title: WRITTEN QUESTION No. 3728/98 by Anneli HULTHÉN to the Commission. The need for an overhaul of the working time directive

eurovoc_concepts:
EC Directive
Scotland
United Kingdom
single market
social rights
subcontracting
transfer of businesses
working time

text: 21. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 142/149 Kommissionen ger hög prioritet åt att de reaktorer som inte till rimliga kostnader kan moderniseras så att de uppfyller internationellt godtagbara säkerhetskrav stängs så tidigt som möjligt, såväl i Bulgarien som i andra kandidatländer. I nära samordning med bidragsgivarna till kärnsäkerhetskontot kommer kommis- sionen att vidta ytterligare åtgärder för att uppnå en godtagbar lösning tillsammans med sina partner i processen inför anslutningen, så att kärnsäkerheten i Europa kan förbättras. (1) KOM(97) 2000 slutlig. (1999/C 142/197) SKRIFTLIG FRÅGA P-3727/98 från Jan Andersson (PSE) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Fall av social dumpning som eventuell grund för företaget Ericssons flyttning av verksamhet från Norrköping till Skottland I den efterföljande diskussionen om företaget Ericssons val att flytta viss tillverkningsverksamhet från Norrköping till Skottland har det framkommit uppgifter om att denna flytt kostnadsmässigt kunnat motiveras av de sämre sociala rättigheter som gäller för arbetstagarna vid den skotska anläggningen, bland annat i fråga om efterföljandet av arbetstidsreglering. Rent allmänt bör det ligga i kommissionens intresse att social dumpning motverkas för att förhindra osunda konkurrensförhållanden på den inre marknaden med anledning av detta vill jag fråga: Har kommissionen gjort eller avser kommissionen att göra några studier om det föreligger fall av social dumpning som bakomliggande orsak till Ericssons flyttning av verksamhet från Norrköping till Skottland, samt redogöra för vilka insatser kommissionen förbereder för att förhindra att olikartad tillämpning av arbetstidsdirektiv medverkar till osunda konkurrensförhållanden mellan medlemsländer? (1999/C 142/198) SKRIFTLIG FRÅGA P-3728/98 från Anneli Hulthén (PSE) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Behovet av översyn av arbetsdirektivet Med anledning av att företaget Ericsson valt att förlägga produktion av kretskort till Skottland och därmed lägga ned verksamhet i Norrköping har det uppstått en diskussion om hur den brittiska tillämpning av direktiv 93/104/EG (1) om arbetstider kan medverka till fall av social dumpning. I fallet Ericssons val att förlägga verksamhet till Skottland förefaller det som de undantag som brittiska regeringen tidigare fått i direktivet direkt medverkat till att Ericsson valde att lägga ned verksamheten i Norrköping för att istället använda sig av en underleverantör i Skottland där det brittiska sättet att tillämpa arbetsdirektivet används. Sammantaget kan frågan inte ses på annat sätt än som ett fall av social dumpning, och därmed vill jag fråga kommissionen: Ser kommissionen ett behov av att snabbt se över det brittiska undantaget i arbetsdirektivet för att förhindra uppkomsten av fall av social dumpning i enligt med vad som hänt i fråga om Ericssons föreläggande av tillverkning till Skottland, och i så fall avser kommissionen att tidigarelägga sin översyn av det brittiska undantaget i arbetstidsdirektivet så att en sådan översyn sker före år 2003? (1) EGT L 307, 13. 12. 1993, s. 18


