelningen av egendomen. Den nya ätcrfördelningen är ännu inte gjord. Eftersom befolkningen är sä spridd i Galicien är det vanligt att ägarna har hus på de ägor de lämnar ifrån sig. Inte heller kan delar av marken ha sålts för industriändamål, eftersom det helt enkelt ännu inte finns någon åtcrfördelad mark i dessa områden. 50 Dessutom framgår det av artikel 26 i las Normas complementarias y subsidiarias del Planeamienio Provincial (kompletterande regler och regler för stöd i provinsernas planering) för förordningen om mark som inte får urbaniseras, om jordbruksskydd att som sådan mark anses mark som måste åtnjuta särskilt skydd på grund av sin nuvarande eller potentiella produktionskapacitet inom jordbrukssektorn och därför skall dess an vändning be varas. 1 denna kategori ingår minst: - Mark som har varit föremål för sammanslagning eller mark som kommer att bli det i framtiden. Punkt 8. 59. b): 1. 1 möteshandlingarna från uppföljningskommittén för åtgärdsprogrammen inom mål 4. 4 i regionen Galicien av den 5 juli 1993, finns vad gäller mål 4. 4 begäran om att i mål 1 "Produktionsomställning och förbättring av vin" skall införas en delåtgärd som beaktar stöd till mässor, med kvalitetsförstärkning med innefattande av den kostnad det skulle innebära att installera motsvarande stånd, ta emot kommissionens representant, någon slags utställning/vinprovning/demonstration av lokala galiciska viner på nationell nivå men utan att reklam ingår. 2. Galiciens avlägsna läge, de inte helt tillfredsställande kommunikationerna, en stor andel befolkning inom jordbruket och andra faktorer är de främsta orsakerna till att Galicien inte producerade för den gemensamma marknaden, dvs. konsumtionen av den egna produktionen var mycket hög och man hade inte erfarenhet av att konkurrera på marknaden. Detta innebar att det var nödvändigt att främja insatser som kunde underlätta lansering pä marknaden, som besök på specialiserade mässor, och identifiera områdets produktiva lämplighet, ursprungsbeteckningar, märken, kvaliteter som utgör kommersiella kännetecken med avsevärt värde i konkurrenshänseende och som i sig själva kan kompensera konkurrensnackdelar som kan förekomma i kostnader och priser. 3. Genom denna åtgärd vill man utveckla viss ekonomisk verksamhet eller särskilda områden och främja att deras produkter kommer ut på marknaden, främja produkter som inte finns i överskott och alternativa produkter för att diversifiera produktionen. Det stöd som tilldelades denna åtgärd var inte avsett att främja försäljningen, utan kvaliteten och inom kollektiv verksamhet eller verksamhet som gäller produkter med en speciell marknad, som har en kvalitetsbeteckning eller jordbruksprodukter vars kvalitet är tillräckligt styrkt. 51 FINLAND FINANSMINISTERIET Budgetavdelningen 10. 3. 1998 REVISIONSRÄTTENS ÅRSRAPPORT FÖR BUDGETÅRET 1996 Punkter som gäller Finland - Finlands svar Generaldirektorat XIX (Budget) vid Europeiska kommissionen har i en skrivelse av den 22 januari 1998 (XIX/Öl/AP D(97)) bett om svar på följande anmärkningarna som gäller Finland i revisionsrättens årsrapport för 1996: • Kapitel 3 - Organisationen av marknaderna - Vegetabiliska produkter; Statistikens tillförlitlighet - punkt 3. 29. • Kapitel 6 - Europeiska regionala utvecklingsfonden; Det nya målet 6 - punkterna 6. 7- 6. 8. Finansministeriet har med anledning av skrivelsen bett jord- och skogsbruksministeriet samt inrikesministeriet om en utredning och önskar på grundval av dessa framföra Finlands svar enligt följande: Kapitel 3 - Organisationen av marknaderna - Vegetabiliska produkter; Statistikens tillförlitlighet - punkt 3. ^9 Med stöd av jord- och skogsbruksministeriets utredning konstateras följande. Finland ställer sig tveksamt till tanken att orsaken till att landet underskrider sin basareal skulle vara en ursprungligen felaktig uppskattning av basarealen. Finlands basareal har beräknats enligt samma kriterier som för övriga medlemsstater. Den basareal som för närvarande brukas i Finland är mindre än den som avtalades i samband med förhandlingarna om anslutningsfördraget. Detta beror på att man före EU-medlemskapet slöt långfristiga avtal om produktionsbegränsningar, som i enlighet med förordning nr 1765/92 kunde räknas till basarealen. Alla dessa arealer har dock inte tagits i bruk igen efter medlemskapets början. En allt större del av basarealen har dock tagits i bruk de senaste åren. Finland anser att nedskärningar i den obrukade basarealen inte bör ske utan vägande skäl, eftersom det gäller något man kom överens om i samband med förhandlingarna om anslutningsfördraget och eftersom den brukade basarealen kontinuerligt växer även i Finland. Om en ny bedömning av storleken på basarealerna skall göras, bör den omfatta samtliga medlemsstater. I så fall bör man fasta uppmärksamhet bl. a. vid hur noggrant brukningskravet per skifte enligt artikel 9 i förordning nr 1765/92 har kunnat uppfyllas. 51 Kapitel 6 - Europeiska regionala utvecklingsfonden Det nya målet 6 - punkterna 6. 7-6. 8 Med stöd av inrikesministeriets utredning konstateras följande. I årsrapporten kritiseras Finland och Sverige för att mål 6-programmet fullföljs för långsamt. Vid 1996 års revision gjorde revisionsrätten dock den bedömningen att programmets företagsprojekt allmänt sett fortskrider tämligen väl. Finland har alltsedan 1960-talet effektivt gått in för att utveckla området i fråga genom nationella åtgärder. Därför har området nu en fungerande infrastruktur, som utgör en god utgångspunkt för mångsidigare åtgärder för att utveckla näringslivet. Syftet med mål 6-programmet är att utveckla företagsverksamheten i området och att förbättra företagens konkurrenskraft samt att trygga livskvaliteten i den mest avlägsna landsbygden. Mål 6-området i Finland, som omfattar den glest befolkade nordligaste delen av Europeiska unionen, befinner sig ständigt i ett ofördelaktigt konkurrensläge, i praktiken i förhållande till alla europeiska regioner. Dessa omständigheter har därför lett till låg produktion, strukturellt hög arbetslöshet samt en ökande utflyttning från området. Såsom nämns i punkt 6. 5 fastställde kommissionen den 11 juli 1995 det samlade programplaneringsdokumentet för åren 1995-1999 från Finlands regering, varför programmet kunde inledas i praktiken i slutet av 1995. Vidare har man under arbetet inom programmet med att reformera strukturerna för regionalutvecklingsarbetet skapat nya samarbetsorgan både inom centralförvaltningen och inom regionförvaltningen. På detta sätt arbetade man in programmets förvaltningssystem samtidigt som programmet sattes igång. Dessutom anmäldes en del av de nationella stödsystem som ingår i programmet inte förrän sommaren 1996. Vidare kan det konstateras att det har tagit längre tid att sätta igång programmet eftersom genomförandet av programmet enligt den valda utvecklingsstrategin inte sker genom stora infrastrukturprojekt, utan genom mindre utvecklingsprojekt. Trots ovan nämnda faktorer kan det för närvarande likväl anses att programmet har genomförts i tillfredsställande hög grad. Mål 6-programmet genomfördes i en klart snabbare takt i slutet av 1996 och under loppet av 1997, vare sig man ser på programmets åtaganden (beslut om bifall) eller utbetalningar. Fram till slutet av 1997 hade 52,5 % av EU-medlen för hela programperioden avsatts till projekt genom beslut av ansvariga myndigheter, och av ERUF-medlen 48,6 %. Utbetalningarna uppgick då sammanlagt till ca 159 miljoner ecu, varav ERUF:s andel var 28 %. För vissa projekt har utbetalningarna dock gått långsamt. Man försöker finna en lösning på problemen. EU-medlens budgetering skall klargöras. Finland har som mål att de EU- anslag som reserverats för företagsprojekt skall användas på ett effektivt sätt under programperioden. $A FINLAND sr FINANSMINISTERIET Budgetavdelningen 10. 3. 1998 REVISIONSRÄTTENS ÅRSRAPPORT FÖR BUDGETÅRET 1996 Punkter som gäller Finland - Finlands svar Generaldirektorat XIX (Budget) vid Europeiska kommissionen har i en skrivelse av den 22 januari 1998 (XIX/01/AP D(97)) bett om svar på följande anmärkningarna som gäller Finland i revisionsrättens årsrapport för 1996: • Kapitel 3 - Organisationen av marknaderna - Vegetabiliska produkter; Statistikens tillförlitlighet - punkt 3. 29. • Kapitel 6 - Europeiska regionala utvecklingsfonden; Det nya målet 6 - punkterna 6. 7- 6. 8. Finansministeriet har med anledning av skrivelsen bett jord- och skogsbruksministeriet samt inrikesministeriet om en utredning och önskar på grundval av dessa framföra Finlands svar enligt följande: Kapitel 3 - Organisationen av marknaderna - Vegetabiliska produkter; Statistikens tillförlitlighet - punkt 3. 29 Med stöd av jord- och skogsbruksministeriets utredning konstateras följande. Finland ställer sig tveksamt till tanken att orsaken till att landet underskrider sin basareal skulle vara en ursprungligen felaktig uppskattning av basarealen. Finlands basareal har beräknats enligt samma kriterier som för övriga medlemsstater. Den basareal som för närvarande brukas i Finland är mindre än den som avtalades i samband med förhandlingarna om anslutningsfördraget. Detta beror på att man före EU-medlemskapet slöt långfristiga avtal om produktionsbegränsningar, som i enlighet med förordning nr 1765/92 kunde räknas till basarealen. Alla dessa arealer har dock inte tagits i bruk igen efter medlemskapets början. En allt större del av basarealen har dock tagits i bruk de senaste åren. Finland anser att nedskärningar i den obrukade basarealen inte bör ske utan vägande skäl, eftersom det gäller något man kom överens om i samband med förhandlingarna om anslutningsfördraget och eftersom den brukade basarealen kontinuerligt växer även i Finland. Om en ny bedömning av storleken på basarealerna skall göras, bör den omfatta samtliga medlemsstater. I så fall bör man fasta uppmärksamhet bl. a. vid hur noggrant brukningskravet per skifte enligt artikel 9 i förordning nr 1765/92 har kunnat uppfyllas. 8f Kapitel 6 - Europeiska regionala utvecklingsfonden Det nya målet 6 - punkterna 6. 7-6. 8 Med stöd av inrikesministeriets utredning konstateras följande. I årsrapporten kritiseras Finland och Sverige för att mål 6-programmet fullföljs för långsamt. Vid 1996 års revision gjorde revisionsrätten dock den bedömningen att programmets företagsprojekt allmänt sett fortskrider tämligen väl. Finland har alltsedan 1960-talet effektivt gått in för att utveckla området i fråga genom nationella åtgärder. Därför har området nu en fungerande infrastruktur, som utgör en god utgångspunkt för mångsidigare åtgärder för att utveckla näringslivet. Syftet med mål 6-programmet är att utveckla företagsverksamheten i området och att förbättra företagens konkurrenskraft samt att trygga livskvaliteten i den mest avlägsna landsbygden. Mål 6-området i Finland, som omfattar den glest befolkade nordligaste delen av Europeiska unionen, befinner sig ständigt i ett ofördelaktigt konkurrensläge, i praktiken i förhållande till alla europeiska regioner. Dessa omständigheter har därför lett till låg produktion, strukturellt hög arbetslöshet samt en ökande utflyttning från området. Såsom nämns i punkt 6. 5 fastställde kommissionen den 11 juli 1995 det samlade programplaneringsdokumentet för åren 1995-1999 från Finlands regering, varför programmet kunde inledas i praktiken i slutet av 1995. Vidare har man under arbetet inom programmet med att reformera strukturerna för regionalutvecklingsarbetet skapat nya samarbetsorgan både inom central förvaltningen och inom regionförvaltningen. På detta sätt arbetade man in programmets förvaltningssystem samtidigt som programmet sattes igång. Dessutom anmäldes en del av de nationella stödsystem som ingår i programmet inte förrän sommaren 1996. Vidare kan det konstateras att det har tagit längre tid att sätta igång programmet eftersom genomförandet av programmet enligt den valda utvecklingsstrategin inte sker genom stora infrastrukturprojekt, utan genom mindre ut veckl ingsprojekt. Trots ovan nämnda faktorer kan det för närvarande likväl anses att programmet har genomförts i tillfredsställande hög grad. Mål 6-programmet genomfördes i en klart snabbare takt i slutet av 1996 och under loppet av 1997, vare sig man ser på programmets åtaganden (beslut om bifall) eller utbetalningar. Fram till slutet av 1997 hade 52,5 % av EU-medlen för hela programperioden avsatts till projekt genom beslut av ansvariga myndigheter, och av ERUF-medlen 48,6 %. Utbetalningarna uppgick då sammanlagt till ca 159 miljoner ecu, varav ERUF:s andel var 28 %. För vissa projekt har utbetalningarna dock gått långsamt. Man försöker finna en lösning på problemen. EU-medlens budgetering skall klargöras. Finland har som mål att de EU- anslag som reserverats för företagsprojekt skall användas på ett effektivt sätt under programperioden. FRANKRIKE KOMMENTARER FRÅN DEN FRANSKA DELEGATIONEN ÄRENDE: De årsrapport franska myndigheternas kommentarer till revisionsrättens Kapitel 1: Egna medel Punkt 1. 60: Inga efterhandskontroller av avkastningsgraden vid aktiv förädling En erinran om instruktioner har riktats till samtliga tjänster inom styrelsen för tullar och indirekta avgifter beträffande nödvändigheten av att kontrollera att regierna för ordningen för aktiv förädling respekteras strikt. Härvid bör påpekas följande: - För varje tillstånd (och förnyande av tillstånd) krävs ovillkorligen ett förhandsyttrandc frän tullaboratoriet för verifierande av den avkastningsgrad som föreslås av företaget. - Det krävs regelbundna provtagningar på importvaran och kompensationsprodukten. - Det måste kontrolleras om sekundära kompensationsprodukter finns. - En kontroll av avkastningsgraden i företagets räkenskaper krävs också. Punkt 1. 74,1. 75 och 1. 77: Tonfisk från Elfenbenskusten - föreskrifter om uppbörd: Genom bestämmelserna i protokoll nr 1 till Lomékonventionen har det inrättats ett förfarande i importländerna skall avvakta svar från myndigheterna i exportlandet innan de vidtar några uppbördsåtgärder. för verifiering av EUR 1-formuläret, enligt vilket myndigheterna De franska tullmyndigheterna var därför ur stånd att agera inom sex månader, mellan dagen för begäran om kontroll och utgången av den sjätte månaden efter denna förnyade begäran. Resultatet blev att uppbörden inställdes. Frågan väntar nu på avgörande inför fransk domstol. Dessutom har de berörda importföretagen vänt sig till Förliknings- och expertkommittén för tullfrågor (CCED), vilket artikel 450 i den franska tullagen ger dem rätt till. En sådan hänvändelse kan inte anses som en sådan överflödig förlängning som är jämförbar med ett administrativt hinder för uppbörd av undanhållen tull. £9 Artikel 450 i tullagen är en lagbestämmelse enligt vilken en operatör som bestrider tullklassificeringen eller produktens värde eller ursprung har möjlighet att fa ett yttrande från CCED. Kommittén leds av en jurist och kan begära att de personer hörs och de undersökningar och analyser utförs som den anser behövliga för att skapa klarhet i frågan. CCED:s yttrande skall delges parterna inom tolv månader, och under denna tid vilar ärendet. Då CCED bekräftade att de omtvistade ursprungsintygen skulle var ogiltiga, har tullförvaltningen begärt att de berörda skall dömas att betala tullar motsvarande dessa intyg och dessutom att det skall beslutas om uppskov med återstoden till dess att samarbetskommittén EEG/AVS, som är behörig att döma i tvister som gäller tolkningen av Lomékonventionen, har fattat beslut. Textilvaror importerade från Jamaica: Undersökningar utförda av DNRED (Nationella styrelsen för efterforskningar och undersökningar i tullfrågor) hos flera importörer av textilvaror som förklarats härröra från Jamaica har gett vid handen att stämplarna på ursprungsintygen inte motsvarar det officiella provavtrycket. De omtvistade intygen har överlämnats till de jamaikanska myndigheterna för kontroll, men dessa har förklarat en stor del av dem vara giltiga. Det har nu beslutats att de mottagna beloppen skall återbetalas, att pågående mål inte skall fullföljas och att åtal inte skall väckas i eventuella vilande fall. Punkt 1. 107: Revisionsrättens hävdande att upprättandet av en tullrapport har samma verkan som underrättelse om tullskuldens belopp och avbryter preskriptionstiden, bör nyanseras. När en överträdelse konstateras genom en tullrapport, leder det i allmänhet till komplicerade skeenden i efterhand. I detta sammanhang är tullrapporten i sig den akt som avgör tvistefrågan, beskriver de element som överträdelsen består av och anger skuldbeloppet, och den är därmed också den akt genom vilken skulden meddelas gäldenären. I s. k. undersökningsrapporter däremot, i vilka överträdelsens olika delar samlas (meddelande av dokument, förhör osv) meddelas däremot inte tullskuldens storlek. Punkt 1. 109: franska De uppbördsförfarandet : tullmyndigheterna skjuter i realiteten upp verkställigheten av A. Punkten innehåller två påståenden: 1. Tullrapporten skall ange den maximifrist om tio dagar inom vilken tullskulden skall betalas (artikel 222. 1 i tullkodexen). éö Som angavs i svaret till revisionsrätten på rapporten över undersökningen vid DNRED och i Le Havre 2-7 juni 1996, kommer anvisningar snart att lämnas på denna punkt. 2. Så länge tullskuldsbeloppet inte har godkänts av gäldenären eller fastställts i ett rättsligt beslut, avstår den franska tullförvaltningen från uppbörd då de förutsättningar som avses i artikel 244 i tullkodexen (i synnerhet kravet om garanti) är uppfyllda. Detta påstående är inte riktigt. Som angetts i ovannämnda svar till revisionsrätten innebär inte att det myndigheten skjuter upp uppbörden. Tiodagarsfristen gäller enligt följande regler: innehåller någon betalningsanmodan tullrapporten faktum att inte - Om skulden inte är omtvistad uppbärs den med rättsliga medel, till exempel ett betalningsföreläggande (jfr artikel 345 i den franska tullagen). Om uppbörden skulle kunna en avbetalningsplan under förutsättning att en säkerhet uppställs. äventyra gäldenärens ställning, kan tullen medge ekonomiska - Uppbörden skjuts upp om tullskuldens existens inte kan fastslås med säkerhet därför att den bestrids av gäldenären. Detta innebär följande: • Om skulden uppbärs genom betalningsföreläggande, kan den bestridas helt och hållet och kan eventuellt upphävas av domstolen. • När CCED är behörig instans ( artikel 441 ff i den franska tullagen) har gäldenären en frist på två månader för att vända sig till denna efter en uppskjuten kontroll eller en efterhandskontroll (artikel 450). I detta fall uppskjuts uppbördsförfarandet, och tullskulden bokförs separat. B. Beträffande villkoren för beviljande av uppskov kan följande allmänna anmärkningar göras. De franska myndigheterna har flera gånger pekat på svårigheterna i tillämpningen av artikel 244 i tullkodexen om uppbörd i efterhand. Utifrån artikel 243. 2 a (första etappen) är det svårt att berättiga kravet om att en säkerhet måste ställas vid lastställande i efterhand: säkerheten motsvarar varan, som i detta fall inte längre står under tullbehandling och inte längre kan beläggas med avgifter eller kan vara säkerhet för avgifter. Kravet om en säkerhet är för övrigt ett ifrågasättande av gäldenärens rätt att försvara sig, eftersom den tullskuld tvisten gäller inte är fastställd. Det är skälet till att det i fransk rätt krävs domstolsbeslut för att säkerhet skall kunna begäras, om gäldenären vägrar att erkänna tullskulden. Utifrån artikel 243. 2 b (andra etappen) kan besvär anföras antingen inför en oberoende myndighet (Förliknings- och expertkommittén för tullfrågor) eller inför domstol. I sådana fall i föreskriver medlemsstaten. i enlighet med gällande bestämmelser texten att talan förs I den franska tullagen finns emellertid inga bestämmelser enligt vilka en säkerhet kan krävas när besvär anförs inför Förliknings- och expertkommittén för tullfrågor i samband med en efterhandskontroll. När talan förs inför domstol är den ensam behörig att fatta beslut om de säkerhetsåtgärder som tullförvaltningen föreslår. f\ Möjligheten att begära säkerhet är i princip så mycket mer diskutabel därför att kreditinrättningarna inte accepterar att gå i borgen när taxeringsgrunderna bestrids av den huvudansvarige och tullskulden alltså bara är eventuell. Förhållandet är likartat för de fall som förs inför domstol, där domarna tvekar att fastställa säkerhet utan starka skäl. Kapitel 3: Organisationen av marknaderna - vegetabiliska produkter Punkt 3. 17 b, c och f: b) Det är riktigt att det i Frankrike inte fanns grovfoderarealer för majs för små producenter under 1994, därför att uppgiftsformulären då inte innehöll den uppgiften. Revisionsrätten drar slutsatsen att överskridandet av basen för 1994 beräknades för lågt pä grund av att denna uppgift saknades. Detta är riktigt, men dessa arealer ingår i den nationella basen för andra grödor. Om man överför dem till basen för majs, måste man ta bort dem frän den nationella basen, vilket skulle göra att överskridandet där minskar. c) Det är också riktigt att en procentsats för arealuttag om 15 % användes för majs i Frankrike. Det måste dock påpekas att EG:s lagstiftning inte är uttömmande vad gäller vilken uttagsprocent som skall beräknas för basen för majs. När EUGFJ år 1995 uttryckligen begärde att vi skall tillämpa uttaget på procent av arealerna, genomfördes denna bestämmelse omedelbart i Frankrike. Denna franska praxis har för övrigt inte lett till ytterligare utgifter som belastar budgeten utan har i stället missgynnat Frankrike ekonomiskt. Om man behåller departementsgenomsnittet för uttaget för basen för majs, höjs basarealen för majs, men denna areal måste då dras från arealerna för andra grödor. Följden blir att om överskridandet ökar i fråga om basen för majs, minskar den för andra grödor. Utbetalningarna för majs minskar alltså, men detta kompenseras genom att betalningarna till producenter inom den nationella basen för andra grödor ökar. Till punkt b och c kan tilläggas att Frankrike har gjort en beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av de bestämmelser som ifrågasattes av revisionsrätten 1994. Om man för varje departement beräknar departementsgenomsnittet för uttaget utan att globalisera överskridandet av basen, och om man sätter upp samma antal hektar för majs för grovfoder hos små producenter som 1995 (8 000 hektar), blir överskridandegraden 8,3 % för hela basen för majs (i stället för tillämpade 2,7 %), men bara 1,0 % för den stora basen (i stället för tillämpade 1,3 %). Siffrorna visar att en utjämning av överskridandena för majs 1994 inte medför några vinster för övriga grödor. Med tanke på utbetalningarna för vardera basen är den franska tillämpningen totalt sett till medlemsstatens nackdel och till gemenskapens fördel. Samma konstaterande kan göras för 1995 års skörd, där gemenskapens budgetinlressen har bevarats. Cl Punkt 3. 22: för Revisionsrätten nämner ä ena sidan alt genomsnittsavkastningen samtliga spannmålsslag mellan augusti 1992 och den 31 mars 1993 steg från 5,95 t/ha till 5,97 t/ha. Denna ökning är inte omotiverad, tvärtom mot vad revisionsrätten menar. Frankrike har faktiskt påpekat att arealerna för och produktionen av sockermajs i mellantiden har lagts till totalsiffran och det vidare i de siffror som överlämnats till Eurostat ingår jaktarealer, men att å andra sidan de produktionssiffror som överlämnats till Eurostat gäller jordbruksproduktion, där avkastningen från jaktarealerna alltså inte ingår. Därför införlivades denna avkastning med de totala produktionssiffrorna. Att sockermajs (som berättigar till kompensationsbetalning) och avkastningen från jaktareal har räknats in i siffran för 1993 förklarar skillnaden om 0,2 t/ha. Dessa uppgifter har för övrigt meddelats kommissionen. Å andra sidan är medlemsstaternas avkastningsstatistik grundad på åren 1986-1990. Enligt utjämningsprincipen skall avvikande år uteslutas enligt de avkastningsregioner som avses i regionaliseringsplanen, vilket leder till vissa skillnader på nationellt plan. Punkt 3. 23 - 3. 24 - 3. 26 - 3. 28: Frankrikes historiska avkastning om 59,7 quintal per hektar har alltid bibehållits, vilka ändringar som än har gjorts i planen. Tillämpningen av utjämning och tak har godkänts av kommissionen. Överskridanden har förekommit i Frankrike. Regleringsåret 1994/95 överskreds basen för majs med 2,7 % och för övriga grödor med 1,3 %. Under 1995/96 överskreds basen för lorrmajs med 0,4 %, den nationella basen för bevattningsarealer med 3,8 % och den för obevattnad areal med 1,5 %. Stabilisatorn för avkastningen infördes inte för att de medlemsstater som har antagit en enklare plan inte skall missgynnas, utan för att de medlemsstater som har antagit en komplicerad regionaliseringsplan skall missgynnas. Avkastningen om 6,02 av t/ha är den medelavkastning regionaliseringsplanen för 1993 enligt artikel 3. 1 femte strecksatsen i förordning nr 1765/92. Denna avkastning har fastställts genom förordning nr 1237/95 av den 31 maj 1995. som blir följden Punkt 3. 29: Som påpekades i svaret under punkt 3. 22, finns det en skillnad mellan de statistiska uppgifter som överlämnats till Eurostat och dem som användes för upprättande av referensavkastning och basarealer. Att använda siffror för standardfel på de uppgifter som ft överlämnats till Eurostat och därav dra slutsatser om huruvida basarealerna har överskridits eller ej förefaller riskabelt. Punkt 3. 36: 1 Frankrike är blanketterna utformade så att falt, som används för minst två olika grödor, inte kan kopplas till fastighetsregistrets uppgifter om de aktuella i ordbruksskiftenas läge. Detta påstående är felaktigt. I Frankrike finns två deklarationssätt: - det förenklade ordningen för små producenter och - den normala ordningen för producenter som berörs av uttagsskyldigheten. Inom den förenklade ordningen deklarerar jordbrukaren grödan för varje fastighetsskifte. I de fall där ett skifte används för två eller flera olika grödor, anges arealen för varje gröda på varje fastighetsskifte. Inom den normala ordningen görs deklarationen per sammanhängande odlingsenhet enligt artikel 3 i förordning (EEG) nr 3887/92. En sammanhängande odlingsenhet definieras ideellt som en enhet bestående av fastighetsskiften vilkas lokalisering exakt identifieras i det enhetliga alfanumeriska identifieringssystem som är gemensamt för de båda deklarationssätten: fastighetsregistret. Idenlifieringssystemet kan inte upprättas utifrån jordbruksskiftena. Dessas gränser är oundvikligen föränderliga eftersom varje fält är uppdelat i två skiften (olika användning av jorden). Vare sig deklarationen görs utifrån den sammanhängande jordbruksenheten eller utifrån fastighetsskiftet är denna bruksenhet ändå uppdelad i två eller flera jordbruksskiften, och därför är det omöjligt att veta var varje skifte ligger, utom att det befinner eller fastighetsskiftet). inom bruksenheten sammanhängande jordbruksenheten (den sig inte bättre eller sämre att upprätta arealdeklarationen utifrån den Det är alltså sammanhängande odlingsenheten eller utifrån fastighetsskiftet. Om bruksenheten är identisk med jordbruksskiftet kan den exakt lokaliseras. Om bruksenheten å andra sidan används för två olika jordbruksändamål, kan den enhet som används för två ändamål exakt lokaliseras, men däremot vet man aldrig exakt var den ena och den andra delen ligger inom bruksenheten. Punkt 3. 37: Påpekandet syftar på att inte alla deklaranter systematiskt hade lämnat in den "förtryckta MSA {Mutualité sociale tfgr/co/e)-blanketten", även om en majoritet av dem hade gjort det för det sista av de år som åsyftas. Frankrike vidtog de åtgärder som bedömdes lämpliga för att detta inte skulle minska värdet av de kontroller som gjordes av arealdeklarationerna. Därför vidtogs lämpliga åtgärder enligt artikel 17. 1 i förordning (EEG) nr 3887/92: Jordbrukarna uppmanades att bevisa sin rätt att bruka den jord de Ck hade deklarerat, detta för att förhindra risken med dubbeldeklarering, och antalet kontroller på fältet fördubblades. Revisionsrättens revisorer, som utförde fördjupade undersökningar för att försäkra sig om att de franska jordbrukarna inte hade deklarerat större arealer än de verkliga 1993 och 1994, men som har ändrat inställning sedan 1995, då den automatiserade kontrollen av jordregistret togs i allmänt bruk, blev säkra på sin sak: inte ett enda fall kunde berättiga de tvivel som revisionsrätten uttalade har bringats i dagen. Punkt 3. 40: Frankrike har inte kunnat fastställa vilka de svagheter är som revisionsrättens revisorer har påpekat. Punkt 3. 42: (. ) i Frankrike var den slutliga utformningen av iordbruksskiftesregistret inte färdig förrän i mitten av 1995, vilket var alltför sent för att man skulle kunna använda registret före 1996. Frankrike undrar vad syftet är med detta påpekande som avslutar ett rent beskrivande avsnitt om olika medlemsstaters metoder för identifiering av skiftena. Dessa metoder utgör tillsammans det alfanumeriska systemet för identifiering av jordbruksskiftena, som föreskrivs inom IACS. Påståendet bestrids inte, men det skulle förefalla lämpligare att placera det i punkt 3. 46, där det uttalas att Italien är den enda medlemsstat där dubbelkontroller har utförts sedan 1993 varefter följande påpekas: - I England har datoriserade dubbelkontroller gjorts varje år sedan 1993, men det program som krävs för en fullständig dubbelkontroll behöver förbättras ytterligare. - De regioner som besöktes i Tyskland och i Spanien var klara 1996, förutom vad gäller utbyte av uppgifter på nationell nivå (medan den uppdaterade kontrollen av 26 miljoner deklarerade jordbruksskiften genomfördes i slutet av 1995 i Frankrike). - Vid slutet av 1996 var databasen och det alfanumeriska systemet fortfarande inte tillräckligt utvecklade i Grekland, Irland och Portugal, vilket gjorde det omöjligt att utföra effektiva administrativa kontroller, t. ex. dubbelkontroller. Punkt 3. 47: När programmet för dubbelkontroll av jordbruksskiftena skulle genomföras upptäcktes ett programfel tyvärr först efter det att programmet redan hade spridits över hela landet. Felet identifierades och rättades omedelbart i form av kompletterande listor som spreds é. S~ för vilka varning hade utfärdats vid den till de berörda jordbrukarna och till DDAF den 22 mars 1996. Listorna innehöll alla de jordbruksskiften första behandlingen (programmet hade visat sig ur stånd alt peka ut dubbeldeklareringar när jordbruksskiftet i fråga låg i en sammanslagen kommun, eftersom skiftena i de gamla kommunerna hade likadana nummer och man alltså måste använda ett sektionsprefix för att kunna skilja mellan dem). Även om felet gjorde de administrativa uppgifterna svårare, upptäcktes det och rättades till utan dröjsmål, så att kontrollerna som helhet kunde behålla sin kvalitet. Det är förvånande att revisionsrätten låter tvivel falla på kvaliteten på den kontroll av jordbruksskiftena som gjordes utifrån arealdeklarationerna för år 1995, trots att den felfunktion som upptäcktes av en revisor vid revisionsrätten vid granskningen av systemet vid Bar le Duc den 20 mars 1996 förklarades för honom och trots att de verifikationer han begärde översändes till Luxemburg redan den 22 mars 1996. Punkt 3. 48: / Frankrike godtas toleransnivåer på upp till 5 000 w? när de deklarerade områdena jämförs med faslighetsrezislret. Kontrollerna av fastighetsregistret genomförs i Frankrike med en toleransnivå som inte överstiger 200 nr, vilket med tanke på avrundningen är den lägsta tröskel som kan upprätthållas när regeln är att deklarationen skall göras i ar (100 m2). Punkt 3. 49: I Frankrike utbetalas en betydande del av det kompenserade hektarbidraget, vilket motsvarar nästan hela stödet (90-95 %) före den 16 oktober. Häri inte industriträdan, för vilken betalningen äger rum enbart till de producenter hos vilka man har avslutat de verifieringar som är nödvändiga för de administrativa kontrollerna. Att genomföra rättelserna efter kontrollen av fastighetsregistret är med nödvändighet en lång procedur och gäller i allmänhet små summor. Den kan i vissa fall inte avslutas förrän efter buvudbetalningen i slutet av oktober, antingen genom avdrag från oljesaldona eller genom återbetalningsanmodan. ingår Delta gäller naturligtvis inte bedrägerifall, och alla felaktigheter över en viss storlek som upptäcks under den administrativa kontrollen får till följd att bidraget inte betalas ut. Punkt 3. 52: Största delen av de ärenden som kontrolleras på fältet i Frankrike utväljs genom en riskanalys, grundad på ett datorstött förfarande som utför ett slumpmässigt urval av ärendena enligt en algoritm som gör dels ett preferensurval av de ärenden som utgör den högsta riskfaktorn och dels ett slumpmässigt urval bland de olika undergrupperna av ärenden efter vilken riskgrupp de tillhör. a Parallellt härmed utförs en kontroll efter ett riktat urval av de tjänstegrenar som handlägger förfarandet. Naturligtvis är det inte säkert att samtliga ärenden är genomgångna vid den tidpunkt då det beslutas vilka ärenden som skall datakontrolleras. 1 så fall skulle kontrollen på fältet endast kunna slutföras för sent under säsongen. Med tanke på denna svårighet behåller DDAF ett visst antal av de utredda ärendena och utför en riktad kontroll av dem, antingen samma är, eller, i förekommande fall, följande år. Ett av de nämnda departementen gjordes 1996 till föremål för fjärranalyskontroller, så att riskanalysprogrammet bara behövde välja ett begränsat urval. Dessutom gjordes en riktad kontroll pä fältet av ett visst antal ärenden efter den administrativa kontrollen. Med tanke på urvalets begränsade storlek kunde det datorstödda urvalet göras under juli, medan genomgången inte kunde avslutas för ett tusental av ärendena (8 % av samtliga). Punkt 3. 56: Det hände i vissa fall att fyrtioåttatimmarsfristen inte respekterades de första åren. Så var inte fallet 1996. Det kan inte hända att producenter begär en frist om 48 timmar, eftersom fristen är fast och beror pä den tid postgången tar. Myndigheterna accepterar normalt inte att skjuta upp kontrolldatum. Det kan dock ha hänt i vissa fall. I undantagsfall, då jordbrukaren varit förhindrad att närvara, verifierar kontrollanten utan dröjsmål de uttagna skiftena men kan inte utföra övriga mätningar och verifieringar förrän några dagar senare. Punkt 3. 57: Under de redovisningsrevisioner som utfördes i departementen Ardennes och Voszes påträffades fall där studenter hade lämnat rapporter om kontroller som i själva verket inte hade utförts. Detta påstående är ytterst allvarligt, eftersom det ger intryck av att kontrollerna på fältet i Frankrike var fiktiva. De franska myndigheterna kan dock inte påminna sig att revisionsrätten gjorde något sådant påpekande under de inspektionsresor som utfördes under 1996. Med tanke pä anklagelsens allvar begär Frankrike att revisionsrätten lämnar över det faktaunderlag den vilar pä, sä att de franska myndigheterna omedelbart kan inleda en administrativ undersökning. Om dessa fakta hade kommit till fransk kännedom tidigare, t. ex. vid ett möte mot slutet av kontrollen eller i ett brev med påpekanden, hade en sådan undersökning kunnat inledas tidigare. a Punkt 3. 62: I Frankrike kontrolleras inte att den regel följs som säger att areal som tas ut skall ha brukats av ansökaren under åtminstone de två föregående regleringsåren, vare sig administrativt eller ens genom inspektioner på fältet. de två föregående Detta är felaktigt. Skyldigheten att kontrollera att ett skifte som tas ut har brukats av deklaranten i regleringsåren kontrollinstruktionen som riktar sig till ONIC:s (Office national interprofessionel des i den handledning för kontrollanter, som varje céréales) fältinspektor för ONIC innehar. Bland de påpekanden som gjordes vid kontrollerna på fältet, och som gjorde att hela eller en del av den uttagna arealen för 1995 betraktades som icke återfunnen, var att i 65 fall med en sammanlagd areal om 148,4 ha visade man sig ha brutit mot tvåårsregeln (1996 var det 49 fall och 61,92 ha). ytterst uttryckligt tjänster och regionala framgår Kapitel 4: Den gemensamma organisationen av marknaden - animaliska produkter. Bidragssystemen för nötkött och vissa åtgärder som avser BSE Punkt 4. 43: Det som sägs om djur som utesluts från bidragsrätten i Frankrike är felaktigt. Beräkningen av djurtätheten för am- och dikobidrag görs utifrån antalet deklarerade djur med tak för enskilda rättigheter. Punkt 4. 55: Som kommissionen underströk i sitt svar innebär bestämmelserna för bidragen för hållande av am- och dikor inte att varje enskilt djurs identitet skall kunna fastställas. Man måste genom kontroll på fältet kunna förvissa sig om att den besättning för vilken bidraget har begärts existerar. För kontrollen krävs en fullständig sammanräkning av alla djur. Vad gäller vilka punktkontroller som skall göras för att identifiera djuren är det rimligt att, som kommissionen anger, inte göra någon uttömmande kontroll, eftersom man med en stickprovskontroll kan försäkra sig om att den besättning där man har räknat antalet kor tillhör deklaranten och att de kor han visar upp är vederbörligen inskrivna i hans djurregister. Kapitel 5: Vissa aspekter av förfarandet i samband med exportbidrag för nötkött Punkt 5. 28 - 5. 29: Även om hamnen i Caen ännu inte hade godkänts som station för gränskontroll under 1994-95, måste det understrykas att de varor för vilka det redogörs i revisionsrättens 6r rapport faktiskt var produkter av franskt ursprung. De hade exporterats till Egypten men avvisats av myndigheterna där och sänts tillbaka till Frankrike. Genom beslut den 26 juli 1995 lades för övrigt hamnen i Caen till på listan över godkända stationer för vcterinäi gränskontroll av produkter med ursprung i tredje land. Kapitel 6: Europeiska regionala utvecklingsfonden Punkt 6. 24, 6. 27, 6. 28: Dessa punkter gäller det operativa mål 2-programmet för Baskien och rör således Spanien. Punkt 6. 66: Till det faktum att företaget i januari 1996 återbetalade 100 000 ecu och att detta belopp ännu figurerar i en utgiftsredovisning från mars 1996, måste påpekas att redovisningen hade upprättats den 31 december 1995. Vid denna tidpunkt kunde man åtminstone inte ta denna återbetalning för given. Bland övriga nationella stöd till en summa av 6 miljoner ecu nämns i det förfarande som öppnades av kommissionen den 17 januari 1995 ett stöd om 160 miljoner franska franc i form av PAT- och ERUF-stöd och 40 miljoner franc för sanering av företagsområdet. Inget förfarande har öppnats i fråga om några andra stöd. Hur som helst bör det påpekas att stödtaket, som ligger på 285 miljoner, (34 % ESB (Ecole Supérieure du Bois)) vid en investering om mer än 840 miljoner, inte på långt när har uppnåtts. Punkt 6. 69: Stödet om två miljoner franc, som ingick i programmet Résider 1, gavs för köp av lokaler om 742 m2 i företagsparken i Metz för sammanslutningen Apeilors räkning. Denna sammanslutning arbetar till förmån för regionen Lorraine, som i sin helhet omfattas av strukturfonderna (Résider eller mål 2 eller 5b). Subventionsgraden om 25 % motsvarar hur som helst den del av regionen som omfattas av Résider (50 % av Lorraine) i förhållande till ERUF:s subventionsgräns 50 %. Köp av lokaler kan för övrigt knappast likställas med "offentliga förvaltningars löpande utgifter". Punkt 6. 75: EUREFI är en fransk-belgisk-luxemburgsk gränsöverskridande struktur och man kan från den franska sidan inte svara på påpekanden från kommissionen om metoder som tillämpats i Belgien. 63 Punkt 6. 95 b: Nord-Pas-de-Calais De analyser som nämns av revisionsrätten ingår i en undersökning av sätten att utnyttja de nedlagda industrierna i gruvdistrikten och en mer övergripande analys utifrån UNEDIC:s sysselsättningsstatistik över de kommuner som har fått stöd för iståndsättning av industritomterna och andra som inte har fått det. Den ursprungliga rapporten redogör för en förlust av 62 % av de skapade arbetstillfällena på två år efter bildandet - inte 65 % på ett enda år. Direkta förfrågningar hos företagen och kommunförvaltningen i Onnaing har också visat renoverade på den stora industrilokalerna. instabiliteten bland de som öppnade företag i de För att undvika denna oönskade verkan försöker man nu få en "miljöinriktning" i denna verksamhet, något som skulle ge en varaktig tillväxt (minimum 75 % av stödet), hellre än en inriktning på rent ekonomisk verksamhet. Kapitel 7: Europeiska socialfonden Punkt 7. 18: Liksom kommissionen fäster Frankrike stor vikt vid samråd och partnerskap. Förutom statens representanter (flera ministerier som berörs av mål 3) deltar därför också regionsråden och arbetsmarknadens parter i form av företrädare för arbetsgivarna och de fackliga organisationerna i övervakningskommittéerna. Man har till och med diskuterat att dra in föreningssektorn och då särskilt de enskilda organisationerna, men förslaget släpptes till sist. Punkt 7. 19: Revisionsrätten anser att övervakningskommittéernas roll bör stärkas, och i synnerhet att de bör dras in i programplaneringen. När 1993 års förordningar genomfördes var övervakningskommittéerna innan programplaneringen ägde rum. Därefter har de emellertid sammanträtt regelbundet, trots att administrationen av dem är information som berör dem. Ett undantag var 1995 då tungrodd, och fått all kommittéerna bara sammanträdde en gång därför att förseningarna i programmets genomförande gjorde att ett andra sammanträde var onödigt, men sedan 1996 har rytmen med två sammanträden per år bibehållits. inte konstituerade Kommittéerna för de fyra stora programmen, som står för 80 % av fonderna (mål 3 och 4, Adapt och Emploi) får också samtliga detalj rapporter och undersökningar. På de informella mötena med de olika delarna av kommittéerna debatteras ofta viktiga frågor. 70 Men naturligtvis kan den information övervakningskommittéerna får alltid förbättras, liksom den roll de spelar. Punkt 7. 27: Det är oomtvistligen så att de stora företagen drar större nytta av ESF:s stöd inom ramen för mål 4 än de små och medelstora företagen, men det gäller också det statliga stöd som kompletterar ESF. Tre faktorer kan förklara detta: Det är svårt och komplicerat att ställa samman handlingar. Det är svårt att finna ersättare för anställda under utbildningen. - Det är nödvändigt att ligga ute med pengarna i flera månader, vilket är möjligt för ett stort företag men svårare för ett litet eller medelstort. När det gäller de båda första orsakerna är det naturligtvis en fördel för stora företag med särskilda personalavdelningar har vid sammanställningen av handlingarna. För att kompensera detta finns teknisk hjälp att tillgå i samarbete med andra parter som Chambres de Commerce et d'Industrie, AGEFOS PME osv. Punkt 7. 42: Även om en del ansökningar om slutbetalning tidigare år har effektuerats genom överföringar från administrationen, kan antalet sådana fall minskas avsevärt eftersom administrationerna mycket regelbundet påminns om principerna när de gör sin första deklaration. Under kontrollerna påminns de också om det. Punkt 7. 51: fall Det stödberättigade, och utbetalningarna har upphävts av kommissionen. revisionsrätten anför har gjort att dessa åtgärder har avskrivits som Punkt 7. 52: Rättelse har vidtagits för Frankrikes del. u Kapitel 8: Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-utveckling) Punkt 8. 37: 1) Det bör påpekas att de decentraliserade jordbrukstjänsterna, som finns inom varje departement, på ministeriets anvisning har genomfört efterhandskontroller av hur mottagare av stöd med räntesubventioner inom ramen för investeringsprojekt uppfyller de krav som ställs av EU:s regelverk och fransk lagstiftning. Kontrollerna genomförs på ett antal låneärenden och motsvarande planer som svarar mot gemenskapslagstiftningens normer. Varje år genomförs - ett antal kontroller mot (på kreditinrättningen och eventuellt på jordbruksfastigheten), åtminstone 5 % av de lånebemyndiganden som gavs föregående år, fakturor - ett antal plankontroller (fysisk planering och förstudier för installering), åtminstone 3 % av det antal planer som godkänts föregående år. Dessa kontroller i efterhand kompletterar dem som görs när ärendena behandlas. 2) Vid kontrollerna kan oegentligheter och brott mot tillämplig lagstiftning upptäckas och straffas, och det är också ändamålet med dem. På nationellt plan föreskriver lagstiftningen att de stödmottagare som byter till annan jordbruksverksamhet skall meddela detta till berörda myndigheter. Kapitel 9: Den gemensamma fiskcri- och havspolitiken Punkt 9. 11: Europeiska unionens för att man har begärt förskottsbetalningar av 1994 och 1995 års delbelopp inom programmet för betalning till de slutliga stödmottagarna men till de belopp för vilka åtagande hade gjorts. förebrår Frankrike revisionsrätt I en skrivelse av den 22 september 1995 uppmanade kommissionen (GD XIV) de franska myndigheterna att begära förskott på delbetalningarna för 1994 och 1995. Med tanke på förseningarna i genomförandet av programmet, beroende dels på att programmet utlystes försenat (slutet av december 1994) och dels på att FFU:s administrativa och finansiella rutiner på nationell nivå måste genomföras, var det inte möjligt för Frankrike att tillmötesgå kommissionens begäran. Då kommissionen emellertid önskade betala ut sina förskott för att undvika att genomförandet av programmet blockerades, föreslog den att Frankrike skulle godkänna de projekt för vilka de franska myndigheterna redan hade gjort juridiska och ekonomiska åtaganden. M Det var alltså med full kännedom om förhållandena som kommissionen gjorde utbetalningen av förskotten på 1994 och 1995 års delbelopp. GD XVI var helt medvetet om att de franska myndigheterna inte kunde intyga mer än att åtaganden var ingångna. Orsaken var kommissionens bestämda önskan att betala ut förskotten inom FFU- programmet. Sedan dess har situationen i stort sett normaliserats. Den andra delbetalningen av 1995 års belopp och den första för 1996 har gjorts på grundval av stödberättigande utgifter som slutmottagarna faktiskt har haft, helt i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Punkt 9. 14: Frankrike kan bekräfta revisionsrättens påpekande om hur långsamt och ofullständigt programmet Pesca kom igång och instämmer också med kommissionen, som ifrågasätter en uppläggning med flera fonder, som blir mycket komplicerad. Frankrike vill också betona hur sent de finansiella bestämmelserna kom på plats. Trots att det franska programmet kunde godkännas i juni 1995, ställde kommissionen inte medlen till förfogande förrän i juni 1996. Frankrike har nu inlett en revidering av sitt Pescaprogram, något som bör kunna vitalisera det så att det kan motsvara de förväntningar som ställs av aktörerna inom fiskesektorn sedan ett år tillbaka. Denna omplanering bör kunna medföra att de gemenskapsanslag från Pesca som har tilldelats Frankrike tas i bruk lättare och kanske också snabbare. Punkt 9. 17-9. 22: Frankrike har ingenting speciellt att påpeka beträffande fiskeavtalen med tredje land. Det bör dock påpekas att de ekonomiska förfarandena i samband härmed bör genomföras på ett riktigt sätt för att i synnerhet då fiskerioperationerna. inte riskera avtalets goda funktion och Punkt 9. 31: Det stämmer att Frankrike inte hade överlämnat upplysningar om de utomeuropeiska departementens fiskeflottor den 30 september 1996, men de har sedan dess meddelats kommissionen och är nu tillgängliga i sin helhet. De förs för övrigt regelbundet à jour och överlämnas varje månad till kommissionen av Centre administratif des affaires maritimes enligt bestämmelserna i förordning nr 109/94 om gemenskapens register över fiskefartyg. Att överlämnandet av upplysningarna försenades berodde på den fartygsräkning som utfördes för att få exakta data om de utomeuropeiska departementens fiskeflottor, vilka består av en mängd små fartyg. P. g. a. verksamhetens art var det nödvändigt att exakt fastställa vilka fartygsägare som utövade havsfiske yrkesmässigt. ?3 Den 13 kommissionen. juni 1997 överlämnade Frankrike data om fiskeansträngningen till Punkt 9. 34: En fartygsmotor fungerar säkrast och bäst om den inte utnyttjas till sin nominella effekt. Nedtrimning är en teknik som ger en intressant lösning på detta problem. Optimal nedtrimning är vid 80 % av motorns effekt. Nedtrimning till ännu lägre effekt undersöks nu noggrant vid fartygssäkerhetscentrumen. Punkt 9. 35-9. 36: Ommätningen av tonnaget hos de franska fiskefartyg som är 24 meter eller längre var visserligen försenad 1996, men Frankrike har gått med på att satsa stora resurser på att uppfylla detta gemenskapskrav. I september 1997 var sålunda omkring 85 % av fartygen i denna kategori ommätta. Frankrike kommer så snart som möjligt att överlämna data om bruttotonnage hos fiskefartyg som är 24 meter eller längre till kommissionen. Punkt 9. 37-9. 38: 1. Kontrollen av fiskekapaciteten som kontrolleras regelbundna besök på Fartygens motoreffekt, inom utrustningsministeriet, verifieras under planeringen och därefter när de läggs i docka och tullmyndighetens vid tonnagebyrä. För alla viktiga förändringar av fartygets egenskaper krävs dessutom förhandstillstånd kontrollerar förändringarna. fartygen. Bruttotonnaget mäts av fartygssäkerhetscentrumen fartygssäkerhetscentrumet, efterhand som från av i 2. Kontrollen av fiskeansträngningen I enlighet med gemenskapslagstiftningen stöder sig de franska bestämmelserna på loggboken som informationskälla. Ett hinder för att bestämmelserna skall fungera är dock att särskilt vad gäller till gällande fiskeansträngningen. Den håller på att omarbetas, men den har ännu inte slutgiltigt godkänts av kommissionen. inte är anpassad lagstiftning, loggboken I den nuvarande loggboken krävs bara två rubriker som rör fiskeansträngningen: - Fiskeresans varaktighet, räknad från avfärd från hamn till återkomst till hamn. - Fiskeoperationens varaktighet, som motsvarar den tid då fiskeutrustningen arbetar. Däremot föreskrivs ingen rubrik som motsvarar skyldigheterna enligt förordning nr 2027/95, där fiskeansträngningen definieras som produkten av fartygets motoreffekt och fä den tid fartyget tillbringar i ansträngningszonerna så som förordningen definierar dem, med undantag av de zoner som fartyget bara passerar. För att följa förordningen måste fartygets ägare alltså fylla loggboken och lämna upplysningar under rubriker <om inte fanns där från början. Upplysningarna visar sig dock mycket svåra att utnyttja eftersom de är ytterst olikartade. Detta är orsaken till att Frankrike inriktar sitt arbete på omdefiniering av tiden för närvaro i fiskeansträngningszonen med hjälp av begreppen "fiskeresans varaktighet" och "fiskeoperationens varaktighet". 3. Kontrollen av fiskeri verksamheten För att minska fiskeri verksamheten har Frankrike gjort allt för att uppnå de mål för minskning av flottkapaciteten som fastställs i det tredje fleråriga utvecklingsprogrammet. Sålunda genomfördes en omfattande utmönstringsplan under andra halvåret 1996. Eftersom den var grundad på frivillighet kunde den emellertid inte helt nå fram till det mål som ställs upp i det tredje fleråriga utvecklingsprogrammet, trots utmönstringar motsvarande 33 000 kW. Den 1 december 1997 kunde man notera en eftersläpning om 9 352 kW, mindre än en procent av flottans storlek. Den 31 december 1996 hade man dock noterat en ökning av tonnaget om 1118 bruttoregisterton. Punkt 9. 40: frös begärt När kommissionen fleråriga utvecklingsprogrammets medelfristiga mål inte hade iakttagits, genomförde de franska myndigheterna nödvändiga åtgärder för att inställa allt stöd på området. Det bör dock noteras att beslut redan hade fattats för vissa stödåtgärder redan före kommissionens meddelande. Staten hade alltså rättslig skyldighet att betala ut stödet. stöd på grund av att det tredje Punkt 9. 41: För att stödet i samband med projekt som innebär upphörande med fiskeaktivitet skall beviljas på ett mer konsekvent sätt understryker revisionsrätten behovet av att begreppet fiskeaktivitet definieras på gemenskapsnivå, trots att detta fortfarande är en nationell fråga. Frankrike delar revisionsrättens uppfattning om behovet av en harmonisering, eftersom det finns tre olika definitioner på gemenskapsnivå. Kommissionens förslag till definition av fiskeaktivitet kan verka lämplig för större enheter (med en längd över 18 meter), vilkas rörelser in i och ut ur zonerna kan övervakas tekniskt med lämpliga bestämmelser. Det förefaller dock lämpligt att utgå från antalet fiskedagar och inte från antalet dagar till sjöss, av inte fiskeriansträngningen. tas med vid beräkningen transiteringstiden behöver att så ?r Kapitel 20: Revisionsförklaringar- analys av utgifterna garantisektionen och fiskerinäringen inom EUGFJ- Punkt 20. 4: Förfarandet för attestering av anslagen tillämpades för första gången på nytt sätt för budgetåret 1996. Med den bakgrunden överlämnade de franska myndigheterna före den 10 februari 1997, vilket var den dag som fastslagits i gemenskapsbestämmelserna, revisionsrapporterna och anslagsattesteringarna från de utbetalande organen tillsammans med årsredovisningarna. Därefter bad kommissionen Commission de certification des Comptes att avsluta sitt arbete och överlämna kompletterande rapporter före den 30 juni 1997. De franska myndigheterna gjorde detta den 13 juni 1997. Efter granskning av dokumenten godkände kommissionen de franska utbetalande organens räkenskaper genom beslut av den 31 juli 1997. ^6 GREKLAND DEE I - ÅRSRAPPORTEN FÖR BUDGETÅRET 1996 Kapitel 1 - Egna medel Punkter 1. 10, 1. 31, 1. 40,1. 104 *dokument a/ nr A29881/31-3-98 b/ nr T 2020/28/15-4-98 - Finansministeriet, Direktorat 19 - Tullförfaranden Kapitel 3 - Organisation av marknaderna - Vegetabiliska produkter Punkter 3. 29, 3. 46, 3. 89, 3. 91 * dokument nr 109/A806/A1366/10-3-1998 - Nationella tobaksodlingsorganisationen Kapitel 6 - Europeiska regionala utvecklingsfonden Punkter 6. 63, 6. 95 * dokument nr DEFE 33/12-1-1998 Ekonomiministeriet, Direktoratet för ERUF - genomförande och betalningar Kapitel 7 - Europeiska socialfonden Punkter 7. 19,7. 34 * dokument nr 105048/9-1-1998 - Arbetsmarknadsministeriet, Direktoratet för planering och genomförande av IiSF-program Kapitel 8 - Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-utveckling) Punkter 8. 13, 8. 20, 8. 24, 8. 25, 8. 35, 8. 42, 8. 43, 8. 53, 8. 54, 8. 55, 8. 56, 8. 57 * dokument nr 1827/16-03-199 - Jordbruksministeriet, Direktoratet för planering och allmän administration V Republiken Grekland Finansministeriet Gcneraldirektoratet för tullar och avgifter Direktorat 19 Avdelning A och C Adress: Kar. Serbias Upplysningar Tel. : 337 52 10 Betr. EU:s uppföljningsrapport Athen den 15 april 1998 T2020/28 Till Statens revisionsenhet Direktorat 41 B. Andritsou Fax: 364 66 54 av anledning ert meddelande till Med revisionsrättens årsrapport 1996 vill vi påpeka att vi i vår skrivelse A296/5/31-3-98 (bifogas) redan har besvarat punkterna 1. 10, 1. 31 och 1. 104 i kapitel 1 som förekommer i bilagan till brev 1290/6-2-98 från GD XIX. (27-3-98) om uppföljningsrapporten Betr. punkt 1. 40 vill vi meddela följande: I fråga om den tullskuld som har uppkommit genom varors försvinnande inom frizonen i Pireus har den behöriga tullkontrollen redan vidtagit åtgärder för att inkassera utestående avgifter och motsvarande skatt. Hittills har ingen inkassering skett, eftersom operatören har överlämnat ärendet till rättslig prövning. Pan. FRANGOS Direktör Bil. 4 sidor T Republiken ( iiekland Finansministeriet Generaldircktoratct för tullar och avgifter Direktorat 19 Tullförfaranden Avdelning A och C Adress: Kar. Serbias 181 34Athen Upplysningar: Tel: 3375305 Fax:3375051 Athen den 31 mars 1998 A296/51 Till kommissionen Europeiska GDXIX Budget: Egna medel Rue de la Loi 200 B-1049 Bryssel Kopia till 1. Statens revisionsenhet Direktorat 41 Ekonomiska förbindelser med Europeiska unionen 2. MA EU (Vitou) Rue Montoyez 20 1000 Bryssel Som svar på ert brev (22-1-98/XIX/493) angående de punkter som förekommer i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996 vill vi meddela följande: Punkt 1. 10 c Alla uppräknade imporldeklarationer frän såväl tullen i Eleusina som 2:a tullmyndigheten i I hessaloniki har reglerats genom inkassering av utestående avgifter, vilket utförligt framgår av de två bifogade förteckningarna. Dessa innehåller alla nödvändiga uppgifter för att er avdelning lättare skall kunna beräkna eventuell ränta. Punkt 1. 31 Beträffande identiteten på de varor som transporteras i containrar till frizonerna kan vi meddela att, såsom framhölls i revisionsrättens skrivelse 6272/21-3-97, systemet för lagerbokföring inom frizonerna i Pireus och Thessaloniki är sådant att tullkontrollen när som helst kan förvissa sig om varornas identitet och följa deras förflyttning. Följaktligen har ministeriet gjort den bedömningen att det inte finns någon särskild anledning att vidta någon kompletterande åtgärd rörande den praxis som tillämpas på området. Punkt 1. 104 Eftersom den här punkten inte innehåller någon tydlig hänvisning till värt land, antar vi alt anmärkningarna frän revisionsrättens tjänstemän gäller systemet med kontroll av fall av bedrägerier och oegentligheter. So Det kan noteras att det i förordning 1552/89 om gemenskapens egna resurser såsom den senast ändrats genom förordning 1365/96 (artikel 6. 4) fastställs att det förutom en sammanställning över fall av bedrägerier och oegentligheter också skall utarbetas en tillhörande redovisning som gör det möjligt att kontrollera hur utredningen fortskrider i varje enskilt fall. Oberoende av ovanstående står vi gärna till tjänst med ytterligare förklaringar, eftersom det, såsom tidigare nämndes, inte finns några särskilda anmärkningar som avser vårt land på den här punkten. P. FRANGOS Direktör Rätt avskrivet #\ Republiken Grekland Nationella tobaksodlingsorganisationen Huvudkontoret Athen 10. 3. 1998 F. 109/A806/A1366 Direktorat: Tobaksproduktion och den gemensamma marknaden Avdelning: A och D Adress: Postbox 1110/101 10 Athen Upplysningar: F. Divanis, M. Korasidis Tel: 534 36 77 Telex: 226 856 Fax:52431 68 Till Generaldirektoratet för jordbruksprodukter Direktorat 2 Avdelning: industriprodukter Direktorat 3 Avdelning: planering och intäkter Betr. revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996 Er skrivelse C 348/18. 11. 