title: 2000/334/EG: Kommissionens beslut av den 25 november 1998 om det statliga stöd som Italien genomfört till förmån för Enirisorse SpA [delgivet med nr K(1998) 3866] (Endast den italienska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
holding company
industrial enterprise
industrial restructuring

formats: html pdf print

text: 20. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 120/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 25 november 1998 om det statliga st(cid:246)d som Italien genomf(cid:246)rt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Enirisorse SpA [delgivet med nr K(1998) 3866] (Endast den italienska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/334/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT Bakgrunden till att f(cid:246)rfarandet inleddes med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 93. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, efter att i enlighet med n(cid:228)mnda artikel ha givit ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig (1), och Genom sitt beslut 98/212/EG (2) avslutade kommissionen f(cid:246)r- farandet avseende de kapitaltillskott som gjordes mellan 1992 och 1996 fr(cid:229)n ENI till Enirisorse. Dessa kapitaltillskott, som gjordes inom ramen f(cid:246)r en omstruktureringsplan, uppgick till totalt 1 819 miljarder lire. Italien underr(cid:228)ttades om beslutet genom en skrivelse av den 2 maj 1997. av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I I beslut 98/212/EG slog kommissionen fast att kapitaltillskot- ten p(cid:229) 1 819 miljarder lire var f(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden och med EES-avtalets funktion i enlighet med artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avta- let, p(cid:229) vissa villkor. De viktigaste villkoren som (cid:228)r av intresse f(cid:246)r det h(cid:228)r beslutet var f(cid:246)jande: Genom en skrivelse av den 13 januari 1998 underr(cid:228)ttade kom- missionen den italienska regeringen om sitt beslut att inleda det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget avseende st(cid:246)det i form av ett kapitaltillskott fr(cid:229)n ENI till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r det underordnade holdingbolaget Enirirorse SpA (nedan kallat Eni- risorse). Det kan vara p(cid:229) sin plats att genast n(cid:228)mna att Enri- rorse kontrolleras till 100 % av det offentliga italienska holding- bolaget ENI, som i sin tur vid den h(cid:228)r aktuella tidpunkten (cid:228)gdes av den italienska staten genom ministeriet f(cid:246)r statens finanser, som innehade aktiemajoriteten. (cid:151) Italien skulle (cid:229)ta sig att genomf(cid:246)ra omstruktureringsplanen genom att privatisera de (cid:229)terst(cid:229)ende bolagen och produk- tionsanl(cid:228)ggningarna inom Enirisorse och genomf(cid:246)ra en fullst(cid:228)ndig likvidation av detta bolag senast den 31 decem- ber 1998. (cid:151) Int(cid:228)kterna fr(cid:229)n privatiseringen skulle anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att t(cid:228)cka eventuella kostnader f(cid:246)r likvidationen av Enirisorse. (1) EGT C 70, 6. 3. 1998, s. 5. (2) EGT L 80, 18. 3. 1998, s. 34. L 120/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 5. 