1997 avser Med anledning av tobaksmarknaden i punkterna 3. 89a och 3. 94 vill vi, efter att ha mottagit EU:s skrivelse 573/22. 1. 1998, meddela följande: revisionsrättens ovannämnda rapport och det som Punkt 3. 89a Revisionsrätten som till beredningsföretag 1. Eftersom artikel 9 i rådets förordning EEG 2075/92 i sin ursprungliga lydelse innehöll möjligheten att tilldela kvotandelar, högst 2 % av garantitröskeln för varje sort eller sortgrupp, inte hade några beredningskvoter under referensperioden och eftersom kvotandelarna tilldelades producenterna direkt, hade de grekiska myndigheterna i analogi med detta rätt att tilldela kvotandelar till nya producenter, vars antal slutligen var mycket lägre än 4 751 men som hade odlat tobak på bestämda arealer under föregående skördeår, 1992. Eftersom det dessutom visade sig all det fanns omfattande kvoter tillgängliga (artikel 11 i förordning EEG 3477/92) hade de grekiska myndigheterna rätt att tilldela kvoterna i fråga också till nya producenter (artikel 13 i förordning 3477/92). Följaktligen var det tillämpade förfarandet för tilldelning av kvotandelar helt i överensstämmelse med de nya gemenskapsbestämmelserna, vilket kommissionen slutligen också medgav. O ? 2. Programmet för bearbetning av sorterna Maura och Tsembelia tillämpades allmänt när odlingen av dessa sorter upphörde och följaktligen motsvarande arealer frigjordes, vilket både kommissionen och revisionsrätten insåg och accepterade. I områden 3. Eftersom det saknas fastighetsregister som skulle underlätta kartläggningen av producenternas åkrar, har de grekiska myndigheterna hanterat frågan genom att anta kompletterande åtgärder för hur odlingsområden skall redovisas efter överenskommelse med kommissionen. t. ex. norra Grekland, där kartor över odlingsområdena finns, används dessa redan. Tillämpningen av de kompletterande åtgärderna har lett till en betydande minskning av antalet producenter som eventuellt redovisade oriktiga uppgifter och, i förlängningen, av sädana som eventuellt var inblandade i oegenlligheter och fusk. Samarbetet med kommissionen fortsätter om ytterligare förbättring av de kompletterande åtgärderna. som Punkt 3. 94 Det måste påpekas att kommissionens rapport om bedrägerier och oegenlligheter i samband med export av tobak till Albanien och Bulgarien innehöll många felaktigheter och godtyckliga uppgifter och därför ledde till godtyckliga slutsatser. Den nationella kommittén och de särskilda arbetsgrupper i finansministeriet som bildades för ändamålet i fråga granskade uppgifterna i dokument 46413/22. 12. 1994 en efter en och lämnade sitt svar i skrivelserna av 28. 2. 1995, 8. 2. 1996 och 11. 3. 1996, vilka finns till revisionsrättens förfogande. Kommissionens anklagelser framfördes huvudsakligen i två skrivelser, 4135/20. 4. 1993 och 46413/22. 12. 1994. Skrivelse 46413/22. 12. 1994 åtföljdes av en flersidig rapport med kommissionens slutsatser från den undersökning i två etapper som genomfördes i Grekland i juli 1994 och som låg till grund för de korrigeringar som Grekland ålades för budgetåret 1991. rapport ställer sig Den undersökning som den nationella kommittén och de särskilda arbetsgrupperna i finansministeriet har låtit genomföra fram till nu har inte gett några bevis för att oegentligheter och fusk skulle ha förekommit. Man har endast funnit uppgifter om skattefusk och de åtgärder som föreskrivs i lagen har vidtagits. I sin reservationslöst bakom kommissionens uppfattningar och tar ingen hänsyn till vare sig medlemsstatens synpunkter eller de undersökningar som de grekiska myndigheterna har låtit göra och där samtliga resultat har meddelats kommissionen. Revisionsrätten ställer sig också bakom kommissionens påståenden om grundlösa kontroller som de grekiska myndigheterna låtit genomföra. Kommissionen har hittills inte kunnat belägga dessa påståenden. revisionsrätten De grekiska myndigheterna accepterade slutgiltigt den ålagda extra korrigeringen på 7,305 miljarder drakmer för perioden 1986-1989, vilken revisionsrätten baserade på sin rapport i dokument 46413/22. 12. 1994, efter det att EG-domstolen, dit Grekland hade vänt sig, hade fattat ett avgörande för budgetåret 1991. EG-domstolen avvisade i sitt avgörande av den 21 januari 1998 (mål C-61/95) den ålagda korrigeringen för budgetåret 1991 avseende exporten till Albanien och Bulgarien och förpliktade kommissionen att till Grekland återbetala 3,5 miljarder drakmer. Vi står gärna till tjänst med ytterligare upplysningar eller iortydligandcn. Kopia till 1. kommissionens generalsekretariat N. Malissiobas Ordförande ?4 Republiken Grekland Finansministeriet Generalsekretariatet för finanspolitik Statens rcTniaiovaevrjcx EsvepaÄiupeKxopaxEx (J) ip aSuaviaxpaxiov oxrj (j)ivavaKovxpoA,A, Direktorat 41 ( ekonomiska förbindelser med Europeiska unionen och internationella organisationer) Avdelning: Adress: Panemistimiou 37 101 65 Athen Upplysningar: B. Andritsou Telefon: 33 29 543 Fax: 36 46 654 Till biträdande generaldirektör Edith Kitzmantel GD XIX Budget Europeiska kommissionen Rue de la loi 200 B-1049 Bryssel Athen den 13 mars 1988 2008941/490/A0041 Betr. SEM 2000 - uppföljning av pstuiaiovap™xx8va årapa7i7iopx 1996 Sou omap pä *;px \)pv. vn am &:v 22 (pavuapi 1998 x\XX rpKKAxxvficy crx™vöiyc p*:7ipeor cviavx i EupoTOicTKa uviovcv, aiipaaaaÖ ip II. ATtoaxoAiöi, angående avu™pKVivy (xp avseende Grekland i p*:Tm<7iovap™xxevo" årsrapport 1996 översänds bifogat svaren Iran de behöriga instanserna. Bil. 17 sidor På ministerns uppdrag E. Nikoloudaki Direktör DEL I - ÅRSRAPPORTEN FÖR BUDGETÅRET 1996 Kapitel 1 - Egna medel Punkter 1. 10, 1. 31, 1. 40, 1. 104 * dokument nr 4387/39/18-3-1997 - Finansministeriet, Direktorat 19 - Tullförfaranden Kapitel 3 - Organisation av marknaderna - Vegetabiliska produkter Punkter 3. 29,3. 46,3. 89,3. 91 * dokument nr 109/7/A60/8-1-1998 - Nationella tobaksorganisationen Kapitel 6 - Europeiska regionala utvecklingsfonden Punkter 6. 63, 6. 95 * dokument nr DEFE 33/12-1-1998 Ekonomiministeriet, Direktoratct för ERUF - genomförande och betalningar Kapitel 7 - Europeiska socialfonden Punkter 7. 19,7. 34 * dokument nr 105048/9-1-1998 - Arbetsmarknadsministeriet, Direktoratet för planering och genomförande av ESF-program Kapitel 8 - Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-utveckling) Punkter 8. 13, 8. 20, 8. 24, 8. 25, 8. 35, 8. 42, 8. 43, 8. 53, 8. 54, 8. 55, 8. 56, 8. 57 * dokument nr 1827/16-03-199 - Jordbruksministeriet, Direktoratet för planering och allmän administration de Republiken Grekland Jordbruksministeriet Upplysningar: S. Iakobiou Menandrou 22 - Athen 10110 Tel. 524 87 48 Till Finansministeriet Statens revisionsenhet Direktorat 41 - Avdelning A Betr. revisionsrättens årsrapport 1996 Er skrivelse nr 2014927/848/A0041/4-3-98 Med anledning av ovanstående skrivelse och med hänvisning till ovanstående årsrapport vill vi lämna följande kommentarer till olika punkterna om EUGFJ-utveckling som berör Grekland. 8. 13 I Grekland går 80 % av investeringarna till modernisering av befintliga enheter, vilkas situation (ekonomisk, industriell, kommersiell etc) de regionala myndigheterna känner till genom sina täta kontakter på grund av kvalitetskontroll, export etc. De regionala myndigheternas kännedom återspeglas positivt eller negativt i de rapporter som sänds till jordbruksministeriet. Dessutom har rapporterna sedan 1995 varit omfattande och innehållit mänga uppgifter av ekonomisk och teknisk natur. För att en investering skall godkännas yttrar sig först direktoratet för planering och administration och därefter ministeriets tekniska direktorat. 8. 20 De rapporter som har upprättats stämmer överens med dem som föreskrivs i förordning 1685/78 och aktörerna fyller i likartade provblanketter och upprättar de dokument som föreskrivs i förordningen. Dessutom företas idag kontroller av direktoratet för planering och allmän administration där rapporterna också förvaras. 8. 24 Betalning i likvida medel accepteras av statens revisionsenhet och finansministeriets data- och bokföringssystem. 8. 25 Frågan om de halvstatliga institutionernas offentliga anbudsförfaranden är mera allmän och berör flera sektorer inom den nationella ekonomin. Resultatet av dessa anbudsförfaranden, oberoende av budgetens storlek, avgör inte om stöd kan utgå för att täcka utgifterna. De stödberättigade utgifterna för ett projekt återspeglas tydligt i projektets godkända budget, där arbetets olika delmoment, omfattningen och kostnaderna redovisas. Om resultatet av anbudsförfarandet följaktligen blir en budget som är lägre för de planerade arbetena och projektet genomförs till en lägre kostnad, kommer stödet att bli mindre, dvs. anpassas till kostnaden. Om slutkostnaden för projektet, på grund av justeringar, blir högre än den godkända budgeten, får aktören stöd upp till det godkända beloppet. De överskjutande kostnaderna får aktören bära själv i sin helhet. <M 8. 35 Sedan 1996 har den grekiska jordbrukskassan utfärdat ett utbetalningskvitto till mottagaren. Kvittot innehåller uppgift om belopp och undertecknas av en banktjänsteman och betalningsmottagaren. 1 enlighet med ministeriets beslut om betalningssätt gäller regeln att om betalningsmottagaren inte begär utbetalning av beloppet inom rimlig tid, sätts det in på ett sparbankskonto som öppnas för ändamålet i hans namn. 8. 42, 8. 43 I samband med kompensationsersätningar kan en medlem i det lokala kooperativet befullmäktigas att kvittera ut ersättningarna för samtliga mottagare, om antalet mottagare är stort. I detta fall undertecknar han betalningslistan i samtligas namn men sänder till banken in mottagarnas fullmakter som måste fastas på listans baksida. 8. 53 Det är inte vetenskapligt riktigt och inte heller möjligt att begränsa bevattningen till vissa grödor över hela Grekland. I de undersökningar om ekonomisk lämplighet som görs i samband med varje jordförbättringsprojekt redovisas de odlingar och de arealer som skall betjänas med projektet och som har godkänts av behöriga organ inom Europeiska unionen, aktuella t. ex. jordförbättringsprojekten ingår. utvecklingsprogrammen (PEP etc. ) där de i kustområdena, att havsvatten sipprar in och 8. 54 Det är ett faktum att intensiv och överdriven användning av grundvatten får till resultat, huvudsakligen följaktligen förorsakar problem med nedsättning. Genom tillämpning av lagen om vattenresurser (lag 1739/97) vidtas de åtgärder som är nödvändiga för att möta de problem som ogenomtänkt sker och slösaktig användning av grundvattenresurserna brunnsgrävning, både privat och offentligt, först efter hydreologiska undersökningar. förorsakar. Följaktligen 8. 55. 8. 56 Den erfarenhet som idag finns om dammbyggnad visar hur svårt det är att i undersökningarna förutse alla de problem som uppstår vid bygget. schablonkostnader 8. 57 De i tillämpas jordbruksministeriet) fastställs av miljöministeriet. Regional planering, offentliga arbeten och kontroll av utgifterna sker på grundval av bestämmelserna i grekisk lag. i Grekland (följaktligen också som V. Skandal i s Direktlr Jtf Republiken Grekland Ministeriet för arbete och social trygghet Direktoratet för planering och genomförande av ESF-program Avdelning III Adress: Pireus 40, 101 82 Athen Upplysningar: Tel. : 529 51 75 Till Finansministeriet Statens revisionsenhet Direktoral 41, Avdelning A Betr. revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996 Er skri velse 2086713/3631 /A0041/10-12-97 Athen den 9 januari 1998 105048 Som svar på ovanstående, med hänvisning till våra synpunkter på de anmärkningar som framförts av revisionsrätten i årsrapporten för 1996 samt kommissionens anmärkningar, vill vi meddela följande: att anledningen I. Beträffande punkt 7. 9 i rapporten, som handlar om genomförandet av budgeten och revisionsrättens påpekande att de ESF-belopp som reserverats för Grekland utnyttjades i ringa omfattning under att 1996, vill vi understryka gemenskapsbidragen inte till fullo utnyttjades beror på att Europeiska unionen stoppade finansieringen. Europeiska unionen stoppade utbetalningarna för åtaganden gentemot vårt land efter kontroller vid tillfälligt inrättade centrum - organ för genomförande av ESF- projekt - där det kunde konstateras att vissa av dem inte uppfyllde villkoren för godkännande. Konkret innebar det alt vid endast 13 av 332 kontrollerade centrum kunde det konstateras att de inte uppfyllde villkoren i vårt beslut 115372/94 och därför anser vi att EU:s åtgärd att stoppa finansieringen för alla organ för genomförande av ESF-projekt är ovanligt sträng och strider mot vederbörande rättsliga ram (artikel 24 i förordning (EEG) 2082/93. till II. Beträffande punkterna 7. 48-7. 51 i revisionsrättens årsrapport vill vi meddela att de ansvariga myndigheterna för kontroll och utvärdering av de ESF-finansierade programmen lyder under Direktoratet för kontroll och utvärdering i ministeriet för arbete och social trygghet. Direktoratet inrättades genom lag 2224/94 (FEK /Greklands författningssamling/ i 12/A/6-9-1994). I sitt arbete får det hjälp av tjänstemän från generalsekretariatet för regionala frågor då kontrollerna gäller de regionala operativa programmen (PEP). Det genomför också kontroller tillsammans med det särskilda samordningsorganet för kontroller 2187/94, revisionsenheten presidentförordning 393/14-14-12-94) och genomför planerade kontroller inom ramen för samarbctsavlalet mellan detta organ och EU:s generaldirektoral XX. Det deltar i de kontroller som genomförs av EU:s generaldirektoral V och XX. Ovanstående kontroller genomförs pä grundval av del årliga kontrollprogram som varje är utarbetas inom ramen för samarbetsavtalet mellan nationella myndigheter (ministeriet för arbete och social trygghet och finansministeriet) och Europeiska unionen (GD XX 132 och GD V 3) såsom nämndes ovan. inrättades (artikel vilket lag 6 i i PS Valet av operationella program liksom kontrollfrekvensen bestäms efter samråd mellan landets och gemenskapens kontrollmyndigheter. III. Beträffande övriga punkter omfattas vårt ministerium av kommissionens svar. Vidta nödvändiga åtgärder P. Xristofilopoulou Generalsekreterare 30 MYCKET BRÅDSKANDE Ekonomiministeriet Generalsekretariatet Regionalpolitik och utveckling Generaldirektoratet för investeringar Direktoratet för ERUF - genomförande och utbetalningar investeringar, för regionalpolitik och utveckling Adress: Plateia Syntagmatos Upplysningar: D. Sousounis Ici. : 333 24 38 Fax: 333 24 30 Till Finansministeriet Statens revisionsenhet Direktorat41 Athenden 12 januari 1998 DEFE 33 Betr. revisionsrättens årsrapport 1996 Som svar pä revisionsrättens årsrapport 1996 och särskilt de punkter som avser Grekland vill vi meddela följande: Punkt 6. 63 Finansiering av investeringar som avser förädling av jordbruksprodukter genom ERUF. Det system för stöd till produktionsinvesteringar som gäller i Grekland föreskriver i princip finansiering av investeringar som även kan omfatta en del av den primära sektorn men på de villkor som den gemensamma jordbrukspolitiken ställer beträffande jordbruksprodukter. I de fall då det handlar om sådana investeringar är det inte möjligt att skilja den del som avser den första förädlingen av jordbruksprodukter från hela investeringsprogrammet. I de fell som avser ren förstaförädling av jordbruksprodukter faller investeringarna inte under de regionala operationella programmen 1994-1999, med tydlig hänvisning till programmet och vederbörande beslut från kontrollkommittéerna. Punkt 6. 95d Utbyte av nyskapande åtgärder mot verksamhet av traditionell karaktär. All insistera pä att nyskapande åtgärder tillämpas i en omfattning som inte motsvaras av ett minsta mätt av framgång skulle vara en planeringsmiss. Eftersom det inte framgick av de operationella planerna att genomförandet av dessa åtgärder skulle ha en viss effektivitet eller produktivitet, är det helt logiskt att inte fortsätta tillämpa dem och slösa resurser som definitivt skulle behövas på andra områden för att fullborda insatser som är både produktiva och effektiva. 04 K. Anastasiou Direktoratschef Republiken Grekland Nationella tobaksodlingsorganisationen Direklorat: Tobaksproduklion och den gemensamma marknaden Avdelning: 1 och 4 Adress: Postbox 1110/101 10 Athen Upplysningar: F. Divanis, M. Korasidis Tel. : 534 36 77 Telex: 226 856 Fax: 52431 68 Athen den 8 januari 1998 109/7/A60 Till Gcneraldirekloratet för jordbruksprodukter Direklorat 2 Avdelning: industriprodukter Direktorat 3 Avdelning: planering och intäkter Betr. revisionsrättens årsrapport 1996 Er skrivelse C 348/18. 11. 1997 Med anledning av revisionsrättens tidigare nämnda årsrapport och det som avser tobaksmarknaden i punkterna 3. 89a och 3. 94 vill vi meddela följande: Punkt 3. 89a 1. Tilldelningen av tobakskvoter för vårt land skedde i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning 2075/92 och kommissionens förordning 3477/92, vilket medges av både kommissionen och revisionsrätten. Grekland var det första land som, trots det komplicerade kvotsystemet och trots alt systemet hade utformats så att kvoterna skulle tilldelas tobaksfabrikanterna, fördelade dessa från första början direkt bland tobaksproducenterna. Enligt artikel 9. 3 tredje stycket i förordning (EEG) 2075/92 var det ursprungligen möjligt att tilldela nya bearbetningsföretag (sådana som inte hade bearbetat tobak under referensperioden) kvoter, upp till 2 % av den totala kvoten. Eftersom Grekland från början tilldelade tobaksproducenterna kvoterna direkt, tilldelade det i analogi med detta nya producenter (färre än 4751 som nämns i rapporten) en kvot efter att först ha tilldelat de äldre producenterna en rimlig kvot enligt bestämmelserna i förordningarna, och enbart sorterna och särskilt dem där garantitröskeln medgav denna möjlighet. Detta insåg även kommissionen, nämligen att tilldelningen av kvoter till nya producenter inte föranledde någon väsentlig överträdelse eller snedvridning av gemenskapens förordningar och därför föreslog kommissionen ingen ändring och vi tror att med denna redovisning kommer även revisionsrätten att ändra uppfattning. för de efterfrågade 32- 2. Programmet för bearbetning av sorterna "Maura kai Tsembelia" tillämpades allmänt när odlingen av dessa sorter upphörde och följaktligen motsvarande arealer frigjordes, vilket kommissionen accepterade. 3. Eftersom det saknas fastighetsregister som skulle underlätta kartläggningen av producenternas åkrar, hanterade de grekiska myndigheterna frågan genom att anta kompletterande åtgärder för hur odlingsområden skall redovisas efter överenskommelse med kommissionen. I fall som Norra Grekland, där kartor över odlingsområdena finns, används dessa redan. Tillämpningen av de kompletterande åtgärderna har lett till en betydande minskning av antalet producenter som eventuellt redovisade oriktiga uppgifter och, i förlängningen, av sädana som eventuellt var inblandade i oegenlligheler och fusk. Samarbetet med kommissionen fortsätter om ytterligare förbättring av de kompletterande åtgärderna. Punkt 3. 94 i redovisats finansministeriet och Nationella till största delen jordbruksministeriet, Till följd av kommissionens anklagelser om att oegentligheter och fusk begåtts i samband med export av tobak till Albanien och Bulgarien inrättades i Grekland en nationell kommitté för att kontrollera denna export. I den nationella kommittén ingick tjänstemän från tobaksorganisationen (ekonomer, tulltjänstemän, tjänstemän från skatteförvaltningen och tekniker). För att ytterligare stödja den nationella undersökningskommitténs arbete inrättades särskilda arbetsgrupper i finansministeriet för att ge kontrollen på skatteområdet extra tyngd. Kommissionens anklagelser har två dokument, 4135/20. 4. 1993 och 46413/22. 12. 1994, vilket åtföljdes av en flersidig rapport med kommissionens slutsatser från undersökningen som utfördes i två omgångar i juli 1994. Det måsle poängteras att kommissionens rapport innehöll många felaktigheter och godtyckliga uppgifter och därför också ledde till godtyckliga slutsatser. Den nationella kommittén och de särskilda arbetsgrupperna finansministeriet i undersökte en efter en punkterna i dokument 46413/22. 12. 1994 och lämnade sitt svar i skrivelserna av den 28 februari 1995, den 8 februari 1996 och den 11 mars 1996, vilka bifogas för att vidarebefordras till revisionsrätten. Den undersökning som den nationella kommittén och de särskilda arbetsgrupperna i finansministeriet har låtit genomföra fram till nu har inte gett några bevis för att oegentligheter och fusk skulle ha förekommit. Man har endast funnit uppgifter om skattefusk och de åtgärder som föreskrivs i lagen har vidtagits. Man frapperas emellertid av att revisionsrätten i denna rapport uteslutande och utan urskiljning accepterar kommissionens uppfattningar och inte tar hänsyn till vare sig medlemsstatens synpunkter eller de undersökningar som de grekiska myndigheterna har låtit göra och där samtliga resultat har meddelats kommissionen. Revisionsrätten ställer sig också bakom kommissionens påståenden om grundlösa kontroller som de grekiska myndigheterna låtit genomföra. Kommissionen har hittills inte kunnat belägga dessa påståenden. De grekiska myndigheterna accepterar den ålagda extra korrigeringen på 7 305 miljoner drachmer avseende för perioden 1986-1989 genom EG-domstolens avgörande budgetåren 1990-1991. De grekiska myndigheterna anser att revisionsrätten skall tänka igenom sin uppfattning och frän kommissionen skaffa samtliga de uppgifter som denna erhållit från den undersökning som genomfördes av den nationella kommittén och de särskilda arbetsgrupperna i finansdepartementet, vilket den redan borde ha gjort. Vi står gärna till tjänst med ytterligare upplysningar eller förtydliganden. Kopia till 1. kommissionens generalsekretariat N. Malissiobas Ordförande se Republiken Grekland Finansministeriet Generaldirektoratet för tullar och avgifter Direktorat 19 för tullar Procedur frågor Avdelning 1 och 3 Till Justitieministcriet Statens revisionsenhet Sektor 4 Patision 34 106 82 Athen Fax: 380 05 25 Kopia till Athen den 18 mars 199/ Y. 387/39 1. Generaldirektoratet för revision Direktorat 41 för offentligrättsliga förbindelser med Europaparlamentet Avdelning 2 och 3 Sina 2-4, 101 65 Athen 2. Justitieministeriet Ministerns kabinett Betr. Svar på revisionsrättens kontrollmemorandum om frizoner och systemet med varor som anländer sjövägen såsom det tillämpades under perioden 9-13 september i hamnarna i Pireus och Thessaloniki. Era skrivelser: 14/97/17-1-1997; revisionsrättens skrivelse 2465/6-2-1997; Greklands revisionsrätt Som svar på ovanstående memorandum vill vi meddela följande: A. FRIZONER Innan vi tar upp varje punkt i memorandumet vill vi understryka att kontrollmekanismen i frizonerna inte enbart bygger på lagerbokföring utan också på övervakning av själva området liksom frizonernas infarter och utfarter (artikel 168. 1-3 i rättsakten)1. Även om lagerbokföringen spelar en betydande roll för tullkontrollen, utgör den en Förordning 2913/92 (I. 302) Vf i för varor genom samtidigt frizonerna som passerar kontroilmekanisrn som är etablerade i Pireus och Thessaloniki till det ögonblick då de hämtas av personer utanför frizonerna. kompletterande Med stöd av denna allmänna princip vill vi svara följande på de anmärkningar som framförs i revisionsrättens tidigare nämnda memorandum. De operatörer är hamnstyrelserna, vilka i egenskap av juridiska personer i offentlig rätt lyder under olika lagar och bestämmelser. Styrelserna för hamnarnas drift och svarar administration. Hanteringen av inkommande varor består i att magasinera de varor som kommer till hamnarna fram frizonerna. Vårt ministerium har ansvar för frizonernas verksamhet ur tullsynpunkt, eftersom frizonerna med tanke på administration och drift utgör en del av de hamnar där de har etablerats av handelsministeriet. Ur revisionsrättens memorandum kan man utläsa den slutsatsen att varor som kommer till frizonerna inte kontrolleras såsom de borde. Trots tillfälliga brister på grund av personalbrist eller bi 1st på lämplig infrastruktur anser i frizonerna är mer omfattande än som vi betjänar tullområde tullbestämmelserna utrikeshandeln. Till de olika anmärkningarna från revisionsrättens revisorer vill vi göra följande kommentarer: inom ministeriet att styrelser » under tullkontrollerna huvudsakligen överinseende ovannämnda kräver under lyder inom som och ett 1. Frizonen i Thessaloniki Anmärkningarna i memorandumet mot frizonen i Thessaloniki gäller - hur lagerbokföringen sker - att omlastningsvaror inte registreras i lagerbokföringen - att intyg av tullkaraktär utfärdas för gemenskaps varor 1. 1 Lagerbokföringen Enligt punkterna 14-18 i memorandumet säkerställer inte lagerbokföringen tullkontrollen av följande skäl: den registreras transportdokument a) Registreringen av containrar innehåller mycket få uppgifter om varorna i containrarna (punkt 15). På detta vill vi svara följande: Lagerbokföringen hos hamnstyrelsen i Thessaloniki omfattar två böcker som verifieras av Thessalonikis andra tullmyndighet som är den som har ansvaret för kontrollen av frizonen i Thessaloniki. containrarna, medan boken ena I transportdokument för varor som anländer i konventionellt emballage registreras i den andra. Varje registrering måste innehålla de uppgifter som avses i artikel 817 i rättsaktens tillämpningsbestämmelser. I undantagsfall, nämligen då det handlar om containrar som innehåller många slags varor och på villkor att de är plomberade på ett sätt som beskrivs i transportdokumenten, är det av administrativa skäl tillåtet att inte räkna upp samtliga varor utan bara göra en anteckning "diverse". Vi tror att denna avvikelse inte innebär någon väsentlig överträdelse av bestämmelserna. eftersom tullkontrollen, såsom tidigare nämndes, inte bygger enbart på lagerbokföringen utan också på övervakning av själva området liksom tillfarter och utfarter. Med tanke på att varorna i containrarna är avsedda för andra personer skulle en fullständig beskrivning för 3<f av innehållet utgöra ett allvarligt hinder för operatörens administrativa verksamhet och förvanska syftet med frizonen som ju är att underlätta utrikeshandeln. Tullen har möjlighet att kontrollera de transportdokument som avser containrar och inte innehåller en fullständig beskrivning av varorna. Om containrarna inte är försedda med ovannämnda plomberingar, måste containern öppnas och en fullständig beskrivning av varorna göras. b) Det tillämpade systemet förmår inte garantera upptäckt av otillåten konsumtion eller användning av varor eller varors försvinnande (punkterna 16,17). På detta vill vi svara följande: Eftersom alla varor lagerbokförs, upptäcks alla former av otillåten konsumtion och användning av varor liksom varors försvinnande. Vilka varor som transporteras inte beskrivs i lagerbokföringen, konstateras då tulldeklarationen underkastas ett tullförfarande. På grundval av beskrivningen i deklarationen kontrolleras då vad som finns i containrarna samt att containrarnas plombering är obruten. i plomberade containrar och som c) Det sker ingen kontroll av om kopiorna av de godslistor som lämnas till tullen är kompletta (punkt 18). Pä detta vill vi svara följande: Kopior av godslistorna eller andra transportdokument över varor som kommer till frizonen lämnas in efter det att dessa har lagerbokförts. I och med registreringen har operatören ansvaret för innehållet i transportdokumentet. Om lådan eller containrarna har utsatts för våld eller plomberingen är bruten, kontrollerar operatören innehållet och upprättar en skrivelse. På detta sätt identifierar tullen, i enlighet med artikel 176. 1 i förordningen, de varor som har anlänt till frizonen och som lämnar denna på föreskrivet sätt. 1. 2 Kontroll av varor som är avsedda för omlastning (punkterna 19, 20). inom sker av varor Enligt artikel 176. 2 i förordningen måste tillhörande dokument finnas tillgängliga för tullmyndigheterna om omlastning frizonen. Den korta lagringsperioden i samband med omlastningen utgör en del av omlastningen. Med stöd av denna bestämmelse registrerar hamnstyrelsen i Thessaloniki inte containrar som enligt transportdokumenten skall lastas om till ett annat fartyg. Transportdokumenten hanteras av hamnstyrelsen, eftersom detta organ såsom tidigare nämndes har ledningsansvaret för hamnen och följaktligen är borgensman för en riktig hantering av de varor som är avsedda för omlastning. Trots detta har tullkontrollen och övriga tullorgan som utövar kontroll möjlighet att få tillgång till dessa handlingar. De varor som skall lastas om måste finnas på en särskild plats där det är möjligt att kontrollera dem. De varor som skall lastas om och följaktligen inte lagerbokförs liksom alla andra varor som inte lagerbokförs får inte lämna frizonen landvägen, eftersom all utförsel kräver tillstånd från operatören (hamnstyrelsen i Thessaloniki). Av tillståndet skall framgå bl. a. bokföringsnumret på det magasin varifrån varan kommer. Om en vara flyttas till utförselstället utan utförseltillstånd eller om magasinets bokföringsnummer inte anges i tillståndet, är det förbjudet att föra ut varan med risk för att repressiva åtgärder annars vidtas. Det säger sig självt att all utförsel av varor från andra ställen på området till gemenskapens tullområde utgör olaglig införsel. 1. 3 Intyg om varornas status (punkterna 21-23). fjärde artikel 313. 2e enlighet med a) I enlighet med artikel 170. 4 i förordningen utfärdar tullmyndigheten, efter ansökan från vederbörande, intyg av vilket framgår om varorna i frizonen har gemenskapsstatus eller inte. förordningens I b) genomförandebestämmelser anses de varor som transporteras med båt direkt till frizonen som icke gemenskapsvaror och deras gemenskapskaraktär måste bevisas i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 314-323 i tillämpningsförordningen. På grundval av dessa bestämmelser har den grekiska tullstyrelsen fastställt ett förfarande för att kunna påvisa gemenskapsstatusen hos varor som transporteras med båt direkt till frizonen. Utförseln av gemenskapsvaror förfarandet om bevis av gemenskapsstatus på grundval av intyget om tullstatus, till vilket måste fogas det föreskrivna gemenskapsstatusintyget T2L eller annan likvärdig handling. Detta förfarande garanterar kontroll av handlingarna och förhindrar olaglig verksamhet. lyder under strecksatsen i 2. Frizonen i Pireus 2. 1 Lagerbokföring (punkterna 24, 25) Liksom i Thessaloniki utövar i Pireus hamnstyrelscn operatörsfunktionen för lagringen av de varor som anländer till frizonen. Inget annat organ har beviljats tillstånd att sköta lagerbokföringen i Pireus. Det sätt på vilket hamnstyrelsen i Pireus sköter lagerbokföringen stämmer överens med det som tidigare beskrevs för hamnstyrelsen i Thessaloniki. Följaktligen gäller det som sades i 1. 1 också för lagerbokföringen i frizonen i Pireus. Transportdokumenten registreras i två allmänna böcker beroende på transportsättet. En allmän bok omfattar varor som transporteras med båt, medan den andra gäller varor som transporteras landvägen. Inte i någon av böckerna förekommer någon fullständig beskrivning av varorna. Varje registrering av varor innehåller uppgifter om den särskilda hanteringen av varorna, med alla detaljer. Därför är det möjligt att följa transporten av varorna, eftersom den allmänna boken hänvisar till de särskilda lagerbokföringsböcker som förs i lagerlokalerna eller på andra platser där varorna förvaras. 2. 2 Inkassering av avgifter vid användning, konsumtion eller bortförande av varor som förvaras i frizonen (punkterna 26-31). Tull förvaltningen tillämpar de bestämmelser som reglerar uppkomsten av tullskuld, följaktligen bestämmelserna i artikel 205 i förordningen. Den skillnad mellan den åttonde tullmyndigheten och hamnstyrelsen som nämns i punkt 28 tillskrivs felaktiga uppfattningar hos den senare enligt vilka frizonen utgör främmande inte kan uppkomma för varors försvinnande. territorium och Så snart som man inom ministeriet fick kännedom om den här tvisten, fick den åttonde tullmyndigheten instruktioner om tillämpa alla bestämmelser som reglerar sättet att inkassera de avgifter och skatter som motsvarar de varor som konsumerades, användes eller försvann i frizonen. Instruktionen utdelades genom dokument II 6198/102/19-11-96 och en kopia av detta bifogas. Hamnstyrelsen i Pireus svarar för lagringen av varor i egenskap av allmän lagringsplats och ansvarar följaktligen för avgifterna som alla andra tullskuld följaktligen 3S> personer. Inom ministeriet anser man det för närvarande inte lämpligt att återkalla tillståndet för att sköta lagerbokföringen, eftersom det är första gången ett sådant fall förekommer. Om emellertid hamnstyrelsen i Pireus i fortsättningen vägrar att betala utestående avgifter, måste frågan om att återkalla tillståndet för att sköta lagerbokföring aktualiseras på nytt. Ministeriet har inte krävt att hamnstyrelsen skall ta på sig ansvaret för obetalda avgifter, eftersom detta följer av gällande bestämmelser och inte är beroende av gäldenärens samtycke. De obetalda avgifter som nämns i bifogade kopia är de som har bekräftats av den åttonde tullmyndigheten och kommer att inkasseras enligt gällande bestämmelser. Hittills har vi inte fatt något besked om tullen har inkasserat dessa belopp. 2. 3 Kontroll av varulagren i frizonen (punkterna 32, 33) I enlighet med artikel 168 i förordningen bygger kontrollen av varulagren i frizonen på en kopia av det införseldokument som sänds till tullkontrollen. Operatören måste vid varje kontroll visa vilka varor som har utskeppats på grundval av tullens handlingar eller om det handlar om direkt utförsel, på grundval av operatörens dokument som innehåller det behöriga tullorganets noteringar. Med stöd av bestämmelserna i artikel 804 i genomförandeförordningen kontrolleras bokföringen i frizonerna i Grekland minst en gång om året. Kontrollen bygger på kopior av de transportdokument som tullkontrollen har fått sig tillsända och utförs av en kommitté på tre personer, i vilken ingår en tjänsteman från den regionala förvaltningen och tvä frän tullkontrollen. Kommittén undersöker om de varor som nämns i transportdokumentet har hanterats på ett juridiskt riktigt sätt enligt gällande tullbestämmelser. Om det konstateras att utförsel av varor har skett utan att föreskrivna handlingar föreligger, rapporteras det till tullkontrollen som svarar för inkassering av avgifterna. Om det finns lager kan stickprovskontroller göras. I frizonen i Pireus har det hittills inre rapporterats några allvarliga försummelser som skulle motivera att godkännandet av lagerbokföringen ifrågasätts. De brister som nämns i bifogade kopia blev inte kända vid kontroll av lagerbokföringen utan vid kontroll av varorna då deklarationen om att överföra varorna till den fria marknaden eller till ett annat tullsystem lämnades in. Att det förekom bristfälligheter i tillståndet återkallas, eftersom inte motivera att emballage eller containrar kan bristfälligheterna kan bero på orsaker som operatören inte råder över. I alla händelser är man från ministeriets sida uppmärksam på bristfälligheterna och om det konstateras att hamnstyrelsen är ansvarig för dessa, kommer frågan om förnyad prövning för att godkänna bokföringen att tas upp. Hamnstyrelsens juridiska tolkning enligt vilken styrelsen inte ansvarar för varor som försvinner, såsom nämndes ovan (2. 2), accepteras inte av ministeriet. 2. 4 Intyg om varornas gemenskapsstatus (punkterna 34-36) För dessa punkter gäller detsamma som för frizonen i Thessaloniki (punkt 1. 3) 3. Allmänt 1 Iistoriskt sett tillämpas lagen om frizoner i Grekland sedan början av 1900-talet. Den första frizonen etablerades i Thessaloniki 1914. Ar 1950 tillkom frizonen i Pireus, medan frizonen i Irakleion skapades 1958. frizonerna Fram pä annat fungerade 1995 som sätt till än föreskrivs i i Irakleion begärde gemenskapslagstiftningen. Konkret innebär det att frizonen ansågs vara främmande territorium och därför byggde kontrollen av varorna på att godslistor lämnades in till tullen som följde varornas rörelse och ersatte godslistan med tullhandlingar för utförsel från frizonen. Detta ledde till uppfattningen att varor som försvann från frizonen inte gav upphov till tullskuld. Fr. o. m. maj 1995 har tillstånd att svara för lagerbokföring beviljats hamnstyrelsen i Pireus och Thessaloniki, vilka ensamma sköter magasineringen i frizonerna. Hamnkontoret inte tillstånd att svara för lagerbokföring och följaktligen begärde ministeriet att denna frizon skulle strykas från bilaga 108 i genomförandebestämmelserna. Detta fick till följd att förordningen för en viss tid inte har gällt för hamnen i Irakleion. Därefter ansökte hamnkontoret i Irakleion om tillstånd att svara för lagerbokföring och begärde samtidigt att frizonens gränser skulle flyttas så att kajerna för avlastning och lastning av varorna skulle ligga utanför frizonen. Driften i frizonen skall börja när instruktioner har meddelats för hur verksamheten skall bedrivas. Enda administrativa enhet med tillstånd att sköta godshanteringen kommer att vara hamnkontoret i Irakleion, vilket liksom hamnstyrelsen i Pireus och Thessaloniki är en juridisk person i offentlig rätt underkastad handelsministeriets tillsyn. För den del av hamnen som inte ingår i frizonen tillämpas gällande regler för transport och tillfällig lagring av varor. B. HANTERINGEN AV VAROR SOM ANLÄNDER MED BÅT Beträffande punkt 39 som gäller användningen av informationshandling (T. C. 12) som föreskrivs i artikel 313 i genomförandeförordningen har vi fått besked från de behöriga tullmyndigheterna på den plats där kontrollen skedde på uppdrag av ovannämnda enhet att de inte delar bedömningen att det rådde förvirring då det aktuella dokumentet diskuterades. Tvärtom anser de att det förekom ett meningsfullt åsiktsutbyte mellan tulltjänstemännen om den konkreta handlingens inspektörerna och de behöriga trovärdighet att betyga gemenskapsstatusen hos varor som transporteras från och till en hamn inom gemenskapen. I alla händelser var åsiktsutbytet av betydelse för att belysa båda parters uppfattningar. Beträffande frågans innebörd är de problemställningar som tullen tog upp korrekt återgivna i motsvarande del i memorandumet. Beträffande punkt 50 i memorandumet vill vi poängtera att det på grund av infrastrukturen i hamnarna i vårt land ännu idag av driftsskäl är nödvändigt i vissa fall med införsel också av gemenskapsvaror till frizonerna, vilket medför att bestämmelserna i artikel 38. 5 i gemenskapens tullkodex inte kan tillämpas. N. Glentzis Direktör Joo IRLAND Revisionsrättens årsrapport for 1996 Irlands svar på revisionsrättens iakttagelser VOLYM I - ÅRSRAPPORT FÖR BUDGETÅRET 1996 KAPITEL 1 - EGNA MEDEL Punkt 1. 10 c och 1. 17 De iakttagelser beträffande Irland som återges i punkt 1. 10 c avser summor som satts in i avvaktan på ett korrekt fastställande av de utestående tullavgifterna. Det har bekräftats att åtgärder vidtagits för att de summor som berör egna medel regelbundet granskas så att de bokförs inom de tidsfrister som fastställts i gemenskapslagstiftningen. Punkt 1. 21 och 1. 22 I punkt 1. 21 hänvisas till "säkerhetsarrangemang" som avser fysisk säkerhet genom inhägnade frizoner med övervakade in- och utfartsplatser, men att det skulle finnas bristande eller otillräckliga tullkontroller inom frizonerna i Irland är inte korrekt. Kontrollerna av frizonerna i Irland är helt tillräckliga för att skydda gemenskapernas egna medel och liknar i själva verket dem som enligt gemenskapens bestämmelser tillämpas på tullförfaranden såsom lagring, som innnebär en kombination av fysiska kontroller och dokumentkontroller som genomförs på grundval av en riskanalys. Som kommissionen tidigare har meddelat håller förslag för att ändra gemenskapens bestämmelser på att utarbetas som skall göra det möjligt för alla medlemsstater att tillämpa den typ av kontrollsystem som tillämpas på Irland. Punkt 1. 35 De irländska myndigheterna anser att det enligt artikel 97. 2 b i gemenskapens tullkodex är klart tillåtet att Hytta varor från infärtsplatsen i Irland till frizonerna, vilket skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa förenklade förfaranden för varor som inte skall föras till en annan medlemsstats territorium. Myndigheterna konstaterar emellertid att kommissionen anser att det i gemenskapslagstiftningen inte tillåts att garantin överförs till frizoner enligt de förenklade förfarandena och myndigheterna kommer, med förbehåll för ytterligare diskussioner med kommissionen, att granska nuvarande förfaranden. Det är viktigt att framhålla att det inte finns några exempel på förluster av gemenskapsmedel eller några överträdelser av det förenklade förfarande som Irland använder för aktörer eller transportföretag, och att detta har kontrollerats vid de grundliga undersökningar som tullmyndigheterna då och då genomför. Punkt 1. 42 Före 1997 bestod de förfaranden som tillämpades i Irland av regelbundna kontrollbesök av tullmyndigheterna hos aktörerna i Shannon. Dessa kontrollbesök innebar grundliga lagerbokföringen. undersökningar av enskilda Tullmyndigheterna från dessa besök och de utförda undersökningarna, vilka kunde uppvisas för revisorerna under deras besök. transaktioner och granskning av förde noggranna protokoll -foZ De irländska myndigheterna anser alt dessa kontroller är helt tillräckliga för att skydda gemenskapens egna medel. Sedan januari 1997 har ett nytt granskningsförfarande generellt införts i de irländska tullmyndigheternas förvaltning där, på grundval av en riskanalys, specialiserad tullpersonal genomför en intensiv granskning av aktörernas samlade förbindelser med tullmyndigheterna. Dessa förfaranden tillämpas också i samband med frizonsoperatörer. En kopia av den granskningshandledning som utarbetats för att hjälpa kontroll personal som handhar det nya granskningsförfarandet har lämnats till kommissionen. Punkt 1. 51 av irländska myndigheterna har efter revisionsrättens anmärkningar genomfört De förändringar skall emellertid påpekas att det berörda tullövcrvakningskontoret under alla omständigheter var medvetet om de exakta villkoren för att bevilja tillstånd och övervaka genomförandet. Det bör också framhållas att de egna medlen inte utsattes för några risker vid dessa tillfällen. förfarandena. Det Punkt 1. 56 De irländska myndigheterna har vidtagit kompletterande åtgärder för att säkerställa att dessa problem inte uppstår igen. KAPITEL 3 - VEGETABILISKA PRODUKTER Punkt 3. 29 rådgivare anlitade under att granska datorsystemen för av arealstöd 1997 vid utbetalningar Irland och tillvägagångssätten sig på ett februari 1998 och identifikationssystem för jordbruksskiften. Projektet avslutades i inkluderade överenskommelser om förbättringar av förfarandena och systemen och en åtgärdsplan för 1998. Bland dessa ingår dagliga överföringar av uppgifter mellan systemen (dvs. kodning, scanningprocess, databas för identifikation av jordbruksskiften och en central datorenhet) och ett formellt spårningssystem vid fall av inspektioner. som grundar Den mer strukturerade inriktning som uppstod från denna granskning och inrättandet av en övervakningsgrupp som skall lämna rapporter om utvecklingen till det betalande organets vilken finansdepartementet företräds, kommer att öka garantierna för att EU:s krav uppfylls och iakttagelser samt från EU:s och nationella granskningsorgan tillmötesgås. "Accreditation Review Group rekommendationer högnivågrupp (ARG)", i Punkt 3. 46 för Dubbelkontrollerna inom systemet förbättrades under 1997, och för 1998 har följande åtgärder vidtagits för att underlätta dubbelkontroller mellan arealstöd och andra ordningar. Ministeriet för marina frågor och naturresurser har fått den fullständiga för att den nationella jordbruksskiften databasen skogsmyndigheten skall kunna dubbelkontrollera datauppgifterna om arealstöd. Man räknar också med att fas 1 i skogsinventeringssystemet kommer att installeras under 1998. Detta nya automatiska kontroller mellan skogsmyndigheten och uppgifterna om arealstöd på databasen för identifiering av jordbruksskiften. förväntas underlätta identifiering av (LPIS) system ^ 03 För 1998 har det lagts fram förslag om att ge de 36 lokala kontoren för programmet för skydd av landsbygdsmiljön (REPS) tillgång till uppgifterna om varje jordbruksskifte som deklareras av sökande av arealstöd vid midsommartid 1998. Detta kommer att göra det möjligt för de lokala kontoren att identifiera sökande till programmet för skydd av landsbygsmiljön som inte har lämnat in stödansökningar och att dubbelkontrollera de jordbruksskiften som deklarerats på ansökningarna om arealstöd som faktiskt har lämnats in. Det optimala målet vore att ha ett system som automatiskt jämför uppgifterna. KAPITEL 4 - DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN - ANIMALISKA PRODUKTER Punkt 4. 45 Svårigheterna under 1996 hade till stor del övervunnits under 1997. Punkt 4. 49 Till följd av ikraftträdandet av lagstiftningen som genomför direktiv 92/102/EEG om identifikation och registrering av nötkreatur (som tidigare tillämpades för får och grisar) lämnades erhöll varje jordbrukare med nötkreatur i landet ett jordbruksregister. Varje nötkreatur hade redan ett identitetskort för flyttning inom Irland. KAPITEL 5 - EXPORTBIDRAG FOR NÖTKÖTT Punkt 5. 35 en ny undersökning Mot bakkgrund av revisionsrättens oro har ministeriet för jordbruk och livsmedelsfrågor genomfört transport. Ursprungskontroller genomfördes vid de fyra anläggningar där nötköttet benades ur enligt förordning (EEG) 1964/82. Enligt villkoren i denna förordning, såsom de tillämpas i Irland, följs djuren med hjälp av exportbidragsregister från slakt, urbening och fram till enskilda förpackningar. Ursprungskontrollerna var vid varje tillfälle tillfredsställande. av omständigheterna kring denna De irländska myndigheterna kan med tillfredsställelse konstatera att det inte finns några tecken på att exportbidragen felaktigt utbetalats för detta varuparti nötkött. Vi stödjer emellertid revisionsrättens påpekande angående behovet av en harmonisering av de en veterinära veterinärundersökning. förfarandena. återimport genomgår tillfällig Irland all I KAPITEL 6 - EUROPEISKA REGIONALA UTVECKLINGSFONDEN Punkt 6. 22 Ministeriet för näringslivs- och handelsfrågor samt arbetsmarknadsfrågor vidhåller att de normala de och verkställande förvaltningarna är mer än fullgoda för att säkerställa att deklarationerna i rapporterings-, bokförings- avstämningsarrangemangen inom \oU samband med utgiftsredovisningen till EU är tillräckligt noggranna och korrekta. Alla de verkställande förvaltningarnas utgifter genomgår ett strikt och högt utvecklat system av kontroller och verifikationer. Detta system används vid alla betalningar för alla år oavsett om medlen kommer från statskassan eller från EU. Förvaltningarnas deklarationer har, i samband med utgiftsredovisningen till EU för det operativa programmet Industri, stämts förvaltningarnas av mot förvaltningarnas övergripande redovisningssystem. Frånsett interna kontrollsystem (t. ex. bidragssystemet), granskas de behöriga myndigheterna och de verkställande förvaltningarna av Irish Comptroller and Auditor General (C&AG). Vi medger att medan C&AG:s kontor inte har någon formell funktion vad gäller förvaltningarnas övergripande gemenskapens utgifter och undersöker förfaranden där de som beviljas gemenskapsbidrag ingår som en underordnad del. Till exempel, när C&AG granskar Forbairts övergripande räkenskaper, täcker de automatiskt de delar av Forbairts verksamhet som mottar EU-bidrag via det operativa programmet Industri. finansiering granskar den emellertid Delvis till följd av att liknande kritik tidigare uttalats har finansministeriet anlitat rådgivare som en del i en övergripande utvärdering över de förbättringar som behövs på genomförande- och spårnings- och för övervakningssystem för utgifter och genomföra lämpliga kontroller. att kunna utveckla förvaltningsnivå Anspelningen på "de många oriktigheter som upptäckts i betalningsansökningarna" är felaktig och missledande. De irländska myndigheterna protesterade mot en liknande iakttagelse i revisionsrättens preliminära rapport och i tidigare revisionsrapporter. Vi vet inte vilka konkreta oegentligheter som åsyftas när det gäller det operativa programmet Industri. Ett antal frågor har tagits upp i samband med det operativa programmet vid tidigare besök av revisionrätten och Europeiska kommissionens generaldirektorat XX, och enligt vår uppfattning har den berörda förvaltningen lämnat tillfredsställande förklaringar på alla frågor. Iakttagelserna i samband med utgiftsunderlaget avser den interna redovisningen i ministeriet för näringslivs- och handelsfrågor samt arbetsmarknadsfrågor. Det fanns inte möjlighet under revisionsrättens besök att stämma av vissa förvaltningars deklarationer endast utifrån ansökningarna om slutbetalning från ministeriets utgiftsredovisning. De båda förvaltningarna i fråga (Forbairt och An Bord Trachtala) bekräftade senare att ansökningarna om slutbetalning var korrekta och överensstämde med deras egna redovisade utgifter. De "officiella handlingar" som det hänvisas till i revisionsrättens rapport är de manuella beräkningar som krävs för att redovisa förvaltningarnas utgiftsdeklarationer för det operativa programmet Industri. När mer än en förvaltning är inblandad i en särskild åtgärd måste deklarationerna från Forbairt/IDA och Shannon Development kombineras. innehåller Vissa av dessa beräkningar, som lagts fram som officiella handlingar, korrigeringar eller ändringar. De styrker emellertid inte de "slutliga redovisade beloppen" som revisionsrätten uppger och de finns inte heller i handlingarna. De faktiska utgifterna styrks genom genom från förvaltningarnas egna kontrollsystem. utgiftsdeklarationerna förvaltningen slutligen och Ministeriet för näringslivs- och handelsfrågor samt arbetsmarknadsfrågor medger att utifrån de strikta synpunkter som revisionsrätten måste anta, innehöll de handlingar som granskades förvaltningarnas redovisningar och de siffror som slutligen bokfördes i årsrapporterna. Detta innebär inte inte alltid ett klart och uppenbart samband mellan hr att man kan dra några slutsatser om att det skulle finnas några brister, oegentligheter eller bedrägerier i de siffror som redovisats. Under påföljande kontroller av förvaltningarna bekräftades att siffrorna i de slutliga redovisningarna var korrekta och överensstämde med förvaltningarnas finansiella kontrollsystem, men det fanns inte tillräckligt med tid att fastställa detta under revisionsrättens besök. Det är också värt att notera att det manuella rapporteringssystem som användes för det operativa programmet för 1989-1993 och som gett upphov till stor del av revisionsrättens kritik har ersatts av ett databaserat system från och med inledningen av det operativa programmet 1994-1999. Punkt 6. 23 De irländska myndigheterna tillbakavisar den negativa bild av vad som på det hela taget var ett ganska väl genomfört och framgångsrikt program. De medger emellertid att inte alla revisionrättens slutsatser i utkastet till rapporten var utan grund och att den berörda myndighetens övervaknings-/konlrollfunktioner inte fungerade tillräckligt bra. I punkt 6. 23 anges att ingen granskning av bibloteksprojektet kunde utföras på grund av att ingen dokumentation fanns tillgänglig. Ungefär 50 % av utgifterna för projektet, vilket leddes av biblioteksrådet, gick till löner för marknadsförarens anställda och till de anställda i de sex bibliotek som deltog. Fastän en förteckning av totalt antal anställda, inte de mantimmar, ursprungliga lokaliseras. Biblioleksrådet hade haft timrapporterna som av misstag hade förstörts. Det var Télématiques projektledare som underrättade revisorerna om de förlorade ursprungliga timrapporterna och som erbjöd att vid behov lämna edsvurna skriftliga försäkringar. timlöner etc, limrapporterna, utifrån vilka uppgifterna tillgänglig under granskningen kunde sammanställts, fanns Den andra omständigheten i punkt 6. 23 angående Télématique är missvisande, nämligen att en exakt analys av de stödberättigade utgifterna per åtgärd och projekt inte fanns. Denna kritik tillbakavisades i vårt tidigare svar på revisionsrättens utkast till rapport. Alla enskilda projekthandlingar fanns tillgängliga under revisionsrättens besök i oktober 1996 och nedbrytningen av utgiftsbeloppen i den slutliga redovisningen kunde ha verifierats mot de enskilda handlingarna om den hade önskat göra detta. Vi medger att detta kan ha tagit lång tid men vi tillbakavisar påståendet att det fanns brister i verifieringskedjan. Projekthandlingarna utgör kontrolldokumenten. skall emellertid påpekas Det operativa programmet Télématique fungerade från 1991 till 1993 och är sedan länge avslutat. Det andra pågående gemenskapsinitiativ som förvaltas av Forbairt på ministeriet för näringslivs- och handelsfrågor samt arbetsmarknadsfrågors vägnar, såsom det operativa programmet för småföretag, är det sedan 1994 vedertagen praxis att ingen deklaration från uppdragstagare tas emot om det inte åtföljs av ett granskningsintyg. att när det gäller Punkt 6. 32 Under granskningen undersökte revisionsrättens företrädare åter igen de frågor som ursprungligen ställdes under 1994 av Europeiska kommissionens generaldirektorat XX - särskilt de svårigheter som generaldirektorat XX stötte på i samband med avstämningen av förvaltningarnas utgifter och ekonomiska redovisning med de deklarationer som inlämnats till EU för stöd inom ramen för det operativa programmet Industri. I en granskning som senare utfördes av en oberoende revisionsfirma på ministeriet för [o C näringslivs- och handelsfrågor samt arbetsmarknadsfrågors vägnar drogs slutsatsen att en tillräcklig avstämning kunde göras genom de befintliga systemen. Det positiva resultatet från denna granskning accepterades av kommissionen, men revisionsrätten insisterar fortfarande på att den inte kunnat spåra utgifterna från organets stödutbclalningssystem fram till de årliga utgiftsanspråken inom rimlig tid eftersom del "inte företogs någon systematisk avstämning". Detta är inte korrekt. Alla EU- dcklarationer har avstämts mot organets utgifter men detta kunde inte göras inom den tid som var tillgänglig för revisionsrätten. Det tog den oberoende revisorn flera veckor att kontrollera och stämma av alla utgifter på grund av det stora antalet inblandade organ och åtgärder och det manuella system som användes under åren i fråga (1989 och 1990). Del skall också framhållas att den ursprungliga granskningen som utfördes av generaldirektorat XX utsträckte sig till andra organ än IDA och Forbairt - men i revisionsrättens rapport hänvisas emellertid endast till IDA/Eolas och Forbairt, vilket ger intryck av att de frågor/problem som ursprungligen uppstod under 1994 och 1995 kvarstod inom dessa organ under 1996. Enligt vad vi känner till och vad gäller de berörda organen, finns inga utestående krav eller oegentligheter vad gäller granskningen av det operativa programmet Industri. förvaltningarna har uttryckt oro, som delas av ministeriet för De verkställande näringslivs- och handelsfrågor samt arbetsmarknadsfrågor, över det allmänt negativa intryck som ges i 1996 års rapport, särskilt eftersom detta helt står i kontrast till den återkoppling som revisionsrätten gav under sitt besök i oktober 1996. I synnerhet tas frågor, som enligt vår åsikt avslutades på ett tillfredsställande sätt endera under slutmötet med revisionsrätten eller i våra skriftliga svar, upp i texten igen. Den hårda tonen i texten står i direkt kontrast till det intryck som gavs under det slutmöte då revisionsrätten meddelade att de var imponerade av de system som fanns i drift inom IDA och Forbairt. Det bör framhållas att omfattningen och komplexiteten av det operativa programmet Industri och antalet verkställande organ som är inblandade gör det mycket svårt att säkerställa att fullständig dokumentation och information finns tillgänglig för avstämning av varje underåtgård under de få dagar som revisorerna normalt finns där - det finns över femtio underåtgärder och tretton myndigheter eller organ inblandade i det operativa programmet. Frånsett detta kommer den ansvariga myndigheten, ministeriet för näringslivs- och handelsfrågor samt arbetsmarknadsfrågor, att fortsätta att hålla en så nära kontakt som möjligt med revisionsrätten under besöken för att försöka undvika att negativa rapporter uppstår på grund av missförstånd eller tidsbrist. KAPITEL 8 - EUGFJ-utveckling Punkt 8. 26 En begäran om återbetalning har lämnats till det berörda företaget och kommissionen kommer att underrättas om fallets utveckling. Punkt 8. 38 Det är sant att den lokala förvaltningens administrativa register är ohanterligt och ministeriet för jordbruk och livsmedelsfrågor håller på att undersöka hur en datorisering skulle kunna förbättra tillgången och korshänvisning till registren. Detta skulle innebära \o\ att man får ta hänsyn till den mer avancerade utvecklingen av datoriseringen av reformåtgärderna gällande den gemensamma jordbrukspolitiken och de kompletterande åtgärderna. Angående programmen för förbättring av jordbruksföretag understryker de irländska myndigheterna att de sökande av investeringsstöd för jordbruksföretag är ansvariga för programmens genomförande. Punkt 8. 64 Ministeriet för jordbruk och livsmedelsfrågor delar inte revisionsrättens slutsatser i detta Efter att ha granskat handlingarna anser ministeriet för jordbruk och fall. livsmedelsfrågor fortfarande att en överenskommelse fanns mellan de inblandade parterna. KAPITEL 9 - DEN GEMENSAMMA FISKERI- OCH HAVSPOLITIKEN Punkt 9. 31 Irland tar till fullo på sig skyldigheten att meddela alla nödvändiga uppgifter om fiskeflottan till Europeiska kommissionen i enlighet med förordning 104/94 (ändrad version) och har i nära samarbete med kommissionen verkat för att nödvändig information lämnas i det format som begärts. En gemensam arbetsgrupp (med kommissionen) om överföring av uppgifter och deras kompatibilitet avseende den irländska fiskeflottans register inrättades under 1997 i syfte att lä uppgifterna om den irländska fiskeflottan att överensstämma i Irlands och EU:s register. Under slutet av 1996 uppnåddes en överenskommelse och bestämmelser håller pä att utarbetas för att kommissionen i framtiden effektivt skall få uppgifterna i tid. Punkt 9. 