2000 (cid:151) Den italienska regeringen skulle inr(cid:228)tta ett f(cid:246)rfarande f(cid:246)r att kontrollera att beslutet genomf(cid:246)rdes. tade d(cid:228)rf(cid:246)r att inleda f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget med avseende p(cid:229) de nya kapitaltillskotten. Den f(cid:246)rsta halv(cid:229)rsrapporten fr(cid:229)n den italienska regeringen inkom till kommissionen den 11 november 1997. Av rappor- ten framgick bl. a. att (cid:246)verl(cid:229)tselsen av Pertusola Sud, ett av de tv(cid:229) (cid:229)terst(cid:229)ende bolagen i Enirisorse SpA, som driver en anl(cid:228)gg- ning f(cid:246)r produktion av zink i Crotone, (cid:228)nnu inte hade genom- f(cid:246)rts. Detta stred mot den omstruktureringsplan som Italien hade anm(cid:228)lt och kommissionen hade godk(cid:228)nt. Pertusola Suds problem hade en avsev(cid:228)rd betydelse f(cid:246)r beslut 98/212/EG. Vid den tiden uppgav Italien att f(cid:246)retaget skulle l(cid:228)ggas ned eller (cid:246)verl(cid:229)tas till en intresserad k(cid:246)pare f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av 1997. Om f(cid:246)retaget (cid:246)verl(cid:228)ts, skulle k(cid:246)paren l(cid:228)gga om produktionen fr(cid:229)n zink till nickel. I Enirisorses omstruk- tureringsplan, som anm(cid:228)ldes till kommissionen, angavs att Per- tusola Sud skulle l(cid:228)ggas ned eller s(cid:228)ljas under 1997. Detta (cid:229)ta- gande upprepades av kommissionen i motiveringen till beslut 98/212/EG. Kommissionen f(cid:246)rlitade sig p(cid:229) att f(cid:246)retaget skulle l(cid:228)ggas ned eller s(cid:228)ljas till en privat intressent f(cid:246)r att uppn(cid:229) slutm(cid:229)let f(cid:246)r Enirisorses omstruktureringsplan, eftersom Enirisorses negativa r(cid:246)relseresultat 1997 berodde p(cid:229) Pertusola Suds verksamhet. I den f(cid:246)rsta halv(cid:229)rsrapporten avsl(cid:246)jades det (cid:228)ven att ENI hade gjort nya kapitaltillskott 1997 till Enirisorse p(cid:229) totalt 133 mil- jarder lire. Detta nya kapital anv(cid:228)ndes bl. a. till att t(cid:228)cka drift- kostnaderna f(cid:246)r Pertusola Sud och kostnaderna f(cid:246)r likvidatio- nen av Enirisorse. Kapitaltillskotten hade inte angivits i den omstruktureringsplan som hade anm(cid:228)lts till kommissionen, och hade d(cid:228)rf(cid:246)r inte beaktats i beslut 98/212/EG. Eftersom kapitaltillskotten inte anm(cid:228)lts till kommissionen, (cid:228)r de olagliga. Kommissionen m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r granska de ytterligare kapitaltill- skotten som nya st(cid:246)dt(cid:229)tg(cid:228)rder, och dessutom som olagliga st(cid:246)dt(cid:229)tg(cid:228)rder eftersom de inte har f(cid:246)rhandsanm(cid:228)lts enligt arti- kel 93. 3 i f(cid:246)rdraget. P(cid:229) grundval av de upplysningar som kommissionen erh(cid:229)llit under den f(cid:246)rsta fasen av granskningen, drog kommissionen slutsatsen att kapitaltillskotten fr(cid:229)n ENI under 1997 inte skulle kunna ge tillr(cid:228)cklig ekonomisk avkastning, eftersom Enirisorse skulle l(cid:228)ggas ned inom kort. F(cid:246)ljaktligen skulle man inte kunna h(cid:228)vda att ENI har handlat som en privat investerare. Enirisorse hade f(cid:246)r (cid:246)vrigt lidit stora f(cid:246)rluster i mer (cid:228)n fem (cid:229)r. En privat investerare skulle ha omstrukturerat eller lagt ned f(cid:246)retaget l(cid:229)ngt tidigare f(cid:246)r att undvika ytterligare f(cid:246)rluster. Kommissionen hyste allvarliga tvivel betr(cid:228)ffande kapitaltillskot- tens f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden. De verkade inte vara av s(cid:229)dan art att de skulle kunna omfattas av undanta- gen i artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:246)rdraget. Kommissionen beslu- II inleda f(cid:246)rfarandet (3) Efter offentligg(cid:246)randet av beslutet att inkom F(cid:246)renade kungarikets regering genom en skrivelse av den 6 april 1998 med synpunkter till st(cid:246)d f(cid:246)r kommissionens inv(cid:228)ndningar. De brittiska myndigheterna p(cid:229)pekade s(cid:228)rskilt att de ytterligare kapitaltillskotten fr(cid:229)n ENI till Enirisorse, mot bak- grund av det sistn(cid:228)mnda f(cid:246)retagets ekonomiska situation, inte motsvarade hur en privat f(cid:246)retagare skulle ha handlat. Genom en skrivelse av den 4 maj 1998 (cid:246)verl(cid:228)mnade f(cid:246)retaget Union MiniŁre, som producerar zink och (cid:228)r en direkt konkur- rent till Pertusola Sud, sina synpunkter, som (cid:228)ven dessa st(cid:246)dde de inv(cid:228)ndningar som hade framf(cid:246)rts av kommissionen. Union MiniŁre p(cid:229)pekade s(cid:228)rskilt att de nya kapitaltillskotten till Eniri- sorse under r(cid:228)kenskaps(cid:229)ren 1997 och 1998, och som var avsedda att t(cid:228)cka f(cid:246)rlusterna f(cid:246)r dess hel(cid:228)gda dotterbolag Per- tusola Sud, utgjorde ett icke anm(cid:228)lt och konkurrensvidrigt stat- ligt st(cid:246)d. Detta nya st(cid:246)d snedvred uppenbart och p(cid:229) ett otill- b(cid:246)rligt s(cid:228)tt konkurrensen p(cid:229) zinkmarknaden, som redan led av ett strukturellt (cid:246)verskott p(cid:229) produktionskapcitet. Ingen annan medlemsstat och inga andra ber(cid:246)rda parter har inkommit med synpunkter till kommissionen. Synpunkterna fr(cid:229)n F(cid:246)renade kungariket samt Union MiniŁre vidarebeford- rades av kommissionen till den italienska regeringen i en skri- velse av den 28 maj 1998. III I sitt svar p(cid:229) skrivelsen om att inleda f(cid:246)rfarandet och p(cid:229) syn- punkterna fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter ifr(cid:229)gasatte den italienska rege- ringen av nedanst(cid:229)ende anledningar b(cid:229)de kommissionens beslut att inleda f(cid:246)rfarandet och synpunkterna fr(cid:229)n tredje part: (cid:151) Kapitaltillskottet p(cid:229) 133 miljarder lire hade anm(cid:228)lts till kommissionen inom ramen f(cid:246)r kontrollen enligt beslut 98/212/EG. (cid:151) Av de ifr(cid:229)gasatta 133 miljarderna lire avs(cid:229)g 34 miljarder att t(cid:228)cka Pertusola Suds f(cid:246)rluster, medan resterande 99 mil- jarder syftade till att t(cid:228)cka kostnader f(cid:246)r Enirisorse. Med hj(cid:228)lp av dessa 99 miljarder lire skulle den av kommissio- nen godk(cid:228)nda omstruktureringplanen genomf(cid:246)ras. Detta (3) Se fotnot 1. 20. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 120/3 senare tillskott p(cid:229) 99 miljarder lire b(cid:246)r betraktas som i grund och botten godk(cid:228)nt, (cid:228)ven om det inte formellt in- gick i st(cid:246)det enligt planen, eftersom kommissionen i artikel 3 b i beslut 98/212/EG hade f(cid:246)reskrivit att Italien skulle meddela eventuella ytterligare likvidationskostnader. miljarder lire f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av planen. Dessa st(cid:246)d bed(cid:246)m- des som f(cid:246)renliga av kommissionen i beslut 98/212/EG, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att villkoren och tidsfristerna i den anm(cid:228)lda omstruktureringsplanen respekterades. Under samma tid r(cid:228)k- nade Eniriorse likaledes med att inkassera cirka 8 540 miljarder lire genom