33 Situationen har ändrats sedan september 1996 eftersom Irland nu lämnat de begärda uppgifterna om den irländska fiskeflottans kapacitet till Europeiska kommissionen i en rapport om det irländska genomförandet av det fleråriga utvecklingsprogrammet FUP III (1992-1996). Irland håller på att utvärdera olika tekniker för att i framtiden lämna uppgifter elektroniskt till kommissionen. Punkt 9. 35 Irland önskar att standardiserade mätsystem för fiskebåtar skall medlemsstater och har underrättat Europeiska kommissionen om sina åsikter. införas i alla lo? VOLYM II- REVISIONSFORKLARINGAR KAPITEL 20 - EUGFJ OCH FISKERIUTGIFTER Punkt 20. 13 Det bör klargöras att attesteringsorganet inte låtit antyda att det fanns grunder för att misstänka riktigheten vad gäller ingående lager men att den uppgett att den inte kunnat verifiera dessa under granskningen 1995/1996 (efter årets slut). Organet uttryckte inga förbehåll för 1995/1996 års utgående lager eller för 1996/1997 års ingående och utgående lager. Behovet av snabbare inlämning av dokument från tjänstemän i köttanläggningar och kylanläggningar har framförts i BICS-projektet (Beef Intervention Computer Systems project) genom bättre förvaltningsrapporter och förbättrad övervakning vad gäller förseningar. I januari 1998 var den genomsnittliga tiden för inlämning av IB4 och IB8- blanketter 8 dagar respektive 7,8 dagar, vilket var en klar förbättring jämfört med tidigare perioder. Månadsvis avstämning för kylanläggningar. I november 1997 installerades en ny datoranläggning som möjliggör en automatisk avstämning av deklarationer från kylanläggningar och utbetalande organs redovisning. Den är nu fullt funktionsduglig. Detta kompletterade och påskyndade de avstämningsförfaranden som infördes under 1997, dvs. framställning av kvartalsredovisningar, tonvikt på att lagringsuppgifterna förs in i tid och ett detaljerat program för inventeringskontroll och lagerräkning (det senare går utöver kraven i förordningarna). Till följd av av BICS-projektet under 1997 producerar datasystemet nu riktiga, tillförlitliga uppgifter i lid som till fullo stöder interventionsåtgärderna. De frågor som dök upp under lagerräkningen vid de två lagren har rättats till av det utbetalande organet. Attesteringsorganet och kommissionens revisorer som deltog vid 1997 års lagerräkning drog positiva slutsatser av förfarandet. Redovisningssystemet för lagring av smör håller på att undersökas och det utbetalande organet handlar i enlighet med de rekommendationer som nyligen gavs av affärsrådgivare i frågan. fo3 ITALIEN SAMMANFATTNING OVER UPPFÖLJNINGEN AV REVISIONSRÄTTENS ÅRSRAPPORT FÖR BUDGETÅRET 1996 - ITALIENS SYNPUNKTER OCH ÅTGÄRDER KAPITEL 1 - EGNA MEDEL Finansiell förvaltning i medlemsstaterna Punkt 1. 9 - 1. 17 skall tas upp Punkt 1. 13 handlar om bokföringen av tullar som meddelats gäldenären men som ännu inte tagits ut, för vilka ingen säkerhet har ställts eller som har bestridits trots att säkerhet ställts. I gemenskapsrätten (förordningarna nr 1552/89 och nr 1355/96) föreskrivs att sådana tullavgifter i separata så kallade B-räkenskaper. Tidsfrister och tillämpningsföreskrifter för detta fastställs i de nämnda förordningarna i syfte att kunna kontrollera medlemsstaternas åtgärder för att uppbära egna medel, särskilt i de fall där bedrägerier eller oegentligheter förekommit. Det har konstaterats att vissa tullkontor i Italien tillämpar räkenskapsrutiner som inte står i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen. De bokför nämligen de ovan nämnda tullarna när de tas ut och inte när den betalningsskyldige underrättats. Kriterierna i gemenskapslagstiftningen har vid ett flertal tillfällen klargjorts i förklarande cirkulär till de behöriga myndigheterna, senast i cirkulär nr 274/D, refinr 1801/VIII av den 22 november 1996 och nr 1691/VIII av den 22 september 1997. Eftersom dagen för fastställandet av anspråk är den dag som i gemenskapslagstiftningen föreskrivs som registreringsdag eller den dag då de tullar som betalats efter de olika importdeklarationerna tas upp i tullens räkenskaper, preciseras det i cirkulär nr 274/D bland annat att "i händelse av tvist skall dagen för fastställandet av anspråk - dvs. då detta tas upp i de separata räkenskaperna - senast vara den dag då det första administrativa beslutet fällas (betalningsuppmaningen) genom vilket den betalningsskyldige underrättas om det belopp han skall erlägga, eller den dag då ärendet förs vidare till domstol, om detta sker i ett tidigare skede". I cirkulär nr 1691/VIII S. D. ges instruktioner för hur tullar inklusive påslag och efter revision skall tas upp i B-räkenskaperna som traditionella egna medel. För de tullar som efter en granskning i efterhand kan ge upphov till överklagande från en aktörs sida, och därmed också till en tvist i ett tullärende, anges klart och tydligt att de i B-räkenskaperna samma dag som underrättelsen skickas ut (en skall underrättelse om att fastställandet av anspråk har korrigerats eller en granskningsrapport), i vilken de tullar inklusive påslag som skall betalas ingår, och med vilken tullkontoret meddelar den betalningsskyldige detta belopp och infordrar betalning. Denna underrättelse är alltså det första administrativa beslutet för kontroll av de villkor som föreskrivs i fråga om fastställande av anspråk och följaktligen för registrering av egna gemenskapsmedel. Instruktioner för bokföring och fastställande av anspråk beträffande tullar som härrör sig i frän en granskning i efterhand av deklarationer bör innebära att förseningar tas upp JU fastställandet (ända upp till 24 månader) inte längre skall behöva förekomma. Det är just detta som revisionsrätten tar upp i punkt 10 b i sin rapport. Frizoner Punkt 1. 24, 1. 28, 1. 32 och 1. 39. Beträffande revisionsrättens konstateraranden i dessa avseenden bör det påpekas att de sedan tidigare kända synpunkterna på hur frizonen Trieste fungerar grundar sig på att det är Romfördragets inte lagstiftningen i gemenskapens tullkodex som tillämpas där. För att harmonisera dessa lagstiftningar är för närvarande ett regeringsförslag till nya bestämmelser under behandling, och när detta förslag antas kommer det inte längre att finnas någon grund för revisionsrättens kritik. lagstiftning och Tillämpning av gällande bestämmelser Punkt 1. 104. I det särskilda fall som revisionsrätten tar upp, import av videokassetter med uppgivet ursprung i Macao, bör det påpekas att till följd av ett meddelande från den behöriga enheten vid Europeiska kommissionen gav vi den 8 november 1994 via telex nr 6390/196/X S. D. till våra olika avdelningar instruktioner om att fastställda tullar inom ramen för generell förmånsbehandling skulle tas ut på videokassetter med uppgivet och kontrollerat ursprung i Macao eftersom intyget formulär A inte kunde anses ge rätt till den förmånstull som det ansöktes om. I dessa instruktioner ingick också att antidumpningstull skulle tas ut på denna import eftersom varorna i fråga i enlighet med reglerna för icke förmånsursprung måste anses ha sitt ursprung i Kina. Beträffande revisionsrättens påpekande att det inte har lagts fram en sammanfattning över anspråk som lokalkontoren fastställt och uppburit bör det understrykas att kontoren själva ansvarar för detta. KAPITEL 3 - DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADERNA - VEGETABILISKA PRODUKTER Åkergrödor Anmärkningarna beträffande det italienska agerandet i förvaltningen av åkergrödor är att betrakta som marginella. Man nämner särskilt den beräkningsmetod som ligger till grund för utformningen av regionaliseringsplanen. I detta avseende har myndigheterna endast använt sig av det underlag (jordbruksområden) och andra uppgifter som erhållits från Istituto Centrale di Statisliea (Statistiska Centralbyrån). Detta har redan påpekats för revisionsrättens tjänstemän under deras besök i Italien, och kan utan svårighet kontrolleras eftersom uppgifterna återfinns i I STAT: s årsrapporter. Därmed kan de behöriga myndigheterna i sin tur kontrollera detta i EUROSTAT:s databas. Planen i fråga godkändes för övrigt av de behöriga gemenskapsinstanserna i juli 1992. Därefter har inga ändringar eller tillägg gjorts, utom vad beträffar ett antal nya provinser som tillkommit. Detta är emellertid endast en formalitet som inte förändrar något i sak. Ml En viss eventuell överkompensation inom denna sektor kan förklaras av samverkande faktorer som påverkar konjunkturen på såväl världsmarknaden som på gemenskapens marknad. En långvarig otillräcklig tillgång på varor resulterade i markant ökande marknadspriser. Att detta skulle inträffa är naturligtvis omöjligt att förutse när man på objektiva grunder utformar en ekonomisk politik, och följaktligen kan man med facit i hand inte utkräva ansvar av någon för detta eller rikta kritik mot den som, med tanke på den dä rådande situationen i Italien och i Europa, hade till uppgift att genomdriva en radikal omorientering av jordbrukspolitiken. Det integrerade förvaltnings- och kontrollsystemet Anmärkningarna under punkt 3. 48 beträffande detta system är inte relevanta eftersom toleransnivån på 5 000 m2 för det första bygger på exakta tekniskt-vetenskapliga uppgifter från satellitövervakning, och för det andra har ansetts godtagbar av den gemenskapsmyndighet som ansvarar för det integrerade kontrollsystemet. Om man genom tekniska framsteg kan uppnå större exakthet i dessa mätningar kommer naturligtvis den ovan nämnda toleransen att omprövas. När det gäller anmärkningarna under punkt 3. 56 har den metod som används i Italien, dvs. att mäta hela landets yta med hjälp av antingen flygfoto eller satellitbilder under perioden efter det att ansökningarna lämnats in, och alltså inte då man gör en kontroll på platsen och har direkt kontakt med producenten i fråga, får i själva verket till följd att en anmälan 48 timmar i förväg blir meningslös eftersom jordbrukaren inte har någon som helst möjlighet till ändringar på mark som redan är fotograferad av myndigheterna. I samband med den kritik som i rapporten riktas mot framförallt Frankrike och Tyskland bör det framhållas att det italienska tillvägagångssättet är mer än tillfredsställande i jämförelse med vad som tillämpas på övriga håll i gemenskapen. Den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak ju förutom bestäms Prisnivån produktionsutfallet Tobaksmarknaden. De italienska myndigheterna delar inte revisionsrättens åsikt i fråga om tobakens kvalitet. Denna kvalitet har förbättrats, i synnerhet under de senaste åren, och de italienska sorterna Bright och Kentucky är mycket eftertraktade på marknaden. Som producentländerna vid ett flertal tillfällen framfört är det pris som bearbetaren betalar inte ett korrekt mått på tobakens kvalitet eftersom andra faktorer inverkar på prisbildningen. och av världsmarknadspriserna även av att förmånstullar tillämpas. Under några få år har dessutom alla skyddsåtgärder och åtgärder till stöd för marknaden avskaffats på ett drastiskt sätt (återbetalningar, interventionsåtgärder) och marknaden har varit tvungen att anpassa sig utan att ha något som helst "skyddsnät". En erforderlig omstruktureringsprocess utifrån en övergripande plan för denna sektor har heller inte kommit igång, i första hand på grund av något stöd inte kunnat komma i fråga - inte ens på nationell nivå - för att modernisera och slå samman anläggningar och för att omfördela kvoter. Detta skall ses mot bakgrund av dels förbudet mot stöd till tobakssektorn, dels stelheten i systemet med kvoter där man inte på ett smidigt sätt genom kompensationer och genom att producenter upphört med sin verksamhet inom tobakssektorn kunnat överföra kvoter så att nya, unga producenter kunnat etablera sig. De italienska myndigheterna instämmer däremot i kommissionens analys som mynnar ut i en anpassning av stödordningen och en ökning av det särskilda stödets omfattning i samband med nästa reform. Balans på marknaden och budgetläget. De stora stöd som beviljats inom tobakssektorn skall ses mot bakgrund av att denna sektor är mycket arbetskraftsintensiv i jämförelse med andra jordbruks verksamheter. Stöden bidrar till en hög sysselsättningsnivå i de områden som berörs och därigenom ger de också ett stort antal löntagare en högre inkomst. De uppskattningar som gjorts visar att det enbart i Italien finns ca. 180 000 arbetstillfällen (uttryckt i heltidsanställningar) där stöden till tobakssektorn direkt eller indirekt är av avgörande betydelse. Med tanke på den mycket låga självförsörjningsgraden finns det dessutom förutsättningar för att höja producentländernas kvoter, vilket relativt sett skulle fa gynnsammare sysselsättningseffekter än om det gällde att fa fram alternativa arbetstillfällen. lämna in de uppgifter Komplexiteten i den nya ordningen. Vi håller med om att ordningen är stel och komplex, och att det inte har funnits ett mera flexibelt och effektivt system med kompensationer och fördelning av kvoter. Tvärtom har den medfört en ökad administrativ belastning för medlemsstaten. Vi vill särskilt framhålla att under det första året efter det att grundförordningen hade antagits visade det sig att den innehöll ett motsägelse som är anledningen till att de kontroller som kommissionen påtalat inte har kommit till stånd. Å ena sidan föreskrevs det att medlemsstaterna senast under 1995 skulle bygga upp en från databas och att bearbetarna skulle ansvara för att producenterna som skulle ligga till grund för att beräkna kvoterna för 1993 och 1994. Å andra sidan gav man medlemsstaterna ansvaret för att kontrollera dessa uppgifter, samtidigt som de var upptagna med att bygga upp och konsolidera databaserna för att från och med 1995 kunna ge kvoterna direkt till producenten och på ett erforderligt sätt kunna kontrollera tilldelningen. Följaktligen kan man inte lägga myndigheterna till last att kontrollerna inte utfördes. Dessa har vidtagit alla försiktighetsåtgärder med tanke på de begränsningar som nämnts ovan. För övrigt har Italien alltid förespråkat mer omfattande och strängare kontroller genom att föreslå kontroller på platsen (vilket faktiskt tillämpats i Italien sedan 1993 och vilket kommissionen godkänt för övriga medlemsstater först från och med 1995 års skörd) och att man skall kunna vidta sanktioner för att få bukt med s. k. falska producenter och bearbetare som inte fullgör sina skyldigheter. Italien är ensamt om att i nationell lagstiftning ha fastställt krav och urvalsförfaranden för att godkänna bearbetare och har ihärdigt krävt ytterligare kontroller och sanktioner, inklusive att kriterierna för att anses vara producent skall bli tydligare så att man kan garantera en korrekt fördelning av kvoterna. Det bör också understrykas att med hjälp av flygfoto, som då fortfarande befann sig på experimentstadiet, och genom att jämföra uppgifterna i databasen med uppgifterna i fastighetsregistret och med andra uppgifter om åkergrödor, har ytterligare kontroller genomförts ända sedan de första åren efter reformen, såväl i lagren som ute på fälten. Att ett särskilt kontrollorgan för tobak inte inrättats har alltså inte fått till följd att kontrollerna blivit mindre stränga. Tvärtom, de har varit fullt tillfredsställande både kvalitativt och kvantitativt, vilket också kommissionens kontrollenheter intygat vid ett flertal tillfällen. Än en gång vill vi alltså betona att tobakens kvalitet kontrolleras i enlighet med bestämmelserna i gemenskapens gällande förordningar. Mc Om kommissionen anser det nödvändigt att införa ett system med ytterligare kontroller av i första hand kvaliteten blir det naturligtvis nödvändigt att inrätta ett kontrollorgan och se till att detta samfinansieras. andra verksamheter är omöjlig om man vill bibehålla Direkt inkomststöd. De italienska myndigheterna delar inte revisionsrättens uppfattning i fråga om inkomststödet. Anledningen är, som redan sagts ovan, dels att en omställning till samma höga sysselsättningsgrad, dels att kvaliteten inte kan hållas uppe utan lämpliga stödåtgärder. Vi är också av motsatt uppfattning i fråga om ett system som innebär återköp av kvoter, en sänkning av garantinivån och att producenter skall upphöra med sin verksamhet. Vi accepterar den reformförslag, under förutsättning att man gör de anpassningar som behövs för att ta hänsyn till varje producentlands särskilda förhållanden. I första hand bör systemet bli flexiblare och enklare, vilket kommer att underlätta generationsskiftet och leda till en önskad kvalitetshöjning. i kommissionens inriktning som finns KAPITEL 6 - EUROPEISKA REGIONALA UTVECKLINGSFONDEN Främjande av program som får stöd Punkt 6. 56. Övervakningskommittén för det fleråriga operativa programmet "Industri och tjänster" har valt att prioritera småskaliga projekt i åtgärd 2. 1 ("Selektivt stöd till investeringar och nyskapande i små och medelstora företag"), vilket också framgår av kommitténs protokoll från den 14 februari 1997. I enlighet med denna inriktning beslutade kommittén därefter den 16 december 1997 att resurser för åtgärd 2. 1 inte skulle beviljas för projekt som överskrider 18 miljarder lire (protokoll från den 16. 12. 1997). Kumulcring och överlappning av stöd Punkt 6. 63. Det är önskvärt att kommissionen gör en klarare gränsdragning mellan de olika fondernas verksamhetsområden när det gäller begreppet "första bearbetning", så att man därigenom kan undvika sådan eventuell överlappning av stöd som revisionsrätten funnit i Kalabrien. M£ KAPITEL 7 - EUROPEISKA SOCIALFONDEN Partners kap Punkt 7. 18. Övervakningskommittéernas sammansättning är följande: • Mål 1 • Mål 1 • Mål 3 • Mål 4 Mänskliga resurser: 58 medlemmar och observatörer, Fleråriga operativa program: 52 medlemmar och observatörer, 50 medlemmar och observatörer, 50 medlemmar och observatörer. Punkt 7. 19 d. Övervakningskommittéerna under mål 1 (Mänskliga resurser), mål 3 och mål 4 höll under 1996 följande sammanträden: • Mål 1 (mänskliga resurser): den 12 mars och den 14-15 oktober, • Mål 3: den 27-28 juni och den 14-15 november, • Mål 4: den 29-30 juni och den 23-24 oktober. Den privata sektorn Punkt 7. 26. De kurser som anordnats för stödberättigande under mål 4, även enligt den tolkning som kommissionen gör i sitt meddelande av den 15 oktober 1993. 1 avvaktan på att full klarhet skall råda i denna fråga har emellertid regionen Emilia Romagna tills vidare upphört med att under 1997 finansiera verksamheter med anknytning till säkerhetsfrågor. i säkerhetsfrågor uppfyller kraven Punkt 7. 27. Svårigheterna i fråga om den privata samfinansieringen av projekt som drivs av små och medelstora företag gäller förvaltningen av Europeiska socialfonden på gemenskapsnivå. De nationella och regionala myndigheterna i programmens genomförande följa den inriktning mot små och medelstora företag som beslutats och att ta sitt ansvar beträffande samfinansieringen från de ansvariga organens sida. förpliktar sig att Granskning av systemen Punkt 7. 42. Genom gemenskapens beslut K(97)1035/6 av den 23 april 1997 (SEM 2000) ändras systemet för att redovisa styrkta utbetalningar. Det föreskrivs att det här är frågan om de utbetalningar som verkligen gjorts under kalenderåret av de organ som ansvarar för yrkesutbildning (formulär 1 och 4), och inte de utbetalningar som gjorts av den slutlige stödmottagaren eller det offentliga organ som beviljar finansieringen, vilket tidigare var tillåtet. Även om arbetsmarknadsministern inte har givit uttryck för någon avvikande uppfattning framhöll han i meddelande nr 5446 av den 9 december 1997 till kommissionsledamoten Pådraig Flynn, att en omorientering mitt under pågående programperiod skulle förutsätta djupgående och omedelbara förändringar i förfarandena, vilket inte vore önskvärt i en redan komplicerad fas i Europeiska socialfondens verksamhet. Under de diskussioner som föregick godkännandet av SEM 2000-formulären försäkrade kommissionen att under programmens genomförande skulle medlemsstaternas institutionella, juridiska och finansiella särdrag respekteras inom ramen för partnerskapet, vilket också framgår av det ovan nämnda beslutet. För att denna fråga skall kunna lösas krävs det sålunda ytterligare MC fördjupningar av teknisk art, och det kommer att behövas en längre tidsperiod än vad som föreskrivs i beslutet för att man skall kunna genomföra detsamma. I fråga om gemenskapsinitiativen å andra sidan skall bevis på styrkta betalningar läggas fram med hänsyn tagen till de utgifter som de projektansvariga organen haft, vilket är helt träffades med kommissionen vid som programperiodens början. enligt den överenskommelse Nationell samfinansiering. 12 juli den efter 1996, Punkt 7. 52, 7. 56 och 7. 57. Den nationella samfinansieringen av Europeiska socialfondens program i Italien handlades av arbetsmarknadsministeriet utanför budgeten fram till den 31 december 1995, i enlighet med artikel 25 i lag 745/78 i dess ändrade lydelse. I enlighet med artikel 1. 72 i lag 549/95 skall från och med den 1 januari 1996 de medel som går till samfinansiering överföras till finansministeriet. Därför utfärdade finansministeriet överenskommelse med arbetsmarknadsministeriet, ett dekret om ett nytt system för finansiell förvaltning. Detta innehöll bestämmelser om samordning mellan de olika organ som är involverade. Det har sålunda uppstått en del förseningar i överföringen av resurser till regionerna trots att detta redan godkänts genom beslut i CIPE (kommittén för ekonomisk programplanering, med företrädare för de olika ministerierna). Under tiden har några regioner med egna medel i förskott vilka senare återbetalats av finansministeriet. De gjort utbetalningar bokföringsmässiga problem som blivit följden av denna överföring av befogenheter har man gripit sig an och kunnat lösa i ett samarbete mellan medlemsstaten och generaldirektorat V vid kommissionen. Det operativa programmet för regionen Sicilien under 1990-1993 uppvisar några särdrag. Begäran om utbetalning av återstoden av stödet för 1992 och 1993 och den därav följande omprogrammeringen är nu under behandling för godkännande av kommissionen. Även i detta fall har problematiken tagits upp och diskuterats med GD V. Punkt 7. 53. Angående metoder för att redovisa styrkta utgifter hänvisas till punkt 7. 42. Punkt 7. 54. För att de nationella anslagen skall ligga i linje med anslag från gemenskapen har CIPE på grundval av Europeiska socialfondens programplanering beslutat ompröva sitt beslut för 1994 och 1995. Detta nya beslut fattades den 18 revisionsrätten den 18 februari 1997 och december 1996, registrerades vid offentliggjordes i Italiens officiella tidning den 21 mars 1997. Den 18 december fattades även beslut lör 1996. Besluten för 1997 och 1998 fattades den 20 mars 1997, med hänsyn tagen till tidigare beslutade finansieringsplaner. Dessa åtgärder har gjort det möjligt att i tid föra över de nationella anslagen till regionerna. M\ KAPITEL 8 UTVECKLINGSSEKTIONEN VID EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET (EUGFJ) Kontroll av utgifter inom ramen för förordning (EEG) nr 866/90 Av EGT C 198 av den 18 november 1997 framgår det att revisionsrätten under 1996 granskat ett antal projekt som genomförs i enlighet med förordning (EEG) nr 866/90. Det rör sig förmodligen om granskningar av projekt som avser bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter inom de fleråriga regionala verksamhetsprogrammen i mål 1-områden. Vi har dock inte tillgång till några uppgifter om dessa program. Kontroll av utgifter inom ramen för förordning (EEG) nr 2328/91 till åtgärder som i utbetalningarna av jordbruksstrukturens effektivitet genom stöd Syftet med förordning (EG) nr 950/97 (tidigare (EEG) nr 2328/91) är i första hand att förbättra t. ex. förbättringsplaner i fråga om utrustning, unga jordbrukares etablering, jordbruksföretags räkenskaper, yrkesutbildning, samt kompensationsbetalningar i mindre gynnade områden. De förseningar som förekommit investeringsstöden och kompensationsbetalningarna beror på att det efter avslutandet av programperioden 1989- 1993 tog lång tid innan de nu pågående verksamhetsprogrammen för perioden 1994-1999 kunde komma igång. I vissa regioner dröjde det nästan två år, och detta gjorde det omöjligt att ta i anspråk de resurser som fanns tillgängliga för perioden 1994-1999. Eftersom anslagen hade förbrukats kunde man dessutom i många regioner inte klara av de fleråriga åtaganden gentemot jordbrukarna som man gjort före 1994. Det var alltså först efter det att de nya verksamhetsprogrammen godkänts som man i åtskilliga och kompensationsbetalningar i enlighet med förordning (EG) nr 950/97. • Investeringsstöd: under 1996 utbetalades LIT 147 155 063 819 vilket ledde till återbetalning av LIT 45 507 043 502, medan utbetalningarna för perioden 1994-1996 var totalt LIT 379 584 205 000 (LIT 292 100 095 000 för icke mål 1-områden och LIT 87 484 110 000 för mål 1-områden), vilket ledde till en begäran om återbetalning av totalt LIT 117 730 565 094 från utvecklingssektionen vid EUGFJ. investeringsstöd regioner bevilja kunde börja nytt på • Kompensationsbetalningar: under 1996 uppgick de till LIT 188 513 218 657, vilket ledde till återbetalning av LIT 105 405 948 459 (LIT 76 399 844 000 för icke mål 1-områden och LIT 112 113 373 000 för mål 1- områden); under perioden 1994-1996 utbetalades totalt LIT 308 183 894 000 (LIT 132 666 251000 för icke mål 1-områden och LIT 175 517 642 000 för mål 1- områden), vilket ledde till återbetalning av totalt LIT 166 081 521 000. faktiska utgifterna I tabell 8. 4 (utgifter för de viktigaste åtgärderna under utvecklingssektionen vid EUGFJ) saknas uppgifter från Italien för åren 1995 och 1996. Kommissionen har dock i vederbörlig ordning hållits informerad genom meddelandena nr 5205 av den 28 juni 1996 (beträffande utbetalningar under 1995) och nr 5016 av den 27 juni 1997 (beträffande utbetalningar under 1996). MJ Revisionsrätten hade begärt ett antal klargöranden i fråga om regionen Kalabrien, och som svar på denna begäran sändes ministeriets cirkulär nr 5196 av den 4 augusti 1997. KAPITEL 20 - ANALYS AV UTGIFTERNA UNDER GARANTISEKTIONEN VID EUCFJ OCH INOM FISKESEKTORN tanke på att Även om vi instämmer i att man från utbetalningsställena måste sända in sina årsredovisningar till kommissionen inom gällande tidsfrister blev vi en aning förbryllade över att bestämmelserna måste tillämpas så som kommissionen föreslår i det dokument som lades fram för EUGFJ-kommittén den 17 december 1997. De föreslagna procentsatserna är alltför höga, särskilt med förskottsutbetalningarna kommer att minskas redan från och med den 11 februari och att detta skall tillämpas på efterföljande månads förskott, dvs. på pågående åtgärder för vilka anslag skall beviljas ur nästa års budget som ju av olika anledningar kan visa sig bli endera högre eller lägre än året före. Vilka de finansiella följderna blir av eventuella sanktioner kommer att bero på hur marknaden utvecklas året därpå. Det är inte troligt att detta kan träda i kraft redan vid räkenskapernas avlutande för budgetåret 1997 eftersom avtal redan slutits med certifieringsorganen, och det skulle ha varit lämpligt om det i dessa kontrakt hade fastställts påföljder för förseningar i proportion till de sanktioner som föreslås. På goda grunder ställer vi oss också tveksamma till om de nedskärningar som anges i kommissionens dokument verkligen har någon betydelse om man inte i förväg exakt gör klart vad som avses med begreppet "allvarliga brister" i en dokumentation som ur kontrollsynpunkt befunnits vara ofullständig eller av undermålig kvalitet. Slutligen anser vi att kommissionen bör anta dessa bestämmelser genom en förordning, i linje med vad som föreskrivs om minskning av förskott till följd av att utbetalningar verkställts för sent och att föreskrivna tidsfrister därmed överskridits (förordning (EG) nr 296/96). MS NEDERLÄNDERNA NEDERLÄNDERNAS STÄNDIGA REPRESENTATION VID EUROPEISKA UNIONEN Nummer: 7638 Bryssel, 25 mars 1998 Herrmann Debrouxlaan 48 1160 Bryssel Telefon: 02-679 15 58 GD XIX Till: Europeiska kommissionen att: Edith Kitzmantel Biträdande generaldirektör Wetstraat 200 1049 Bryssel Ärende: Uppföljning av revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996 Inom ramen för den tredje fasen av SEM 2000-initiativet fastslås det att kommissionen av medlemsstaterna skall begära att dessa förklarar vilka åtgärder de har vidtagit med anledning av de påpekanden revisionsrätten har gjort i sin rapport, så att kommissionen kan ta hänsyn till dem i sin uppföljningsrapport till den budgetansvariga myndigheten. I skrivelse XIX/D/00573 av den 22 januari 1998 uppmanade GD XIX Nederländerna att senast den 15 mars 1998 lämna en reaktion på de påpekanden revisionsrätten gjorde i årsrapporten för 1996. Här nedan återfinns denna reaktion. Punkt 1. 10 Sent fastställande av egna medel Revisionsrätten konstaterar att i bland annat Nederländerna bokförs inte alltid de tullar som fastställts på basis av ofullständiga deklarationer inom rätt tidsfrist. En närmare undersökning pågår kring detta (jämför punkt 1. 63 nedan). Resultaten av den kommer att översändas omkring den 1 april 1998. Punkt 1. 63 Likvärdig ersättning vid aktiv förädling inte har anpassat Revisionsrätten konstaterar att Nederländerna förordningen om förädling enligt vad som sägs i gemenskapsrätten. Där så har varit nödvändigt har Nederländerna sedan dess beslutat om regler för att få praxis att stämma med lagstiftningen. Kommissionen begärde i skrivelse nummer XIX/D/00509 från Jean-Paul Mingasson mer djupgående underlag. Med anledning härav påbörjade Nederländerna en undersökning. Resultaten före den 1 april 1998. om möjligt meddelas kommissionen skall Punkt 3. 29 Arealstöd för jordbruksgrödor Revisionsrätten finner att den statistiska grunden för den ursprungliga beräkningen av basarealerna och avkastningarna inte är helt tillfredsställande. I förordning (EEG) J'U nr 837/90 fastställs de tillförlitlighetsmarginaler som måste beaktas när man bestämmer arealer och spannmålsproduktion för att garantera tillräcklig tillförlitlighet i statistiken. För arealerna skall standardfelen inte överskrida 1 % av den totala spannmålsarealen (eller 5000 hektar, enligt medlemsstatens val). Revisionsrätten påpekar att i en rapport från Eurostat till Europaparlamentet i november 1994 över de statistiska systemen för mätning av arealer, produktion och avkastning sägs det att endast Danmark, Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket kunde lämna statistik som var tillräcklig noggrann. Eftersom den statistiska osäkerhetsmarginalen inte anges i ovannämnda rapport kommer inte risken för över- eller underskattning av basarealerna och avkastning att kunna beräknas. Revisionsrätten säger att fall då basarealen inte anges får de viktigaste och de mest seglivade följderna för budgeten. Dessa kan ju skyllas på en ursprunglig överskattning av basarealen, bakom vilken den verkliga överskattningen döljs, och vilket innebär att medlemsstaterna slipper sanktioner. I förordning (EEG) nr 837/90 fastställs att den av medlemsstaterna tillhandahållna statistiken kan baseras på sammanräkningar eller stickprov. Vad gäller den information som baseras på stickprov ger förordningen ovannämnda föreskrifter om statistisk tillförlitlighet men för sammanräkningar finns inga föreskrifter. Den fastställda basarealen för Nederländernas grundas på sammanräkningar av arealerna, som hämtas från den årliga landmätningen. Eurostat tvivlar inte på tillförlitligheten och kvaliteten i de på detta vis erhållna areal uppgifterna. Det finns således ingen orsak att anta att den basareal som då tilldelades Nederländerna sattes för högt. Punkt 5. 32, 5. 33, 5. 34 och 5. 35 Tullkontroller/veterinärkontroller i nötköttssektorn Anmärkningarna görs med anledning av en undersökning som revisionsrätten gjort över behandlingen av från EG exporterade partier fruset kött, som av olika orsaker (delvis) återkom till EG. Detta nötkött utfördes med exportbidrag till Egypten. Syftet med undersökningen var att kontrollera om ett oriktigt exportbidrag betalats för den avvisade delen av köttpartiet. I februari 1997 utfärdade revisionsrätten en rapport över denna undersökning. Revisionsrättens slutsatser gällande Nederländerna är inte helt tydliga. Eftersom det inte heller går att utesluta att slutsatserna berodde på missförstånd inom revisionsrätten när förklarades det gällde bland annat organisationen av tull- och veterinärkontrollerna, återigen detta system noggrant i skrivelse nummer DA97/259 av den 14 augusti 1997 (kopia bifogas). Vad det verkar av årsrapporten - i vilken det tycks som om man inte tar någon hänsyn till de nederländska anmärkningarna - har revisionsrätten inte reagerat på denna skrivelse. Med tanke på det ovanstående och kommissionens svar på årsrapporten (se nedan) vidtas inga ytterligare åtgärder. Nederländerna gläds åt att kommissionen i sitt svar till revisionsrättens anmärkningar lovar att bättre information till medlemsstaterna och enhetlig behandling i fall då produkter återsänds till EG måste åstadkommas. Nederländerna väntar på den av kommissionen aviserade undersökningen från UCLAF, som skall ske i de berörda medlemsstaterna i samarbete med behöriga myndigheter. Revisionsrätten påpekar i den nämnda rapporten för övrigt att det inte finns några tydliga gemenskapsföreskrifter över hur man skall gå tillväga när det gäller återsända partier. ATL Med anledning av de i årsrapporten under punkt 5. 35e nämnda upptäckterna, som resulterade i att de nederländska myndigheterna på begäran av revisionsrätten utförde en undersökning av en exporttransaktion hos ett nederländskt företag (som hade mottagit ungefar 0,1 miljon ecu i exportbidrag) har det ansvariga betalningsorganet sedan dess påbörjat ett återkravsförfarande mot det berörda företaget. Punkt 6. 62 Sammanslagning och överlappning av strukturfondsstöd I punkt 6. 62 behandlar revisionsrätten den dubbla finansieringen genom ERUF och ESF i sin av ett projekt besöksrapport rörande provinsen Flevoland. I mars 1997 gav Nederländerna följande reaktion på detta i en skrivelse till revisionsrätten: i Flevoland. Revisionsrätten gjorde även denna anmärkning får är vad sig påförd Uppförandet av Multi Service Centrum finansieras till 45 % av ERUF. Den hyreskostnad som Fackutbildningscentrumet i egenskap av förvaltare av centrumet årligen på nettogrundkostnaden, dvs. med avdrag av ERUF-stödet. Fackutbildningscentrumet måste hyra ut till tredje man för ungefär minimala kostnadstäckande taxor. Det förekommer att projekt som erhåller ESF-stöd genomförs på centrumet. Enligt provinsen Flevolands åsikt rör det sig inte om dubbel finansiering. Det är endast projektet (i detta fall en kurs) som far ESF-stöd. Om kursen inte skulle anordnas på Multi Service Centrum, utan på en annan plats, skulle projektet få samma belopp. nybyggnationen beträffar baserad Nederländerna anser att när det gäller tilldelningen av ESF-stöd till anordnare av kurser som ges på Multi Service Centrum, gör revisionsrätten fel när den betraktar detta som en dubbel finansiering. Punkt 6. 95 Initiativet för små och medelstora företag Enligt revisionsrätten försvåras utvärderingen av effekten av aktionerna av att inkonsekventa uppgifter angående antalet små och medelstora företag används. Det förvånar Nederländerna att revisionsrätten gör denna anmärkning först nu. I den besöksrapport från Flevoland som redan har kommenterats, fanns inte denna anmärkning med. Effekten av programmet rör framförallt sysselsättningen i Flevoland (tillväxt med 15 000 jobb) och tillväxt i regionens bruttoprodukt. Även i närmare kontakter med kommissionen har sysselsättningen i regionen hävdats som en viktig indikation. I programmet är antalet små och medelstora företag inget kriterium vid utvärderingen. Å andra sidan kan det påpekas att siffrorna över antalet små och medelstora företag i Flevoland finns till förfogande. Kvantitativa uppgifter över perioden innan de samlade i programplaneringsdokumenten och programplaneringsdokumenten siffrorna uppdateras varje år. fanns återfinns 9. 9, 9. 14 och 9. 45 FFU, PESCA och överensstämmelse med programmål Revisionsrätten konstaterar att vad gäller de finansiella instrumenten för utveckling av fisket (FFU) och gemenskapsinitiativet PESCA i Nederländerna (och flera andra medlemsstater) har starten varit svår och genomförandet har blivit försenat, och därför talas det om ett lågt utnyttjande av disponibla anslag. Revisionsrätten hävdar vidare att del planerade finansiella stödet från FFU för uppnående av målen i de fleråriga utvecklingsprogrammen (sanering av fiskeflottan) är klart otillräckligt. J2 Sedan dess har Nederländerna gjort stora ansträngningar för att snabba på genomförandet av stödflödet från såväl FFU som PESCA. Nederländerna delar inte revisionsrättens uppfattning att de nederländska saneringsåtgärderna är otillräckliga. För det första måste det framhållas att de nederländska saneringsföreskrifterna, som i andra medlemsstater, är frivilliga. För det andra är Nederländernas flottas ekonomiska situation sådan att fisket i allmänhet är kostnadstäckande eller vinstgivande. Tilldelning av mer pengar inom FFU- programmet leder inte till alt fiskekapaciteten behöver saneras. Nederländerna har gjort så mycket som möjligt för att sanera. Med detta för ögonen frigjorde man extra nationella medel med hjälp av det i början på 1996 tillsammans med sektorn beslutade "omstruktureringspaketet". Dessa medel är inte slut. Nederländska regeringen för diskussioner med sektorn om en uppföljning av saneringsföreskrifterna. Punkt 9. 30 Gemenskapens register över fiskefartyg Revisionsrätten konstaterar att i kommissionens rapport över genomförandet av de fleråriga utvecklingsprogrammen i slutet av 1995 kunde inga aktuella siffror lämnas för Nederländerna (och Italien) över de ändringar som hade ägt rum i fiskeflottan. Detta berodde pä att kommissionen sedan länge inte. hade fått några uppgifter om detta från Nederländerna. Sedan dess har Nederländerna översänt dessa uppgifter. Det nederländska flottbeståndet är således beaktat. Avslutning Nederländerna hoppas att kommissionen genom denna skrivelse får all erforderlig information. Vi står till ert förfogande för eventuella frågor eller kommentarer. Högaktningsfullt På den ständige representantens vägnar (underskrift) J. H. Vries Finansattaché Bilagor: JZ(, KOPIA FINANSMINISTERIET DIREKTORATET FÖR TULLFRÅGOR H. E. Ordforande Box 2500 EA Haag Algemene Rekenkamer Koning (Revisionsverket) 20015 Ert brev/Er rcf 23 mars 1997/281 R Var ref DA97/259 Haag 14 augusti 1997 Arende Egna medel, kontroll egyptiskt notkott Tillsammans med ovannämnda skrivelse sände ni oss revisionsrättens rapport av den 26 februari 1997, nr F11117N/BM/FB WP97-301, med anledning av kontrollen av (åter)import av nötkött från Egypten. Behandlingen av denna rapport har tyvärr tagit längre tid än normalt. Rapporten ger oss anledning att göra följande anmärkningar. Inledning av och tullförfarande kontrollerades Revisionsrättens rapport innehåller resultaten från den kontroll som sägs ha gjorts den 14 oktober 1996 hos de nederländska tull- och/eller veterinärmyndigheterna i Vlissingen för att undersöka under vilka omständigheter en (åter)import av fruset nötkött av gemenskapsursprung, som avvisades av Egypten mellan 1993 och 1996, placerades under och ett veterinärmyndigheterna. Den 14 oktober 1996 skedde dock ingen kontroll hos de nederländska tull- eller veterinärmyndigheterna. Dock var det planerat att en kontrollgrupp från revisionsrätten skulle göra ett besök i Nederländerna från den 4 till den 8 november 1996. Denna kontroll begränsades emellertid till den 4 november. Under perioden som föregick kontrollen påpekade de nederländska myndigheterna vid ett par tillfällen att, för att kontrollen skulle bli välorganiserad, krävdes detaljerad information, eftersom det inte längre fanns några akter hos tullen i Vlissingen för kontrollperioden i fråga. Dessa uppgifter finns nämligen vid den centraliserade skatte/tulltjänsten i Apeldoorn. Inför besöket den 4 november gav revisionsrätten denna detaljerade information för endast ett fartyg. Tullen överlämnade denna akt under kontrollbesöket. nederländska tull- de Eftersom revisionsrätten inte ville lämna någon information i förväg om andra partier, avslutades kontrollen i brist på tillgängliga akter den 4 november. Emellertid bestämdes att revisionsrätten skulle skicka närmare uppgifter rörande övriga partier som skulle kontrolleras. En skrivelse i detta ärende av den 5 november 1996 från revisionsrätten (referens BM/FB/F10765N1) nådde Finansministeriet genom ingripande från Algemene Rekenkamer (Revisionsverket) först den 8 januari 1997. Den 17 februari 1997 överlämnade den nederländska förvaltningen dokumentationen till revisionsrätten. JZS Därefter mottog den nederländska förvaltningen kontrollrapporten som är daterad den 19 februari 1997. Med hänsyn tagen till ovanstående är det inte tydligt vad rapporten omfattar. Detta betyder att det blir betydligt svårare att reagera på rapporten. Framförallt är det oklart i vilken utsträckning revisionsrätten känt till och/eller tagit hänsyn till det material som ställdes till dess förfogande den 17 februari. Med tanke på den tidsrymd som förflöt mellan sändandet av den närmare informationen och dateringen av rapporten utgår vi från att ingen hänsyn har tagits till materialet. runt denna kontroll Hela förloppet inte med erfarenheterna frän tidigare kontroller. Att allmänna slutsatser dras på grundval av en så begränsad kontroll anser vi också vara obegripligt, eller åtminstone omotiverat. förvånar oss och överensstämmer Eftersom vi framförallt har intrycket att det sätt på vilket gemenskapslagstiftningen genomförs i Nederländerna inte har blivit helt tydligt följer här nedan en kortfattad redogörelse. Slutligen tas de specifika påpekandena i rapporten upp. För övrigt vill vi påpeka att tvärtom mot vad revisionsrätten tydligen menar, är det inte myndigheterna utan intressenterna för ett särskilt parti varor som placerar det under ett tullförfarande. Tillämpningsföreskrifter II. Tulltekniska Veterinärkontroller II. 1 Förordning (EEG) nr 3665/87 i förordning (EEG) nr 3665/87 kontroller I denna förordning fästställs bland annat bestämmelser som rör rätt till bidrag för export av jordbruksprodukter. De bestämmelser som är intressanta för den här undersökningen, nämns härvid: a. Bidraget betalas endast på skriftlig ansökan från exportören som lägger fram en exportdeklaration som stöd för ansökan (artikel 47 och 3). b. Bidrag skall endast beviljas för produkter som är av sund och god marknadsmässig kvalitet och för produkter som är avsedda som människoföda och vars egenskaper eller skick inte utesluter eller i betydande grad försämrar en sådan användning (artikel 13). c. Exportdagen skall vara avgörande när den exporterade produktens kvantitet, slag och egenskaper fastställs (artikel 3. 4). d. Produkterna skall ha lämnat gemenskapens tullområde i oförändrat skick inom 60 dagar (artikel 4. 1). e. Om produkten fraktas över hav betalas bidraget först sedan det är styrkt att exporten går direkt till en hamn i angivet tredje land eller om en hamn inom EU angörs, att det styrks att produkterna sänds vidare (efter omlastning) eller deklareras att produkterna inte lastas om där (artikel 6a). Enligt de nederländska myndigheternas åsikt gäller denna artikel inte produkter som kommer tillbaka från ett tredje land till EU. fi För betalning av ett rörligt bidrag gäller framförallt att produkterna skall ha importerats inom tolv månader till angivet tredje land i oförändrat skick (artikel 17). I oförändrat skick betyder härvid icke bearbetat skick (artikel 17. 2). 11. 2 Tulltekniska kontroller förordning tillämpning av (EEG) nr 386/90 utför Med tullen kontroller av jordbruksprodukter, för vilka exportbidrag begärs. Dessa kontroller gäller uppgifterna i exportansökan (sort, vikt, sund och god marknadsmässig kvalitet) och att produkterna lämnar gemenskapens tullområde i oförändrat skick (kontroll genom kontrolldokument T5). Tullen utför inga kontroller av importen till tredje land. Exportören har skyldighet att ge bevis för importen till det angivna (eller ändrade) tredje landet till det utbetalande organet som har ansvar för ansökan om bidrag (i detta fall Produktschap voor Vee, Vlees en Eieren, branschorganisationen för kreatur, kött och ägg). Det utbetalande organet granskar de inlämnade handlingarna och kan utföra kontroll i det mottagande landet. Om gemenskapsvaror förs ut från gemenskapens tullområde förlorar de enligt artikel 4. 8 i gemenskapens tullkodex (förordning (EEG) nr 2913/92, nedan kallad "tullkodexen") sin tullområde status som sådana. Om sådana varor återkommer underkastas de sådan tullövervakning som avses i artikel 37 av tullkodexen. Detta innebär i allmänhet att de bevakas under förvaring och transport hos tullen. Om de återförda varorna skall övergå i fri omsättning, tillämpas bestämmelserna enligt artikel 844 i tillämpningsförordningen till tullkodexen (förordning (EEG) nr 2454/93). till gemenskapens 11. 3 Veterinärkontroller Nedan redovisas allmänt hur den statliga myndigheten för kontroll av nötkreatur och kött {Rijksdienst voor de keuring van vee en vlees - RW) arbetar vad gäller sändningar av produkter, som inom EU har varit i fri omsättning, sänts till tredje land och därifrån kommer tillbaka till gemenskapen. Det gäller arbetssätt både för återkommande varor som transporteras vidare till tredje land och återkommande varor som återimporteras till en medlemsstat. Utgångspunkter för detta arbete är att - produkter som sänds från medlemsstaterna till tredje land måste uppfylla kraven i den gällande EG-lagstiftningen för de aktuella produkterna, - om bestämmelseorten för den återkommande sändningen är en medlemsstat, måste veterinära risker undanröjas, och - om bestämmelseorten för en återkommande sändning är ett tredje land och det är fara för människors och djurs hälsa, skall sändningen inte tas emot utan destineras. Myndigheten arbetar på ett sätt som är analogt med metoden i direktiv 90/675/EEG om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter som förs i gemenskapen från tredje land. Återkommande sändningar, som transporteras vidare till tredje land, behandlas som produkter i transit (från ett tredje land till ett annat). Återkommande sändningar, som har Nederländerna eller en annan medlemsstat som bestämmelseort, behandlas som produkter från tredje land. in De nederländska tull- och veterinärmyndigheterna har avtalat att tullmyndigheterna skall för kontroll av nötkreatur och kött om underrätta den statliga myndigheten återkommande sändningar av produkter som omfattas av vetcrinära bestämmelser. Importören måste uppvisa den återkommande sändningen för kontroll av den officiella veterinären vid gränsen tillsammans med ett produktkontrollintyg i enlighet med kommissionens beslut 93/13/EEG av den 22 december 1992 om veterinära kontroller vid gemenskapens gränskontrollställen av produkter från tredje land (förebild finns i bilaga B till beslutet) och medföljande veterinära intyg eller dokument. I produktkontrollintyget måste importören uppge bestämmelseorten för den aktuella sändningen. Beroende på bestämmelseort tillämpas olika förfaranden. A. Bestämmelseort tredje land Om sändningen är avsedd för tredje land följer den officiella veterinären det vanliga arbetssättet för sändningar med ursprung i tredje land och med bestämmelseort tredje land i enlighet med bestämmelserna i direktiv 90/675/EEG, framför allt artiklarna 7 och 12 i detta, som närmare utvecklas i kommissionens beslut 93/14/EEG om veterinära kontroller av produkter från tredje land i frilager, frizoner och i tullager samt under transport från ett tredje land till ett annat via gemenskapen. Detta arbetssätt innebär bland annat att man kontrollerar om produktmängden stämmer överens med uppgifterna på de medföljande dokumenten. Om sändningen mellanlagras måste detta ske skilt från produkter som är avsedda att släppas ut för fri omsättning inom gemenskapen. Lagringen sker då i ett frilager som förseglas av tullen. Förutom de allmänt gällande tulltekniska öppnings- och stängningsförfarandena i dessa lager övervakar den statliga myndigheten för kontroll av nötkreatur och kött införande, lagring och uttag ur fryshusen och fryshusens avdelningar. Dessa sändningar behöver enligt EG-lagstiftningen inte genomgå fysiska kontroller. Det behövs inte heller något nytt sundhetsintyg för transport till ett tredje land. När man misstänker oegentligheter i samband med en sändning produkter, genomför den officiella veterinären på gränskontrollstället en fysisk kontroll, eventuellt kompletterad med laboratorieundersökningar. B. Bestämmelseort EU-land Återkommande sändningar med bestämmelseort i Nederländerna eller ett annat EU-land, behandlas som produkter med tredjelandsstatus. Dessa produkter måste vid återinförsel i införsel av de aktuella produkterna eller EG uppfylla gemenskapens krav för bestämmelselandets speciella kontrollvillkor. Den officiella veterinären kontrollerar med utgångspunkt från de medföljande dokumenten och produktkontrollintyget sändningens bestämmelseort. Av dokumentkontrollen måste framgå att sändningen ursprungligen har skickats som veterinärt fritt handlingsbar till tredje land. Den officiella veterinären kontrollerar om sändningen överensstämmer med uppgifterna i de medföljande dokumenten. Dessutom kontrollerar veterinären att förpackningarna är identifierade, inte har öppnats eller skadats, och att de har (EU-)märken (om det krävs för de aktuella produkterna). Om produkterna inte har packats separat kontrollerar veterinären också den försegling av behållaren som myndigheten i ursprungslandet gjort. Veterinären avgör vid en fysisk kontroll om sändningen följer bestämmelserna i EG-lagstiftningen. På grundval av dessa kontroller beslutar den officiella veterinären om sändningen skall få föras in i EU. Sändningen tas inte emot om kraven inte är uppfyllda. Om bestämmelseorten är en annan medlemsstat, tas kontakt med de veterinära myndigheterna i det landet för att få kontrollvillkoren för sändningen. I enlighet med dessa villkor kontrolleras sändningen in i EU med den aktuella och om villkoren är uppfyllda medlemsstaten som bestämmelseort. De veterinära myndigheterna på bestämmelseorten får uppgift om när sändningen skickas. Därefter kontrolleras om sändningen verkligen får sändningen föras À'l<ï kommit fram till den aktuella medlemsstaten. Sändningen avvisas om de ställda villkoren inte är uppfyllda. C. Slutsats Revisionsrättens kontrollanter konstaterar att eftersom köttet var av gemenskapsursprung och vid den första exporten hade genomgått en fullständig veterinärkontroll, utfördes inte någon ny kontroll, oavsett de egyptiska myndigheternas avvisningsskäl. Samtidigt drar de slutsatsen att det, på grund av att någon ny veterinärkontroll inte utfördes, är omöjligt att säga något om de återutförda produkternas tillstånd. Med hänsyn till ovanstående anser de nederländska myndigheterna att sändningar av nötkött av gemenskapsursprung som återkommer från Egypten och därefter lagras i transit i ett frilager som förseglas av tullen i enlighet med gemenskapslagstiftningen, inte behöver genomgå veterinärkontroll för erhållande av sundhetsintyg. Man delar alltså inte revisionsrättens åsikt. III. Införsel av fryst kött, så kallade återkommande varor, via havet. 111. 1 Inklarering Alla fartyg som angör en nederländsk hamn inklareras. Vid inklareringen skiljer man på gemenskapsprodukter och icke gemenskapsprodukter. För icke gemenskapsprodukter som skall lossas upprättas ett Douane-11-dokument. Bland de varor som uppges i detta dokument, kan det röra sig om varor som tidigare förts ut ur EU, så kallade återkommande varor. Detta anges regelmässigt i Douane-11-dokumentet. Dessutom förekommer det att en föranmälan görs för återkommande varor. Om de återkommande varorna är produkter som omfattas av veterinära bestämmelser, får dessa anmärkningen tullen särskilt produkten och en veterinär kopplas in. icke EU-värdiga. På så sätt uppmärksammar 111. 2 Lossning Vid lossningen av återkommande varor genomförs en skärpt kontroll när det rör sig om produkter som omfattas av veterinära bestämmelser. Det görs skillnad mellan styckvarusändningar och sändningar i behållare. Skärpt kontroll är nämligen bara möjlig om man kan se den närmast omslutande förpackningen. Den skärpta kontrollen gäller varumängden, märken, nummer och varornas ursprung. På vissa orter sker lagringen genast efter lossningen i en lagerinrättning (fryshus). På andra orter måste produkterna transporteras en kort sträcka, eftersom alla fryshus inte ligger i lossningsområdets omedelbara närhet. III. 3 Lagring Frysta produkter lagras vanligtvis i fryshus. Dessa fryshus har tullstatus. Återkommande sändningar kött lagras i lager som med hänsyn till riskerna står under en noggrannare myndighetskontroll. Införandet i fryshusen sker med I. M. -7-dokument eller registeras av administrationen. Vid in(örandet genomförs regelbundet fysiska kontroller. Resultaten av dessa registreras. Vid kontrollerna används dessutom uppgifter om mängd och vikt från externa instanser, som arbetar på uppdrag av deklaranterna. 111. 4 Kontroll under lagringen - -! < -• '> Under lagringen genomförs kontroller utgående från dokument och med hjälp av företagets (sändnings)bokföring. Tvärtemot vad revisionsrätten hävdar i sin rapport används alltså lagerbokföring. En egen bokföring inom tullen är med hänsyn till ovanstående inte meningsfull och dessutom inte påbjuden enligt tullkodexea Alla lager (fryshus) står under myndighetsövervakning när arbete utförs där. När inga arbeten utförs i lagren, förseglas dörrarna av myndigheten. Myndighetsövervakningen i fryshusen kan sägas vara konstant eftersom tulltjänstemän hela tiden är närvarande. I veterinärt hänseende skärps kontrollen av icke EU-värdiga produkter. Detta innebär bland annat att sådana produkter måste lagras i för ändamålet särskilt utvalda utrymmen. Dessa utrymmen förseglas när inga arbeten utförs och står under myndighetsövervakning när arbeten utförs. Även den statliga myndigheten för kontroll av nötkreatur och kött utför kontroll under lagringen. III. 5 Behandling av lagrade varor Begäran om behandling av produkter tas aldrig upp utan föregående tillstånd från den statliga myndigheten för kontroll av nötkreatur och kött. Om behandlingen beviljas, sker denna under konstant tullövervakning. I sådana fall utför också den statliga myndigheten för kontroll av nötkreatur och kött ambulerande övervakning. III. 6 Uttag Uttag av varor ur fryshusen sker alltid med TI-dokument. Uttagen görs under ständig myndighetsövervakning. Uppgifter om den utförda kontrollen och resultatet av denna registreras alltid. III. 7 Kontroll vid avgången På de orter där detta är relevant, kontrolleras det avgående fartyget efter lastning och utskeppning. Samtidigt följs klareringsförfarandet enligt TI-dokumenten noggrant. IV. Särskilda anmärkningar beträffande rapporten IV. 1. Tullkontroller Under punkt 2 gör revisionsrätten ett antal anmärkningar beträffande tullkontrollerna i Nederländerna. (jämför framför allt med artikel 4. 8 Under a slår revisionsrätten fast att varorna, trots sitt ursprung i gemenskapen, behandlas som TI-varor. Tydligen anser revisionsrätten att detta är fel. Med hänsyn till i gemenskapsbeslämmclsema på området tullkodexcn) anser vi att varor som exporteras, i synnerhet varor som fått bidrag, bör behandlas som TI-varor (se också I V. 2 nedan). Utan en närmare motivering är obegriplig. revisionsrättens Under b hävdar revisionsrätten att tullen inte övervakar varorna i lagren och att den inte har någon lagerbokföring. Av vad som nämns under punkt II i denna fråga borde tydligt framgå att denna anmärkning, särskilt om ingen närmare information ges, är obegriplig. för Under c anmärker revisionsrätten att det inte finns något klarerings förfarande transitdokument som garanterar att samtliga varor förs ut. Vi anser att denna slutsats är felaktig. Klareringsförfarandet i tillämpningsförordningen. Utan en närmare motivering är anmärkningen obegriplig. anmärkning tullkodexen behandlas utförligt och i ^. 3 c Under d påpekar revisionsrätten att varorna har exporterats med ett TI-dokument och att de inte underkastats särskilda kontroller. Av vad som redan framgått, kan man inte annat än dra slutsatsen att varorna förlorat sin tullstatus som gemenskapsvaror, så att dessa bara kan transporteras åtföljda av TI-dokument. Dessutom utförs verkligen kontroller inom lagersystemet. Därför är dessa anmärkningar obegripliga om inget bättre underlag ges. IV. 2 Företaget BONIS International NV:s exporttransaktion Föregående anmärkning av till för att revisionsrätten efterforskningarna I en skrivelse av den 11 mars 1996 (ref. BMIF10145N1) begärde revisionsrätten upplysningar från Nederländerna beträffande bolaget BONIS International NV i Vlijmen, som hade exporterat en sändning nötkött till Egypten. Revisionsrätten hade indikationer på att I^gypten hade vägrat att ta emot denna sändning nötkött och att sändningen sänts till Antwcrpen. Man uppmanade Nederländerna att undersöka var sändningen fanns (se ifrågavarande skrivelse). I regel utför Nederländerna inte kontroller på revisionsrättens begäran. Eftersom det i det aktuella fallet möjligen rörde sig om oegentligheter, gjordes ett undantag från den regeln. Den 21 maj 1996 utförde allmänna undersökningstjänsten {Algemene Inspectiedienst) vissa efterforskningar reda på sändningens slutliga bestämmelseort. ta Jordbruksministeriets samordningsavdelning skickade den 16 juli 1996 en rapport med resultaten iz/961229). Vid de förberedande telefonsamtalen mellan samordningsavdelningen och revisionsrätten angående besöket i november 1996, ställdes flera gånger uttryckligen frågan om det fanns något samband mellan besöket vid tullstationen i Vlissingen beträffande återkommande nötkött från Egypten och rapporten om BONIS. Varje gång förnekades detta samband av revisionsrätten. rapport ges svar på Det bör påpekas att det revisionsrättens fråga om det återkommande nötköttets slutliga bestämmelseort, nämligen Irak. Rapporten är emellertid ingen redogörelse för den nederländska tullens och de nederländska veterinära myndigheternas från citat inte heller telefonsamtalen betraktas som någon sådan. Detta framgår också tydligt av det faktum att kontrollanten inte faster någon vikt vid dessa citat i sin slutbedömning av den aktuella sändningens bidragsberättigande. I den nu föreliggande rapporten med revisionsrättens iakttagelser tycks emellertid allmänna undersökningstjänstens rapport om BONIS utgöra det främsta underlaget för slutsatserna om arbetssättet inom den nederländska tullen och den statliga myndigheten för kontroll av nötkreatur och kött. Nederländerna beklagar att revisionsrätten använt BONIS-rapporten på ett sådant sätt. lösa i "slutanmärkningarna" kan enligt vår mening absolut i allmänna undersökningstjänstens arbetssätt. Ett (brev antal ref. Anmärkningar beträffande BONIS-ärendet De påpekanden som görs i rapporten beträffande BONIS-ärendet föranleder oss att göra följande anmärkningar. Man kan konstatera att den beskrivning som revisionsrättens kontrollanter ger innehåller ett antal felaktigheter. AsA av dålig kvalitet. Man (kod 75. 