f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:246)retag och verksamhetsgrenar. (cid:151) Pengar (i detta fall 99 miljarder lire) som ges f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r likvidation och nedl(cid:228)ggning av f(cid:246)retag kan i praktiken inte snedvrida konkurrensen, eftersom motta- garna upph(cid:246)r definitivt med sin verksamhet och l(cid:228)mnar marknaden. Betr(cid:228)ffande de 34 miljarder lire som hade betalats till Pertusola Sud medger Italien att Enirisorse 1997 gjorde ett kapitaltillskott till Pertusola Sud p(cid:229) 34 miljarder lire f(cid:246)r att t(cid:228)cka f(cid:246)retagets f(cid:246)rluster. Den italienska regeringen framh(cid:229)ller emellertid f(cid:246)ljan- de: (cid:151) Kommissionen visste den fattade beslut redan n(cid:228)r 98/212/EG, att Pertusola Sud skulle g(cid:229) med 48 miljarder lire i f(cid:246)rlust det (cid:229)ret. Genom att f(cid:246)reskriva f(cid:246)rs(cid:228)ljning eller nedl(cid:228)ggning av Pertusola f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av 1997 hade kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r underf(cid:246)rst(cid:229)tt godk(cid:228)nt att verksamhe- ten fortsatte fram till detta datum, och d(cid:228)rmed (cid:228)ven t(cid:228)ck- ningen av 1997 (cid:229)rs ackumulerade f(cid:246)rluster. (cid:151) Anl(cid:228)ggningen i Pertusola ligger i Crotone-omr(cid:229)det som uppfyller villkoren f(cid:246)r regionalt st(cid:246)d i artikel 92. 3 a i f(cid:246)r- draget. St(cid:246)det kan allts(cid:229) betraktas som f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt denna best(cid:228)mmelse i f(cid:246)r- draget. IV Enirisorse bildades 1991 som ett (cid:148)rent(cid:148) holdingbolag, avsett att optimera ENI-gruppens ekonomiska och finansiella resurser med det huvudsakliga syftet att koncentrera f(cid:246)rvaltningen av gruppens innehav, fr(cid:228)mst inom gruvverksamhet, till ett enda ansvarigt centrum. ENI och dess aktie(cid:228)gare vid den tiden (det italienska ministeriet f(cid:246)r statens finanser) besl(cid:246)t 1991 att g(cid:246)ra sig av med de f(cid:246)rlustbringande verksamheterna. Det yttersta syftet med hela operationen var att privatisera holdingbolaget Enirisorse. I detta syfte utarbetade Enirisorse en plan f(cid:246)r extraordin(cid:228)ra ingripanden som omfattade (cid:150) s(cid:229)vitt nu (cid:228)r av intresse (cid:150) ned- l(cid:228)ggning av verksamheten i Pertusola Sud f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av 1997, eller (cid:246)verl(cid:229)telse av detta f(cid:246)retag till en intresserad k(cid:246)pa- re, som skulle omforma anl(cid:228)ggningen till en enhet f(cid:246)r produk- tion av nickel. V Utg(cid:246)r kapitaltillskotten statligt st(cid:246)d? F(cid:246)r att avg(cid:246)ra huruvida kapitaltillskotten p(cid:229) 133 miljarder lire utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d, unders(cid:246)ker kommissionen kapitalfl(cid:246)det mel- lan den italienska staten, den huvudsakliga aktie(cid:228)garen vid den aktuella tidpunkten, och Enirisorse utifr(cid:229)n principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, som formulerades i kommissionens meddelande till medlemsstaterna om till(cid:228)mp- ningen av reglerna om statligt st(cid:246)d p(cid:229) offentliga f(cid:246)retag inom tillverkningsindustrin (4). Enligt den principen inneb(cid:228)r en eko- nomisk transaktion statligt st(cid:246)d, om den inte skulle ha utf(cid:246)rts av en privat investerare