20. 91) kan inte dra rapporten hävdas att grund företagsrapport "dessa exportprodukter" avvisades av den egyptiska I allmänna hälsomyndigheten på undersökningstjänstens att exportprodukterna avvisades av den egyptiska hälsomyndigheten på grund av dålig kvalitet. Å ena sidan sägs att en del av sändningen avvisades på grund av en avvikelse av "bakteriologisk art". Å andra sidan sägs att en för låg procentandel magert kött i sändningen skulle vara skäl för avvisningen av en del av sändningen. Orsaken till avvisningen är därför inte klarlagd. I sammanhanget bör påpekas, att det vid införsel av nötkött i Egypten upprepade gånger har förekommit problem beträffande förhållandet magert/fett problematik. I rapporten hävdas också att hela sändningen avvisades. I verkligheten återkom bara en del av sändningen, nämligen 84 000 kilo av totalt drygt 344 000 kilo (nettovikt). av slutsatsen kött. Europeiska kommissionen känner denna till I rapporten sägs att varorna återimporterades till gemenskapen. Någon återimport skedde emellertid aldrig och inte heller tillämpades förordningen om återkommande varor. En del av den ursprungligen exporterade sändningen kom fysiskt tillbaka till Europa, lagrades i transit i ett fryshus i Vlissingen och transporterades vidare till Irak. Sändningen lossades inte heller i Vlissingen utan i Antwerpen. Därefter transporterades sändningen per lastbil till nämnda fryshus i Vlissingen. Kontrollanterna säger i rapporten att produkternas identitet inte kunde undersökas vid tullkontroller och veterinärkontroller under lagringen av produkterna eller vid tidpunkten för den slutliga exporten, eftersom ingen fysisk kontroll hade genomförts (räkning, kvalitetskontroll). Ovan har redogjorts för de förfaranden som tillämpas i fall där exporterade produkter kommer förfaranden bygger på gemenskapslagstiftningen på tull- och veterinärområdet. I det aktuella fallet har dessa förfaranden tillämpats. tullområde. Dessa till gemenskapens tillbaka Kontrollanterna påpekar att det veterinära exportintyget utfärdades av de nederländska veterinära myndigheterna på grundval av det första intyget som hade utfärdats i Belgien vid Egypten. Såsom klargjorts ovan, krävs enligt gällande gemenskapslagstiftning inte något sådant intyg för vidare transport till Irak. Det ursprungliga sundhetsintyget, som utfärdades vid exporten till Egypten, utfärdades inte av de belgiska utan av de nederländska veterinära myndigheterna. exporten till som nötkött flera rapportörerna har den nederländska kontrollmyndigheten konstaterat Enligt oegentligheter, bland annat det faktum att det nederländska sundhetsintyget utfärdades för Irak. I den nederländska kontrolltjänstens rapport konstateras i själva verket att myndigheterna i Irak i november 1994 till synes godtog ett sundhetsintyg som utfärdats för en export till Egypten. Ovan har redan förklarats att det för exporten till Irak inte krävdes något nytt sundhetsintyg. Det är därför inte fråga om en oegentlighet. exporterades Jordanien slutligen inte och till till etiketter, Följande kan sägas om de påpekanden i revisionsrättens rapport som rör uppgifter i dokumenten om olika transportfartyg och olika avnämare, liksom avvikande uppgifter på de ompackningen: land att andra avnämare och Självfallet medför en transport till ett annat tredje transportfartyg är inblandade, liksom att nya uppgifter lämnas på etiketterna vid ompackningen. I sammanhanget bör betonas att ompackningen av den återkommande kartongerna under satts som på delen av sändningen i det aktuella fallet skedde under övervakning av den nederländska tullen och de nederländska veterinära myndigheterna. Kontrollanterna drar slutsatsen att de nederländska myndigheterna inte hade genomfört någon kontroll av de till Irak exporterade varornas identitet och kvalitet. Denna slutsats delas inte av de nederländska myndigheterna. De nederländska tullmyndigheterna och veterinära myndigheterna enligt gemenskapslagstiftningen på dessa varor i transit. I det aktuella fallet innebar detta tullteknisk bevakning av I veterinärtekniskt hänseende innebar det dokument- och överensstämmelsekontroll (i detta fall genomfört av de belgiska veterinära myndigheterna på det yttre gränskontrollstället i Antwerpcn, där varorna lossades) och de veterinära myndigheternas övervakning under tullagringen. Förfarandena har närmare beskrivits ovan. identiteten under tullagringen och tulltransporten. genomförde kontroller krävs som de Till sist drar rapportörerna slutsatsen, att den påstådda bristen på kontroll av dessa varor medför att dessa produkter kan ha fått felaktiga fördelar vid tidpunkten för den slutliga exporten. Följaktligen skulle det åligga de nederländska myndigheterna att fordra tillbaka de BONIS. Vi har, med hänvisning till befintliga förfaranden, förklarat varför de nederländska myndigheterna anser att det inte finns några brister i kontrollsystemet. betalats bidrag som till Högaktningsfullt, STATSSEKRETERAREN FÖR FINANSIELLA FRÅGOR, Wilbelmus A. F. G. Vermcend MINISTERN FÖR JORDBRUK, NATURMINNESVÅRD OCH FISKE, Jozias Johannes van Aartsen PORTUGAL SVAR PÅ BREV nr 573 FRÅN EUROPEISKA KOMMISSIONEN KOMMENTARER TILL EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENS RAPPORT FÖR 1996 Som svar på den anmodan som framfördes i Europeiska kommissionens brev nr 573 (GD XIX) av den 22 januari 1998 lämnas följande upplysningar: VOLYM I - ÅRSRAPPORT FÖR BUDGETÅRET 1996 Kapitel 1 - Egna medel Punkt 1. 52 Revisionsrätten påpekar att det ekonomiska villkor som anges som skäl till aktiv förädling granskas på lokal nivå i Portugal i stället för på central nivå, där granskningen alltid borde göras. I syfte att göra granskningen av de ekonomiska villkor som anges av de ekonomiska aktörerna mera objektiv håller det på att utredas om samarbetsavtal kan ingås med de statliga myndigheter som har den bästa kännedomen både i fråga om de allmänna marknadsvillkoren och när det gäller tillgången på varor inom EU, skillnader i fråga om kvalitet och tekniska särdrag mellan gemenskapsvaror och icke gemenskapsvaror samt vilka priser som tas ut. Punkt 1. 60 Revisionsrätten påpekar att avkastningsgraden inte kontrolleras i efterhand av tullmyndigheterna i Portugal. För att förstärka den verksamhet som har bedrivits av tullkontoren i detta avseende håller det på att utarbetas en metodik för genomförande av kontroller, som skall ske genom den portugisiska Generaltullstyrelsens (Direccäo Geral das Alfåndegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo) system för förebyggande och beivran av bedrägeri, i syfte att uppskatta avkastningsgraden vid förfaranden för aktiv förädling i de fall tullen stöter på problem vid genomförandet av sådana kontroller. Kapitel 3 - Organisationen av marknaderna - Vegetabiliska produkter Punkt 3. 29 Revisionsrätten påpekar att den statistiska grunden för den ursprungliga beräkningen av basarealerna och avkastningarna inte är helt tillfredsställande i Portugal. Även om det medges att revisionsrättens synpunkt är befogad och att den tillgängliga marginalen mellan den portugisiska basarealen och den totala areal som ansökan om stöd 42$ gäller förefaller vara stor i jämförelse med de andra medlemsstaterna är det likväl angeläget att göra följande förtydligande: 1. Mellan regleringsåret 1993-1994 och regleringsåret 1995-1996 minskade denna marginal med 6%. Det är en normal utveckling som står i direkt samband med det faktum att ett större antal producenter erhåller stöd från år till år. 2. Om dessa siffror läggs till siffrorna för regleringsåret 1996-1997 kan det konstateras att under detta regleringsår uppgick den totala basareal som det ansöktes om stöd för till 892 923 ha, vilket gjorde att marginalen blev 15 %. 3. Den portugisiska basarealen på 1 054 000 ha fördelar sig i enlighet med förordning (EG) nr 1300/96 av den 5 juli 1996. På det portugiska fastlandet finns 808 300 ha icke bevattnad och 235 400 ha bevattnad mark. 4. Trots att under regleringsåret 1996-1997 den totala basareal för vilken stöd utgick var mindre än den portugisiska basarealen, konstaterades för höga siffror för den bevattnade arealen på det portugisiska fastlandet vilket ledde till att följande procentuella fördelning måste göras: Allmänna systemet Majsprodukter - 5. 02 % Allmänna systemet Producenter av andra bevattnade grödor - 47. 78 % Förenklade systemet Producenter av bevattnade grödor - 16. 73 % 5. De höga fördelningsprocentsatserna visar att det inte föreligger någon risk vare sig för en överskattning av basarealen eller för att överskridanden döljs enligt vad som anförs i revisionsrätten rapport. 6. Till sist vill vi påpeka att under regleringsåret 1997-1998 minskades den portugisiska basarealen till 1 040 810 ha, eftersom 13 214 ha överfördes till den särskilda reserv som är avsedd för boskap. Punkt 3. 46 Revisionsrätten påpekar alt i slutet av 1996 var databasen och det alfanumeriska systemet fortfarande inte tillräckligt utvecklade i Portugal, vilket gör det omöjligt att utföra effektiva administrativa kontroller, t. ex. dubbelkontroller. Revisionsrättens anmärkning beträffande Portugal avser markidentifiering. Som kommissionen meddelat användes detta system under 1996 i 49 prioriterade kommuner i Portugal medan användningen 1997 var heltäckande. Kapitel 4 - Den gemensamma organisationen av marknaden - Animaliska produkter Punkt 4. 45 Revisionsrätten påpekar att de tidsfrister som anges i det integrerade adminislrations- och kontrollsystemet varken har hållits i Portugal eller i de andra medlemsstaterna. J2C På den punkten är det viktigt att påpeka att samtliga krav för det integrerade administrations- och kontrollsystemet har uppfyllts men att den sista komponenten i detta, ett alfanumeriskt identifieringssystem för jordbruksskiften, först nyligen erhöll full driftstatus. Punkt 4. 49 i Portugal förfogar över de Revisionsrätten påpekar att de stora producenterna föreskrivna registren men att de mindre producenterna fortfarande har problem på det området. [EEG] nr 3887/92) utan något som helst stöd I Portugal tillämpades det register över djur som föreskrivs i gemenskapsbestämmelserna (förordning i den portugisiska lagstiftningen till och med december 1996, då det genom offentliggörandet av lagdekret nr 245/96 fastställdes en rad normer för hur det skulle tillämpas. I och med offentliggörandet därefter av förordning (EG) nr 820/97 konstaterades emellertid vissa läsförskjutningar i förhållande till de portugisiska normerna, vilka således behövde uppdateras och det förväntas att de när som helst skall kunna tillämpas. Under alla förhållanden är tillämpningen av detta register ett faktum i anäggningar som redan är organiserade som jordbruksföretag och har inte inneburit några problem. Man kan inte säga detsamma om de småjordbrukare som framför allt återfinns i vissa bestämda områden och vilkas socio-kulturella förhållanden beklagligtvis i hög grad begränsar deras möjligheter att hålla detta register uppdaterat enligt kraven. De behöriga portugisiska myndigheterna strävar emellertid efter att skapa sådana förhållanden att dessa svårigheter kan övervinnas. Punkt 4. 58 Revisionsrätten noterar alt djur som är äldre än två år i Portugal räknas som 0,6 djurenheter i stället för 1,0 djurenhet vilket förordningen föreskriver. Det förhållande som beskrivs överensstämde med verkligheten fram t. o. m. 1996 då misstaget upptäcktes. Från och med anmälningarna 1997 har förhållandet rättats till. De i vilken behöriga portugisiska myndigheterna hoppas omfattning (med avseende på antal producenter, djur och oriktiga utbetalningar) som felet i beräkningen av djurenheter har påverkat utbetalningarna för de anmälningar som gjordes under perioden 1993 - 1996. inom kort kunna meddela Punkt 4. 74 inte Revisionsrätten konverteringsanläggningar som besöktes i Portugal. påpekar att kontrollerna fungerade effektivt vid de två De regionala jordbruksstyrelserna (Direcçoes Regionais de Agricultura), vilkas tekniker har hand om dessa kontroller, har vidtagit de åtgärder som anses nödvändiga för att rätta till de brister i effektiviteten som påvisats. För närvarande sker kontrollerna enligt de föreskrivna och rekommenderade normerna. ji* Kapitel 7 - Europeiska socialfonden Punkt 7. 17 i Portugal huvudsakligen utgörs Revisionsrätten påpekar att övervakningskommittéerna av statstjänstemän, även om nationella representanter har meddelat kommissionen att de är beredda att utvidga deltagandet av partner i framtiden. i 1. Även om arbetsmarknadens parter övervakningskommittéerna i övervakningskommittéerna för de operativa programmen Adapt och Sysselsättning. Dessutom sammanträder de tvä gånger i månaden med ESF:s samordningskommitté, de är styrelseledamöter i Institutet för sysselsättning och yrkesutbildning (IEFP) och har även säte i Ekonomiska och sociala rådet. i allmänhet så inte deltar de deltar programmen i Portugal operativa för de 2. Det anses dessutom att den omständighet att flera av arbetsmarknadens parter främjar utbildning inte skulle medge att deras eventuella deltagande i kommittéerna skulle uppfattas som helt opartiskt. Punkt 7. 27 Revisionsrätten påpekar att de små och medelstora företagen kravet att delta i finansieringen av utbildningsåtgärder som finansieras av ESF. i Portugal inte uppfyller I fråga om detta bör det göras följande förtydligande: 1. Finansieringen av de utbildningsåtgärder som genomfördes under perioden 1994 - 1996 skedde enligt bestämmelser i artikel 7 i förordning (Decreto-Regulamentar) nr 15/94 av den 6 juli 1994. Enligt denna bestämmelse var alla bidragsberättigade enheter skyldiga att i förhållande till sin storlek och inriktning samt typ av personer som skulle utbildas bidra i varierande grad, mellan 2,5 % och 15 %, till genomförandet av åtgärderna. Det gjordes dock förbehåll för att villkoren för det finansiella deltagandet kunde avvika om det fanns särskilda bestämmelser för sektoriella underprogram för utbildning. Man skall dock komma ihåg att alla program, underprogram och åtgärder hade förhandlats fram direkt mellan de portugisiska myndigheterna och Europeiska kommissionen. Det skall vidare påpekas att skyldigheten enligt artikel 5. 3 i förordning nr 2084/93 för "de företag vars arbetstagare har möjlighet att delta i utbildningsåtgärder" att medverka (Decreto- Regulamentar) nr 15/94. finansieringen uttryckligen välkomnas förordning till i 2. De föreskrifter som för närvarande gäller i Portugal på detta område (Decreto- Regulamentar nr 15/96 av den 26 november 1996) anger även villkoren för det privata bidraget, på så sätt att det privata bidraget från de bidragsberättigade företagen skall vara lika med den lön som de anställda som håller på att utbildas är berättigade till; beträffande åtgärder som skall genomföras under normal arbetstid kan bidraget minskas med belopp och under omständigheter som skall fastställas genom ett normgivande w/focj" utlåtande från ministern för utbildning och sysselsättning (Ministro da Qualificacäo e Emprego) på grundval av kriterier för enhetsstorlek och slag av utbildning. 3. Det kan sålunda konstateras, dels, att bidragsskyldigheten uppfylls, dels, att bidragen varierar beroende på vilket företag som är stödmottagare och hur utbildningen genomförs. 4. Det kan också hänvisas till att den reform som genomfördes i Portugal i slutet av 1996av den portugisiska lagstiftningen om ESF-åtgärder har underlättat de små och medelstora företagens tillgång till ESF på bekostnad av stora företag, bl. a. banker. I synnerhet har ett pilotprogram för utbildning av små och medelstora företag inletts i syfte att få in unga akademiker i dessa företag och det gemenskapsinitiativ för små och medelstora företag som hade påbörjats har fått en ny start. Punkt 7. 43 Revisionsrätten påpekar att ett antal åtgärder inom ramen för Pedip-programmen Portugal, vilka hade godkänts villkorligt och inte hade erhållit finansiering, DA FSE i ansökningarna om slutbetalning för 1995. i togs upp av ibland nödvändigt att påbörja utbildningen 1. Med hänsyn till stödberättigandet och det nära sambandet mellan investeringsdelen och utbildningsdelen är det innan investeringsprojektet börjar genomföras. De berörda enheterna måste följa alla ESF- regler, men får ingen finansiering vare sig från ESF eller den portugisiska staten så länge som projektet inte godkänts. Under tiden har de utgifter som, i den mån dessa inte intagits i årets räkenskaper, upphör att vara stödberättigande och, i den mån de tagits med, ger upphov till den fråga som revisionsrätten ställer. 2. De nationella myndigheterna har valt att ta hänsyn till dessa utgifter i räkenskaperna för det är till vilka de hänför sig. Så skedde i slutet av 1995. Till den del dessa utgifter avsäg projekt som inte godkänts före bokslutet räknades de emellertid i slutet av 1996 bort från årets utgifter. 3. Denna fråga har varit föremål för långvariga diskussioner med chefen för PEDIP, vilka har lett till slutsatsen att den portugisiska lagstiftningen på området måste ändras i syfte att undvika det förfarande som revisionsrätten beskriver. VOLYM II - REVISIONSFÖRKLARING Kapitel 20 - Analys av utgifterna för EUGFJ:s garantisektion och på fiskeriområdet Punkt 20. 4 Revisionsrätten påpekar att beträffande de utbetalande organen i Portugal kunde inte fatta något definitivt beslut om avslutande av Europeiska kommissionen fastställda räkenskaperna for EUGFJ. s garantisektion tidsfristen. inom den i bestämmelserna I fråga om detta bör det göras följande förtydligande: 1. Den 17 februari 1997 utfärdade Finansinspektionen (Inspeccäo-Geral de Finanças - IGF), genom utövande av de befogenheter såsom attesteringsorgan som den ges genom lag-dekret nr 331-A/95 av den 2 december 1995, de intyg beträffande årsräkenskaperna för 1996 som de utbetalande organen, dvs. INGA - Instituto Nacionel de Intervençao e Garantia Agricola (Institutet för åtgärder och garantier inom jordbruket) och IF AD AP - Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e Pescas (Institutet för finansiering och stöd till utvecklingen av jordbruk och fiske) överlämnat beträffande de åtgärder som finansierats av EUGFJ:s garantisektion, åtföljda av rapporterna med slutsatserna av de undersökningar som gjorts för att intygen skulle kunna utfärdas. 2. Europeiska kommissionen erkände i två brev till de portugisiska myndigheterna av den 26 mars 1997, med nr 13 490 respektive nr 13 519, "kvalitén på det arbete som IGF:s revisorer utfört inom korta tidsfrister och med begränsade medel" och anförde att "attesteringen av räkenskaperna utfördes på ett tillfredsställande sätt och att såväl intyget som revisionsrapporten uppfyller de särskilda kraven för kommissionsdokument och kraven i förordning nr 729/70 och förordning nr 1663/95 ". I dessa brev bad Europeiska kommissionen emellertid attesteringsorganet (IGF) om kompletterande attestering av räkenskaperna på följande punkter: - Slutföra stickprovsundersökningen av förloppen både i fråga om INGA och IF AD AP (eftersom inom föreskriven tid). inte helt och hållet kunnat utföra stickproverna IGF:s revisorer - Tillsammans med INGA:s tjänstemän genomföra fysiska kontroller i några offentliga interventionslageranläggningar. Kommissionen "bad vidare att få veta resultatet av detta kompletterande arbete senast den 30 juni. 3. Det kompletterande arbete som kommissionen (GD VI) begärt utfördes av IGF, medan kontrollerna vid interventionslagren utfördes av INGA (nötkött) och IVV (blandad till Europeiska kommissionen den 20 alkohol). Resultatet av arbetet översändes respektive den 30 juni 1997 genom de kompletterande revisionsrapporterna för IF AD AP 4uo respektive INGA, vilket innebar att Europeiska kommissionen kunde avsluta deras räkenskaper den 31 juli 1997. 4. När det gäller attesteringen av 1997 års räkenskaper kunde mot bakgrund av de praktiska erfarenheterna från 1996 hela attesteringsarbetet planeras och genomföras inom en tidsfrist som innebar att attesteringsrapporterna och intygen kunde överlämnas till Europeiska kommissionen den 10 februari 1998. Punkt 20. 13 Revisionsrätten påpekar att det attesterande organet i Portugal har begränsat omfattningen av sitt revisionsuttalande till offentlig lagring. I fråga om detta bör det göras följande förtydligande: 1. Den omständighet att revisionsutlåtandet för budgetåret 1996 begränsades till att omfatta offentlig lagring berodde på att det fram till den 30 september 1996 inte hade gjorts någon fysisk inventering av interventionslagren. 2. I sitt brev nr 13 490 av den 26 mars 1997 bad Europeiska kommissionen finansinspektionen (IGF) att i dess egenskap av attesteringsorgan gemensamt med INGA företa en fysisk kontroll av några lageranläggningar för offentlig lagring. 3. Mellan mitten av maj och mitten av juni 1997 genomfördes därför kontroller av förekomster av nötkött och blandad alkohol, vilka var de enda interventionsprodukterna under budgetåret 1996, och den 30 juni 1997 lade finansinspektionen (IGF) fram en kompletterande revisionsrapport i vilken den reservation som gjorts i det ursprungliga intyget drogs tillbaka med motiveringen att de skillnader som hade påvisats mellan den fysiska inventeringen och INGAS:s register inte hade någon avgörande betydelse, vilket gjorde att de kvantiteter som hade meddelats av INGA till EUGFJ för budgetåret 1996 kunde bekräftas. en 10 1998 februari innehåller fortfarande reservation 4. Det intyg för 1997 års räkenskaper som överlämnades till Europeiska kommissionen beträffande den interventionskvantiteterna av nötkött (kontrollen av blandad alkohol föranledde inga kommentarer från IGF). INGA:s tillvägagångssätt vid genomförandet av den förnyade fysiska kontrollen föranledde nämligen kommentarer från IGF och Europeiska kommissionen beträffande urvalsmetoden för stickprovskontrollen. INGA genomförde därför i januari 1998 en ny inventering, vilket bl. a. innebar att nya kylrum anskaffades så att interventionslagret av nötkött helt och hållet kunde gås igenom. Denna åtgärd väntas vara avslutad inom mycket kort och mot bakgrund av dess resultat kommer IGF att kunna ompröva sin reservation på den punkten. Det kan påpekas att konsolideringen av de regler som för närvarande gäller inom INGA i fråga om inventering kommer att undanröja skälen till att reservationer framfördes i denna fråga. Ui FÖRENADE KUNGARIKET REVISIONSRÄTTENS ÅRSRAPPORT FÖR BUDGETÅRET 1996 Förenade kungarikets svar på revisionsrättens anmärkningar Hänvisningarna avser punkter (EGT C 348, fyrtionde årgången av den 18 november 1997). i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996 Kapitel 1: Egna medel Sent fastställande av egna medel 1. 10 Revisionsrätten har granskat de nationella förfaranden som medlemsstaterna använder för att se till att tullskulder bokförs vid korrekt tidpunkt enligt gemenskapens bestämmelser. Revisionsrätten anmärker på att tullskulder i Förenade kungariket inte fastställs så snart villkoren i artikel 2 i rådets förordning nr 1552/89 uppfyllts. Skulderna fastställs ofta innan brottmålstalan väckts men drivs in först sedan åtalet slutförts och bifallits. i samband med brottmål Förenade kungariket förstår revisionsrättens oro och arbetar aktivt med att se över hur tullskulder handläggs vid brottmål för att kunna fastställa skulderna så snart villkoren i artikel 2 i förordning 1552/89 uppfyllts. 1. 11 Revisionsrätten anmärker på hur Förenade kungariket förvaltar kontanta medel i eftersom skatteskulder, utgör som redovisningssystemet inbetalningar som avser gemenskapens egna medel. inte kan särskiljas från eventuella beloppen säkerhet för Det nuvarande systemet är förenligt med gemenskapens tullkodex, men Förenade kungariket håller med revisionsrätten om att insynen gärna kan öka. Det skulle till de fördelar som skulle dock kräva orimligt dyra från kunna vinnas. Förenade kungariket avvaktar därför ett meddelande kommissionen i frågan innan några åtgärder vidtas. i förhållande förändringar Klassificering enligt tulltaxan 1. 15 Revisionsrätten anmärker på att ett fel i Förenade kungarikets tulltaxa kvarstått i 17 år. De brittiska myndigheterna fastställde och betalade tull som uteblivit under tre år innan felet upptäcktes i december 1991. Tull för de tre åren medan felet utreddes och korrigerades betalades inte in. Dröjsmålsränta bör tas ut på det resterande beloppet som är över tre år försenat. Förenade kungariket medger att vissa importörer fört in sardiner under fel rubrik och betalat för låg importtull, eftersom den gamla underrubriken för sardiner av arten Sardina pilchardus inte togs bort när landets tulltaxa för sardiner ändrades år 1976. W3 Förenade kungariket uppmärksammades på problemet i december 1991. Det tog tid att utreda frågan, avgöra hur mycket tull som saknades och vem som var betalningsskyldig. Det automatiska tullklareringssystemet ändrades den 1 mars 1992. Den tull som återstod att betala måste delvis uppskattas och fastställdes till £ 2 644 300. Förenade kungariket ansökte hos EG:s kommitté för tullbefrielser om att den tull som importörerna borde betalt in skulle avskrivas, men kommittén beslutade om indrivning. Eftersom myndigheterna begått misstaget valde Förenade kungariket att tillställde indrivningen utan avskrev återstående kommissionen beloppet för egna medel i februari 1995. tull och fullfölja inte Förenade kungariket noterar att revisionsrätten anser att tull som förföll till betalning medan felet utreddes och rättades skall betalas in tillsammans med dröjsmålsränta. Förenade kungariket vidtar inga vidare åtgärder utan avvaktar kommissionens anmodan om betalning med ränta. Tullar för passagerarbagage (Hänvisningen avser troligen 1. 16). Revisionsrätten anmärker på att Förenade 1. 17 kungariket i tre år använt en felaktig procentsats på tullar för passagerarbagage till de egna medlen. Detta har lett till att för litet traditionella egna medel betalts in under år 1993-1995. Förenade kungarikets myndigheter upptäckte felet, informerade kommissionen och i mars 1996 det återstående tullbeloppet, nämligen 3,1 miljoner ecu frigjorde (£ 2,3 miljoner). Det mervärdesskattebelopp som betalats in för mycket var lägre och justerades i december 1996. Förenade kungariket har givit kommissionen all information som behövs för att beräkna upplupen ränta. Upprättande och inhägnande av frizoner 1. 23 Revisionsrätten har undersökt hur frizonerna fungerar, även Tilbury Freeport, som är både en frizon och en vanlig hamn. Revisionsrätten anmärker på att frizonen i Tilbury inte är fysiskt avgränsad från den vanliga hamnen, utan snarare fungerar som ett tullförfarande. Rätten uttrycker oro över att gemenskapens egna medel utsätts för risker eftersom varor i frizonen har jörts ut och ersatts med liknande varor från området utanför frizonsystemet utan att några tullar har betalats enligt artikel 201 i tullkodexen. Förenade kungariket medger att liksom övriga frizoner fungerar inte heller frizonen i Tilbury på ett sätt som är fullt förenligt med gemenskapens tullkodex. För att understryka vikten av effektiva kontroller har Förenade kungarikets tullmyndigheter fått ta del av revisionsrättens anmärkningar i rapporten. Förenade kungariket inser att revisionsrättens anmärkning i rapporten om att varor förts ut från frizonen på ett oriktigt sätt och sedan ersatts med liknande varor när felet upptäcktes grundas på upplysningar som operatören i Tilburyfrizonen lämnade år 1991 när verksamheten inleddes i frizonen. Tull som då skulle erlagts kan nu inte längre krävas in, men sedan dess har inga varor förts ut på felaktigt v'-:,6 sätt. Tullmyndigheten gör utan förvarning täta besök i Tilbury och kontrollerar att redovisningen är riktig genom att spåra utvalt frizonsgods från ursprungsort till slutdestination. Förenade kungariket välkomnar kommissionens undersökning av gemenskapens frizoner och beslutet om att föreslå en modernisering av lagstiftningen. Det system som används i Tilbury kommer att vara förenligt med den nya lagstiftningen, som väntas träda i kraft den 1 januari 1999. Förenade kungariket har inte för avsikt att ändra rutinerna enligt den nuvarande lagstiftningen, eftersom den troligen kommer att ändras i början av nästa år. Brister i den räkenskapsmässiga uppföljningen av fastställda inkomster och uppbörd av tull 1. 