som verkar under normala marknads- m(cid:228)ssiga ekonomiska villkor. innehade privata Vid den aktuella tidpunkten, dvs. 1997, aktie(cid:228)gare poster i ENI vid sidan av den italienska staten, som emellertid hade den l(cid:229)ngt st(cid:246)rsta posten i ENI. I sj(cid:228)lva verket var det ministeriet f(cid:246)r statens finanser, som innehade aktiema- joriteten i ENI, som i fr(cid:228)msta rummet fattade de strategiska besluten om gruppens verksamhet. inleddes, finansierades med medel Kapitaltillskotten p(cid:229) 133 miljarder lire, som var orsaken till att f(cid:246)rfarandet som annars skulle ha tillfallit aktie(cid:228)garna i ENI och s(cid:228)rskilt majoritetsaktie- (cid:228)garen, den italienska staten. F(cid:246)ljaktligen b(cid:246)r de resurser som ENI st(cid:228)llde till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r Enirisorse anses som statliga medel enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget. Kommissionen har sk(cid:228)lig anledning att h(cid:228)vda, att kapitaltill- skotten fr(cid:229)n ENI till ett belopp av 133 miljarder lire gav otill- r(cid:228)cklig, rentav obefintlig, ekonomisk avkastning, eftersom (cid:229)tg(cid:228)rden i huvudsak syftade till att t(cid:228)cka f(cid:246)rlusterna f(cid:246)r ett f(cid:246)retag, Pertusola Sud, som redan borde ha lagts ned, och till att betala likvidationskostnader som inte n(cid:228)rmare fastst(cid:228)llts och som det inte g(cid:229)r att f(cid:246)rst(cid:229) varf(cid:246)r ENI (cid:229)tog sig att t(cid:228)cka, utan uttrycklig juridisk skyldighet att g(cid:246)ra detta. En s(cid:229)dan juridisk skyldighet (cid:150) som det ankom p(cid:229) de italienska myndigheterna att styrka (cid:150) synes inte f(cid:246)religga och under dessa Vid utg(cid:229)ngen av frem(cid:229)rsperioden 1992(cid:150)1996 hade Enirisorse fr(cid:229)n sin enda aktie(cid:228)gare ENI mottagit kapitaltillskott p(cid:229) 1 819 (4) EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3. L 120/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 5. 2000 omst(cid:228)ndigheter har ENI inte agerat som en privat investerare, eftersom ENI inte kunde r(cid:228)kna med en avkastning som stod i rimlig proportion till kapitaltillskottet. Snarare kunde ENI inte r(cid:228)kna med n(cid:229)gon avkastning alls p(cid:229) investeringen, eftersom beslut fattats om att l(cid:228)gga ned Enirisorse senast den 31 decem- ber 1998. F(cid:246)ljaktligen kan man inte h(cid:228)vda att ENI har handlat som en privat investerare, n(cid:228)r f(cid:246)retaget besl(cid:246)t att g(cid:246)ra nya, ytterligare tillskott p(cid:229) 133 miljarder lire. En privat akt(cid:246)r skulle ha avveck- lat Enirisorse och d(cid:228)rigenom s(cid:229) mycket som m(cid:246)jligt begr(cid:228)nsat likvidationskostnaderna och endast ingripit om det fanns en uttrycklig juridisk skyldighet att g(cid:246)ra det. Utifr(cid:229)n de upplys- ningar som kommissionen f(cid:246)rfogar (cid:246)ver (cid:228)r den ben(cid:228)gen att utesluta att ENI ingrep i enlighet med en juridisk skyldighet knuten till ett vanligt likvidationsf(cid:246)rfarande. D(cid:228)rav f(cid:246)ljer att (cid:229)tg(cid:228)derna i fr(cid:229)ga utg(cid:246)r ett statlig st(cid:246)d. VI ˜r det statliga st(cid:246)det olagligt? investeringar Kommissionen kan inte acceptera dessa argument. I artikel 2 i inte fick beslut 98/212/EG f(cid:246)reskrivs uttryckligen att ENI anv(cid:228)nda int(cid:228)kterna fr(cid:229)n privatiseringen till i andra hel(cid:228)gda bolag utan att ENI skulle anv(cid:228)nda dem f(cid:246)r att t(cid:228)cka eventuella ytterligare kostnader f(cid:246)r likvidationen av Eniri- sorse. ˜ven om ytterligare likvidationskostnader kunde f(cid:246)rutses framg(cid:229)r det av den av kommissionen n(cid:228)r beslutet antogs, n(cid:228)mnda artikelns ordalydelse att det f(cid:246)r kommissionen var sj(cid:228)lvklart att dessa kostnader skulle t(cid:228)ckas av int(cid:228)kterna fr(cid:229)n privatiseringen av Enirisorses f(cid:246)retag och inte med nytt statligt st(cid:246)d i form av nya kapitaltillskott, vilket d(cid:228)remot blev fallet. Lika grundl(cid:246)st framst(cid:229)r de italienska myndigheternas p(cid:229)st(cid:229)ende att kommissionen k(cid:228)nde till att Pertusola Sud under loppet av 1997 skulle komma att g(cid:246)ra ytterligare f(cid:246)rluster p(cid:229) 48 miljar- der lire och att den, genom att acceptera nedl(cid:228)ggningen senast den 31 december 1997, outtalat skulle ha godk(cid:228)nt t(cid:228)ckning av desa f(cid:246)rluster. Att kommissionen skulle ha k(cid:228)nt till att Pertusola Sud hade lidit nya f(cid:246)rluster, inneb(cid:228)r inte alls ett godk(cid:228)nnande av f(cid:246)rnyat st(cid:246)d f(cid:246)r att t(cid:228)cka f(cid:246)rlusterna. Det var emellertid helt logiskt, och det (cid:228)r vad man kan utl(cid:228)sa ur beslut 98/212/EG, att Eniri- sorse skulle t(cid:228)cka de nya f(cid:246)rlusterna f(cid:246)r Pertusola Sud med int(cid:228)kterna fr(cid:229)n privatiseringar p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt eller annars med holdingbolagets egna resurser, utan att g(cid:246)ra ett nytt och absolut inte f(cid:246)reskrivet kapitaltillskott. S(cid:229) gjordes emellertid. I fr(cid:229)ga om lagligheten hos det statliga st(cid:246)det h(cid:228)vdar Italien i sitt svar p(cid:229) inledandet av f(cid:246)rfarandet, att kommissionen hade underr(cid:228)ttats om kapitaltillskotten p(cid:229) 133 miljarder lire inom ramen f(cid:246)r den kontroll som f(cid:246)reskrivs i beslut 98/212/EG. D(cid:228)rav f(cid:246)ljer att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga utg(cid:246)r olagligt statligt st(cid:246)d, eftersom de inte f(cid:246)rhandsanm(cid:228)ldes av Italien och inte godk(cid:228)n- des av kommissionen innan de vidtogs, vilket strider mot arti- kel 93. 3 i f(cid:246)rdraget. Vad detta betr(cid:228)ffar m(cid:229)ste kommissionen genm(cid:228)la, att uppgiften (en av m(cid:229)nga som kommissionen fick inom ramen f(cid:246)r kontrol- len av beslutet) om de nya kapitaltillskotten skulle ha anm(cid:228)lts formellt, eftersom det r(cid:246)rde sig om ett nytt st(cid:246)d som inte angi- vits i det st(cid:246)dbelopp som godk(cid:228)nts genom beslut 98/212/EG. De italienska myndigheterna har inte fullgjort sin skyldighet att anm(cid:228)la st(cid:246)det i f(cid:246)rv(cid:228)g. Denna medlemsstaternas skyldighet har fastslagits av EG-domstolen, fr(cid:228)mst i domen av den 11 decem- ber 1973 i m(cid:229)l 120/73, Lorenz mot Tyskland (5). De italienska myndigheterna medger att de nya tillskotten p(cid:229) 133 miljarder lire inte ingick i de 1 819 miljarder lire som hade godk(cid:228)nts av kommissionen. De h(cid:228)vdar att av de 133 mil- jarderna beh(cid:246)vdes 99 miljarder f(cid:246)r att fullf(cid:246)lja den omstruk- tureringsplan som hade godk(cid:228)nts av kommissionen. Detta sista tillskott p(cid:229) 99 