111 Revisionsrätten noterar att indrivningen skjuts upp när ärenden överklagas till tullmyndigheterna i Förenade kungariket och att ingen säkerhet krävs medan ärendet behandlas. Under kontrollperioden lämnade olika importörer in överklaganden i ärenden om tull och punktskatt. För att rätten skulle kunna pröva ärendet krävdes endera att det tvistiga beloppet betalades, att säkerhet ställdes, eller att bestämmelser åberopades om att detta skulle vara orimligt betungande. Samma krav tillämpades dock inte på inledande undersökningar, eftersom tullen på det stadiet fick häva beslut om den bedömde att grund saknades för att driva in tullskulden. Förenade kungariket har nu ändrat sin politik och kräver alltid att säkerhet skall ställas oavsett på vilket stadium överklagandet är, om formell dispensansökan beviljats därför att kravet är orimligt betungande. inte en Kapitel 3: Organisationen av marknaderna - Vegetabiliska produkter Hektarbidrag för jordbruksgrödor Basarealer och behandling av överskridande att noterar 3. 19 Revisionsrätten medlemsstats genomsnittsareal för viss gröda under perioden 1989-1991) är en mekanism som skall stabilisera utgifterna. Revisionsrätten anmärker på att vissa medlemsstater, däribland Förenade kungariket, använder flera databaser. När de regionala förvaltningarna beräknar överskridandet måste uppgifter därför överföras manuellt, vilket ökar risken för fel, eftersom inga övergripande kontroller görs på nationell nivå. basarealkriteriet (varje Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning. Att mer än en databas används beror på olika betalningssystem i England, Skottland, Wales och Nordirland. Förenade kungariket ser till att kommissionen får kontrollerade och uttömmande redogörelser. Mr Statistikens tillförlitlighet 3. 29 Revisionsrätten noterar att felaktiga beräkningar eller förändrade odlingsarealer i för jordbruksgrödor medlemsstaterna, däribland i Förenade kungariket. kan vara skälet till att vissa basarealer ständigt överskrids Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning men anser att det bara är ett av flera möjliga skäl till överskridande. Revisionsrätten noterar ju även att ständiga överskridanden kan tyda på att basarealerna ursprungligen uppskattats i överkant, något som påverkar budgeten mer. Revisionsrätten noterar vidare att Förenade kungariket var en av bara fyra medlemsstater som inom utsatt tid uppfyllde kraven på tillförlitlig statistik enligt rådets förordning nr 837/90. Databaser 3. 39 Revisionsrätten noterar att flera medlemsstater har inrättat decentraliserade databaser (däribland Förenade kungariket med fyra regionala databaser) och att sådana baser måste vara kompatibla. Förenade kungarikets databaser för de fyra jordbruksregionerna är som noterats inte direkt uppkopplade mot varandra, utan information om mark i andra regioner överförs manuellt. Ansökningar som rör mark i flera regioner kontrolleras därigenom uttömmande och utbetalningarna blir korrekta. Det integrerade kontrollsystemet: urval av de producenter som skall kontrolleras 3. 51 Revisionsrätten anmärker på att Förenade kungarikets riskbedömning av sökande stora för kontroller på plats jordbruksföretag i skulle hektar b idragssystemet. inte var kontrolleras tillräckligt avancerad för att mycket förhållande omfattning sin till i Förenade kungariket har noterat revisionsrättens förslag om ett mer avancerat riskbedömningssystem för kontroller av stora jordbruksföretag. Med hänsyn till kommissionens yttrande kommer år 1998 en ny metod att införas som uppfyller kraven. Slutsatser 3. 73 Revisionsrätten noterar att överskridande av basarealerna inte beräknas på ett instruktioner inte är tillräckligt noggranna och konsekvent sätt eftersom förordningarnas inte kan kontrolleras att utbetalningarna kan bli för stora eftersom beräkningarna ordentligt med utgångspunkt i medlemsstaternas dokumentation. Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning men anser som framgår av svaren på punkt 3. 19 och 3. 29 ovan att landet helt och hållet följer kommissionens tillämpningsbestämmelser. Revisionsrätten tar särskilt upp vissa frågor. Det var inte så att basarealen i Skottland från början beräknats för lågt och sedan ökades generellt, utan istället Ué justerades indelningen i mindre gynnade områden och andra områden i till den faktiska situationen. Kommissionen godtog justeringen. förhållande Liksom Spanien och Tysktend beräknade Förenade kungariket hur mycket arealstödet till åkermark överskridits med hjälp av preliminära uppgifter från den 15 september, eftersom producenterna i god tid behöver få information om alla obligatoriska särskilda arealuttag vid höstsådden. Förenade kungariket noterar att det av kommissionens svar framgår att metoden anses berättigad. Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning om att beräkningen av hur mycket basarealen för majs överskridits blev för låg när den gjordes bara med hjälp av roterande arealuttag, som gav det lägsta värdet. Förenade kungariket anser att det i hög grad kompenserades av att basarealen för övrig gröda underskreds. Problemet kommer inte heller att uppstå på nytt eftersom det nu bara finns en sorts arcaluttag. Förenade kungariket har även noterat revisionsrättens anmärkning om att när överskridandet beräknades i procent ledde avrundningen till lägre sanktioner. liksom kommissionen att avrundningsmetoden är Förenade kungariket anser korrekt eftersom sanktionerna annars skulle öka på ett obefogat sätt. Förenade kungariket godtar revisionsrättens anmärkning om att sanktionerats på ett oberättigat sätt eftersom felaktigt. De berörda har nu fått ytterligare stöd som de hade rätt till, med ränta. jordbrukare förordningarna år 1994 tillämpades Revisionsrättens kommissionens svar. anmärkningar på tillämpningsbestämmelserna bemöts i 3. 77 Med utgångspunkt i uppgifterna i punkt 3. 50-3. 63 drar revisionsrätten slutsatsen att medlemsstaterna traditionella förordningarnas inspektioner på fältet. bestämmelser om inte följer Som anges i svaret på punkt 3. 51 kommer Förenade kungariket nästa år att införa ett mer avancerat riskbedömningssystem i samråd med kommissionen. Kapitel 4: Den gemensamma organisationen av m a r k n a d e r na - Animaliska p r o d u k t er - Bidragssystemen för nötkött och vissa å t g ä r d er som avser BSE Administration och kontroll av bidragen 4. 45 De medlemsstater som besöktes hade inte på utsatt tid inrättat datasystem för att identifiera administrations- och och kontrollsystemet. integrerade registrera enligt djur det inte kunde hållas och bekräftar Förenade kungariket beklagar att tidsfristerna förklaringen integrerade i kommissionens administrations- och kontrollsystemet inrättades innebar det en omfattande teknisk och administrativ uppgift, stora investeringar och administrativ omorganisation. nämligen svar, när det att JL\ Förenade kungariket ansträngde sig till det yttersta för att hålla tidsfristerna och goda framsteg har gjorts på många områden. Identifiering och registrering av diur 4. 49 Revisionsrätten noterar att stora producenter för de föreskrivna problem med att hålla tillräckliga register. jordbruksregistren, medan mindre producenter i Förenade kungariket vanligtvis fortfarande har Förenade kungariket medger att småjordbrukarna har problem och anser att mycket beror på att den nuvarande lagstiftningens krav är mycket komplicerade. lagstiftningen Förenade kungariket prioriterades inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. skulle välkomna om en förenkling av tio procent av sådana ansökningar om 4. 55 Revisionsrätten noterar att minst nötkreatursbidrag som väljs ut genom riskanalys skall kontrolleras på plats. Rätten fann dock att för am- och dikobidrag granskade vissa medlemsstater, däribland Förenade kungariket, endast några av jordbruksföretagets djur som valts ut antingen utifrån nötkreatursbesättningens storlek eller det antal djur som bidraget gällde. Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning men instämmer med kommissionen i att urval på dessa grunder är godtagbart. Tilläggsbetalningarna 4. 69 Revisionsrätten anmärker på att stöd enligt systemet för saluför ing av nötkött inte betalats ut för ett antal djur som var över trettio månader gamla och därför omfattades av åtgärden. Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning men anser att systemet för saluföring av nötkött berättigar stödutbetalningar för över trettio månader gamla djur. I systemet anges ingen övre åldersgräns utan kravet är att djuren skall ha slaktats för mänsklig förtäring. Samtliga djur uppfyllde kraven på tanduppsättning som avgör om djur får användas för mänsklig förtäring (och som utesluter djur med mer än två permanenta framtänder) enligt bestämmelserna om kontroller av färskt nötkött i den andra förordningen. Kommissionen uppger också i sitt svar att metoden är laglig. Återaktivering av bearbetningsbidraget för kalvar Vid besök på ett slakteri i Förenade kungariket noterade kommissionen att det 4. 74 till att kontrollerades inte konverteringsanläggningen. slakteriet lämnade anlände som kött det Förenade kungariket har noterat revisionsrättens oro, men anser att styckning och färgmärkning av slaktkroppar effektivt förstör bearbetat kalvkött enligt systemet för bearbetningsbidrag. Det finns inga belägg för att sådant kött någonsin sålts för mänsklig förtäring. Eftersom både revisionsrätten och kontrollanterna vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket fortsätter uttrycka oro kräver Förenade kungarikets myndigheter nu att kalvkadaver skall lämnas intakta, för att eliminera alla risker för att slaktavfallet kommer på avvägar. Försök bedrivs även med att förstöra kalvkött genom att göra det illasmakande för människor och det undersöks om färgmärkning genom kemisk behandling kan fås att tränga in även i köttet. Dessa förändringar bör räcka för att stilla oron för att och skulle material konverteringsanläggningarna. vägen mellan slakteriet försvinna kunna på Kapitel 5: Vissa aspekter av förfarandet nötkött i samband med exportbidrag för 5. 13 Mot bakgrund av flera bedrägerifall som brittiska och spanska myndigheter avslöjat kommenterar revisionsrätten vilka åtgärder kommissionen bör vidta. Förenade kungariket samarbetar gärna så långt som möjligt med kommissionen och övriga medlemsstater för att avslöja och beivra bedrägerier som riktar sig mot gemenskapens budget. För närvarande finns inga belägg för att brittiska exportörer skulle ha medverkat till att nötkött som var avsett för export till Afrika istället hamnade på Kanarieöarna. Utredning pågår. 5. 35 Revisionsrätten anmärker på att bristfälliga kontroller felaktiga utbetalningar av exportbidrag. Rätten anger flera exempel, i punkt 5. 35e) bland annat att ett parti nötkött som inte släpptes in i Egypten såldes vidare av ett franskt bolag till ett brittiskt företag, som i sin tur fraktade köttet till Sydafrika. lett till Ett brittiskt företag var inblandat men handlingarna utfördes inte på brittiskt territorium. Förenade kungariket lämnar gärna det bistånd som behövs för att gå vidare i ärendet. Kapitel 6: Europeiska regionala utvecklingsfonden Tillförlitligheten i ansökningarna om slutbetalning 6. 25 Revisionsrätten anmärker på att de stödberättigade utgifterna överskreds ansökan om slutbetalning för ett program 1990-1991. i inom ramen för mål 2 i East Midlands år Förenade kungariket medger att utgifterna i slutredovisningen var högre än de som senare godkändes vid granskningen av ansökan om slutbetalning. Orsaken är att de dåvarande arbetsrutinerna gjorde det möjligt att godkänna ansökningar om slutbetalning även om de lämnades in efter slutredovisningen. U5 Förfarandet i sig gjorde inte att för mycket stöd betalades ut till de slutliga mottagarna. Förenade kungariket medger att en stöd berättigad utgift vid ett tillfälle godkändes trots att revisorn inte kunde få fram något underlag. Det gällde en smärre lönekostnad (kring tre procent av de sammanlagda projektkostnaderna vid 25 procents stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, vilket innebar stödberättigade utgifter på cirka 0,8 procent av de sammanlagda kostnaderna). I anbudsskrivelserna för pågående program ges närmare instruktioner om hur program avslutas, samt om hur ansökan om slutbetalning skall granskas och lämnas in för att inte rätten till stöd skall gå förlorad. Påminnelser kommer att sändas ut. 6. 26 Revisionsrätten noterar att utgifterna i den slutliga redovisningen borde minskas med 2,4 % när sju projekt i ett operativt program valdes utför granskning. Förenade kungariket medger att utgifterna i slutredovisningen var högre än de som senare godkändes vid granskningen av ansökan om slutbetalning. Orsaken är att de dåvarande arbetsrutinerna gjorde det möjligt att godkänna ansökningar om slutbetalning även om de lämnades in efter slutredovisningen. skrivit Programkontoret har få de korrekta stödberättigade utgifterna i programmet fastställda och fråga om återbetalning skall göras till kommissionen, vilket Förenade kungariket i så fall kommer att verkställa. till kommissionen för att Faktorer som har beaktats i samband med avslutandet 6. 33 Revisionsrätten anmärker på att försäljningen av ett projekt som fått stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden inte tagits upp i slutredovisningen. Slutredovisning lämnades den 29 juni 1995 och programkontoret kunde då inte ta upp försäljningen, eftersom den tillkännagavs av projektsponsorerna först den 22 juli 1995. Förenade kungariket anser att programkontoret gjort vad som krävs, eftersom kommissionen inom en vecka efter sponsorernas tillkännagivande fick närmare information om försäljningen av tillgångar som fått stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Kommissionen meddelade att beloppet skulle dras av från slutbetalningen till projektet men så skedde inte. Såsom framgår av kommissionens svar berodde detta på ett missförstånd som nu håller på att rättas till. Slutrapporternas kvalitet 6. 37 Revisionsrätten anmärker på att innehållet i slutrapporterna inte alltid uppfyller kraven och att den tid kommissionen tar på sig för att godkänna rapporterna leder till onödiga dröjsmål, som för projekten i East Midlands. Förenade kungariket förstår revisionsrättens oro men vill betona att program ofta avslutas på kort tid i slutet av den tillåtna sexmånadersperioden, när flertalet granskade ansökningar om slutbetalning kommit in. Det är därför inte förvånande att vissa avvikelser förekommer och att förtydliganden behövs. IU Programkontoret lämnade en slutlig utgiftsredovisning inom sexmånadersfristen samt förtydligade denna och andra punkter i slutrapporten på ett för Europeiska gemenskapernas kommission nöjaktigt sätt. Förenade kungariket noterar att kommissionen i sitt svar uppger att avsevärda förbättringar i slutrapportmallen. gjorts sedan regionerna närmare börjat följa riktlinjerna Utvärdering av den effekt som åtgärder till förmån för företagen har haft på den regionala utvecklingen Revisionsrätten anmärker på att uppgifterna om hur många företag som fick stöd 6. 95 enligt programplaneringen i Merseyside var inkonsekventa. Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning och bekräftar kommissionens svar att det berodde på att det fanns två olika indikatorer, vilket ledde till ett missförstånd. De korrekta uppgifterna finns i den slutrapport som kommissionen godkände i maj 1996. Kapitel 7: Europeiska socialfonden Särskilda granskningar Partnerskapet 7. 17 Revisionsrätten anmärker på att Förenade kungarikets inte har någon direkt arbetsgivar- eller arbelslagarrepresentation. övervakningskommittéer Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning. Tidigare under året uppmanade regeringen övervakningskommittéerna att själva på något lämpligt sätt få arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter att delta i strukturfonderna. I de nationella övervakningskommittéerna har nu företrädare utsetts för Confederation of British Industry och Trades Union Congress. Den privata sektorn, mål 4 och ADAPT 7. 21 Revisionsrätten anmärker på att Förenade kungariket beslutat att använda andra mål än mål 4 för yrkesutbildning. Förhandlingar förs med kommissionen om en plan för England, Skottland och Wales inom ramen för mål 4 och ett formellt godkännande väntas inom kort. •!U Kapitel garantifonden för jordbruket 8: Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings-och Granskning av faktiska utgifter enligt rådets förordning (EEG) nr 866/90 Livskraften hos de stödmottagande företagen 8. 13 Revisionsrätten anmärker på att de skriftliga rapporter som krävs enligt rådets förordning 866/90 inte varit så detaljerade att de sökande företagens livskraft kunnat bedömas på lämpligt sätt. Förenade kungariket instämmer i att det är viktigt att göra en helhetsbedömning av företagens livskraft innan stöd beviljas och skriver därför utvärderingsrapporter efter noggrann kontroll. I vissa walesiska ärenden hade rapporterna inte bifogats handlingarna. Det har nu rättats till. Övervaknings- och kontrollsystem 8. 21 Revisionsrätten noterar att dokumentationen av kontroller som utförts på plats är tillräcklig men att projekten bara kontrolleras en gång även om de pågår under lång tid. Förenade kungariket har noterat revisionsrättens oro och bekräftar att åtgärder nu vidtagits för att öka kontrollerna. Jordbruksministeriets avdelning med ansvar för Nordirland bekräftar att tekniska experter kontrollerar alla projekt på plats när ansökan om slutbetalning görs och att större projekt kontrolleras medan de pågår. Welsh Office har nyligen infört rutiner för att projekt skall kontrolleras minst två gånger, varav en gång efter utbetalning. Uteslutande av icke stödberättigade utgifter 8. 28 Revisionsrätten anmärker på att icke stödberättigade utgifter godkänts i två fall, dels för reservdelar till maskiner, dels för lön till en ingenjör. Som revisionsrätten noterar i sin rapport har rutiner nu införts för att utesluta utgifter som inte ger rätt till stöd. Stödordning för investeringar i jordbruksföretag 8. 40 Revisionsrätten anmärker på att den erforderliga arbetsinsatsen inte verifieras på ett oberoende sätt utan bara genom en rimlighetskontroll. Rätten föreslår att uppgifterna lämnats för andra om antalet djur jämförs och kontrolleras mot uppgifter som i till mottagarna bidragsformer. Revisionsrätten noterar även att stödutbetalningarna flera fall försenats väsentligt. Förenade kungariket instämmer i att det är viktigt att stödet betalas ut till mottagarna utan dröjsmål och kommer att undersöka situationen i Wales, där kontrollen gjordes. I England verkställdes betalning utom i tre procent av fallen inom den nationella tremånadersfristen från det att ansökan kommit in. ist Förenade kungariket kräver att stödsökande skall lämna uppgift om lagring och odling. Informationen används tillsammans med sedvanliga arbetskraftsfaktorer för att bedöma arbetskraftsenheterna. Ansökningar som överstiger ett visst värde väljs automatiskt ut för slumpmässig kontroll. Räkenskaperna för ett antal utvecklingsplaner kontrolleras varje år. Förenade kungariket anser att detta system tillsammans med säkerhet. kontrollförfaranden Revisionsrättens synpunkter kommer dock att övervägas och det är möjligt att samma jordbruksföretag kan kontrolleras mer än en gång, beroende på vilka belopp ansökan gäller. tillräcklig andra ger Granskningens resultat 8. 66 och 8. 67 Revisionsrätten anmärker på att disponibla åtgärder utnyttjades betydligt mindre än väntat under de operativa programmens båda första år. De operativa programmen fortsatte att vara underutnyttjade trots att stödkriterierna mildrades för att öka deltagandet. Under det sista året tillstyrkte Förenade kungariket vid två tillfällen att de operativa programmens anslag minskades. En oväntad tillströmning av sena ansökningar ledde till ett underskott i det operativa programmet och kommissionen beviljade 23,5 miljoner ecu för den nya programperioden. Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkningar och arbetar tillsammans med kommissionen på att förbättra utgiftsplaneringen. Kapitel 9: Den g e m e n s a m ma fiskeri- och havspolitiken Fonden för fiskets utveckling (FFU) Revisionsrätten noterar att initiativet från början komplicerades av dess 9. 14 av att flerfondskaraktär medlemsstaterna, däribland Förenade kungariket, i december 1996 inte kunde redovisa de stödberätiigade utgifterna för kommissionen. långsamma genomförandegraden och att den framgick Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkningar och instämmer i att systemet bör förenklas för att bli mer effektivt. Gemenskapens register över fiskefartygen 9. 31 Revisionsrätten noterar att registret över fiskeflottan fortfarande är ofullständigt i flera avseenden. I Förenade kungariket hade 404 fartyg, 5 % av hela flottan, inte klassificerats i segment i september 1996. Förenade kommissionens uppgifter om flottan och instämmer i att förbättringar behövs. revisionsrättens tillförlitligheten kungariket delar oro för i ett Kommissionen kommunikationsproblem att ett stort antal fartyg inte klassificerats, eftersom inga koder för segment saknas i det nationella registret. På det på i Förenade kungariket framhåller tycks bero svar sitt att i i53 begäran bistår Förenade kungariket gärna kommissionen med ytterligare information. Tonnage 9. 35 Revisionsrätten noterar att det tonnage för hela gemenskapens fiskeflotta som deklarerats inte är tillförlitligt eftersom olika mättekniker använts. Ingen särskild medlemsstat nämns. Förenade kungariket delar revisionsrättens oro för det deklarerade tonnaget på gemenskapens fiskeflotta och instämmer i att det behövs en konsekvent och pålitlig beräkningsmetod. Uppföljning av den särskilda rapporten om omstrukturering av kapaciteten hos gemenskapens fiskeflottor Samstämmighet med programmålen 9. 45 Revisionsrätten noterar att de operativa stödprogrammen för att minska fisket i länder som Förenade kungariket, som enligt inte ger stöd till uppbyggnadsprojekt kommissionens rapport om genomförandet av de fleråriga utvecklingsprogrammen för fiskeflottorna inte uppfyller programmens mål. Förenade kungariket delar revisionsrättens oro och bekräftar att det är svårt att uppfylla kommissionens krav för fiskeflottorna. fleråriga utvecklingsprogram i fråga om Kapitel 20: Analys av utgifterna för E U G F J :s garantisektion Godkännande av utbetalande organ och attestering av räkenskaperna 20. 4 Revisionsrätten anmärker på att Förenade kungarikets inte lämnat in attesterade räkenskaper på utsatt tid. i sitt svar att flera medlemsstater fick problem det Förenade kungariket medger att räkenskaperna lämnades in sent. Kommissionen första året nya noterar attesteringsrutiner tillämpades. I Förenade kungariket uppstod svårigheter framför allt därför att ett nytt redovisningssystem infördes. Alla avstämningsproblem bör som framgår av rapporten kunna lösas under verksamhetsåret 1998 för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. 20. 7 Revisionsrätten anmärker på att Förenade kungarikets utbetalande organ överlämnade sluträkenskaperna sent, att det fanns avstämningsproblem i organens inte hade stämts av bokföring och räkenskapshandlingar, att räkenskapshandlingarna mot räkenskaperna till kommissionen, samt på att redogörelserna grundades på förskott till de utbetalande organen och inte på faktiska utbetalningar till mottagarna. i den samordnande organisation som lämnar redogörelser ii. Problemen berodde huvudsakligen på att ett nytt redovisningssystem användes. I juli avslutades räkenskaperna vid alla utbetalande organ i Förenade kungariket. Inga av de konstaterade problemen var så allvarliga att räkenskaperna inte kunde avslutas. Fyra av de sju utbetalande organen fick inga revisionsanmärkningar och de övriga fick bara smärre anmärkningar. Förenade kungariket bestrider däremot att de månatliga redogörelserna skulle ha grundats på förskott till de utbetalande organen och inte på faktiska utbetalningar till stödmottagarna. Redogörelserna grundas på de utbetalande organens faktiska utbetalningsvillkor. Det medges att problem med indrivningen uppstår på grund av tidsskillnaden mellan de utbetalande organens indrivning och betalningen till kommissionen. Från och med oktober 1997 tar Förenade kungarikets utbetalande organ upp både faktiska utgifter och inkomster i de månatliga redogörelserna. Alla avstämningsproblem bör som framgår av rapporten kunna lösas under verksamhetsåret för jordbruket. för Europeiska utvecklings-och garantifonden 1998 Områden med begränsad säkerhet 20. 13a) Revisionsrätten anmärker på att vissa transaktioner inte kunnat verifieras eftersom tillräckligt underlag saknats, till exempel därför att kontrollerna på plats av Förenade kungarikets offentliga lager inte varit tillräckliga. Förenade kungariket har noterat revisionsrättens anmärkning och myndigheterna skriftligen godkänt rutinerna och att har visat både att kommissionen inventeringssystemet är effektivt. Förordning (EG) 618/90 har upphävts och ersatts av förordning 2148/96. Förenade kungariket har ändrat sina rutiner för att helt uppfylla kraven i den nya förordningen. JÏS SVERIGE EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENS ÅRSRAPPORT FÖR 1996 Sveriges redovisning av åtgärder med anledning av revisionsrättens iakttagelser Numreringen refererar till årsrapportens numrering (publicerad i EGT 97/C348/01) Volym I - Årsrapport för budgetåret 1996 Kapitel 6 - Europeiska regionala utvecklingsfonden Punkt 6. 7 - 6. 8 Iakttagelsen avser fördröjningar i genomförandet av mål 6. Det bör understrykas att Revisionsrättens iakttagelser inte innehåller några uppgifter om felaktigheter. Vad rätten konstaterar är bland annat att ingen ansökan om betalning från regionala fonden hade inkommit per den 31 december 1996 och att den första utbetalningen till en slutlig stödmottagare ägde rum först i juli 1996. Därefter har såväl andra förskottet för år 1995 som första och andra förskottet för år 1996 rekvirerats. Det sammanlagda beloppet som rekvirerats från regionala fonden för mål 6 uppgår för närvarande till 35 827 miljoner ECU. För mål 6 hade per oktober 1997 beslut fattats om 48 procent av den totala ramen för 1995-1999 och i december samma år hade 19 procent av medelsramen betalats ut. Dessa siffror visar att revisionsrättens iakttagelser hade sin grund i att programmen startade sent och allmänt sett behövde en igångkörningspenod för att kunna fungera enligt planerna. Kapitel 7 - Europeiska socialfonden Punkt 7. 26 Revisionsrätten noterar att personal mom den offentliga sektorn (sjukhus) erhållit utbildning inom ramen för mål 4. Kommissionen uppmanas klarlägga orn sådana utgifter berättigar till stöd. Sverige har ett undantag för den offentliga sektorn (vård och omsorg). Den beskrivning kommissionen gör av bakgrunden till Sveriges undantag överensstämmer med regeringens uppfattning. Regeringen poängterade i förhandlingarna med kommissionen om mål 4 just jämställdhetsaspekten och det faktum att den offentliga vården är konkurrensutsatt. Även det faktum att offentliganställda i Sverige knn sägas upp betonades. A5> Volym II - Revisionsförklaring Kapitel 20 - Analys av utgifterna för EUGFJ-garanti och fisket Punkt 20. 13 Systemet för lagerersättning för socker innebär att företaget får ersättning varje månad för de kvantiteter av socker som lagras i lagerlokaler och silor. Enligt förordning (EEG) nr 1998/78 artikel 16 skall differenser som uppstått föranleda en justering av ersättningsbeloppet. Ungefär vart tredje år töms och rengörs siloma och då upptäcks eventuella differenser mellan redovisad och faktisk kvantitet. Dessa differenser har justerats i företagets lagersaldon per den 30 september varje år. men inte redovisats av företaget till Jordbruksverket (den betalningsansvariga myndigheten) varför inga åtgärder vidtagits från verkets sida. De differenser som uppkom under regleringsåret 1997/98 har meddelats Jordbruksverket och en utbetalning på 146 720 kronor ägde rum i januari 1998 till företaget. Efter begäran från Jordbruksverket har även inkommit information om de differenser som uppstod under regleringsåren 1994/95 och 1995/96. Jordbruksverket har kommit fram till att för regleringsåret 1994/95 har företaget erhållit ersättning för en för hög kvantitet vilket innebär att företaget ska återbetala 165 834 kronor. För regleringsåret 1995/96 har Jordbruksverket funnit att 7 708 kronor ska utbetalas till företaget. Justering av differenser för 1994/95 och 1995/96 kommer att ske under mars 1998. Numera ingår i berörda myndigheters rutiner att bevaka att information erhålls från förelaget om eventuella differenser. Beträffande kontroll har en riskindelning upprättats för samtliga lagerplatser. Varje lagerplats kontrolleras två gånger om året och varje lagertransaktion fbr samtliga lagerplatser kontrolleras. /F ISSN 1024-4506 KOM(98) 679 slutlig DOKUMENT SV 17 01 09 Katalognummer : CB-CO-98-687-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg /o'J