miljarder lire b(cid:246)r i grund och botten betraktas som godk(cid:228)nt, (cid:228)ven om tillskottet formellt inte ingick i det st(cid:246)d som angavs i planen, eftersom kommissionen i artikel 3 b i beslut 98/212/EG hade f(cid:246)reskrivit att Italien skulle informera om eventuella ytterligare likvidationskostnader. (5) Rec. 1973, s. 1471; svensk specialutg(cid:229)va, volym II, s. 177. VII ˜r det olagliga statliga st(cid:246)det f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden? Betr(cid:228)ffande st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet h(cid:228)vdar Italien f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst att belopp som (cid:228)r avsedda att t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r likvidation och nedl(cid:228)ggning av ett f(cid:246)retag inte kan snedvrida konkurren- sen p(cid:229) den gemensamma marknaden och inte heller p(cid:229)verka handeln mellan medlemsstaterna, eftersom mottagarna (cid:228)r f(cid:246)re- tag som upph(cid:246)r slutgiltigt med sin verksamhet och l(cid:228)mnar marknaden. Kommissionen anser att detta p(cid:229)st(cid:229)ende helt saknar st(cid:246)d i de faktiska omst(cid:228)ndigheterna: det vederl(cid:228)ggs direkt av synpunk- terna fr(cid:229)n Union MiniŁre, som (cid:228)r en konkurrent till Pertusola Sud, och som klagar (cid:246)ver att st(cid:246)det har till(cid:229)tit Pertusula Sud 20. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 120/5 att vara aktivt p(cid:229) zinkmarknaden och d(cid:228)rigenom har snedvridit f(cid:246)retaget och de (cid:246)vriga zinkpro- konkurrensen mellan det ducenterna. terna sj(cid:228)lva medger att i varje fall Pertusola Sud, som redan (cid:228)r l(cid:228)ggas ned f(cid:246)re den 31 december f(cid:246)rsatt i 1998. likvidation, skall I f(cid:246)religgande fall (cid:228)r faktiskt de f(cid:246)retag som direkt eller indirekt har dragit nytta av st(cid:246)det fortfarande verksamma p(cid:229) mark- naden och i m(cid:229)nga fall har de fortsatt att producera. S(cid:229) (cid:228)r fal- let med Portovesme och Pertusola Sud. Pertusola Sud (cid:228)r en aktiv producent av zink, trots att det sedan n(cid:229)gra m(cid:229)nader befinner sig under likvidation. Utan st(cid:246)d skulle f(cid:246)retaget ha beh(cid:246)vt (cid:246)verl(cid:229)tas eller l(cid:228)ggas ned f(cid:246)r l(cid:228)nge sedan. Inte heller f(cid:246)refaller (cid:229)tg(cid:228)rdern ha n(cid:229)gon annan praktisk regio- nalpolitisk effekt, eftersom st(cid:246)d f(cid:246)r likvidation av ett f(cid:246)retag inte kan anses (cid:148)fr(cid:228)mja den ekonomiska utvecklingen(cid:148) i det ber(cid:246)rda omr(cid:229)det. St(cid:246)det utg(cid:246)r tv(cid:228)rtom en sista (cid:229)tg(cid:228)rd som syf- tar till att till varje pris h(cid:229)lla kvar Pertusola Sud p(cid:229) marknaden ytterligare n(cid:229)gra m(cid:229)nader bortom varje rationell industriell, ekonomisk eller regional tankeg(cid:229)ng. Italiens inv(cid:228)ndningar kan allts(cid:229) inte accepteras, eftersom det handlar om likvidationskostnader som har f(cid:229)tt direkta och indi- rekta (cid:229)terverkningar f(cid:246)r f(cid:246)retag som fortfarande (cid:228)r aktiva p(cid:229) marknaden. Italien anf(cid:246)r vidare att anl(cid:228)ggningen i Pertusola ligger i Croto- ne-omr(cid:229)det och d(cid:228)rmed under alla omst(cid:228)ndigheter uppfyller villkoren f(cid:246)r regionalst(cid:246)d i artikel 92. 3 a i f(cid:246)rdraget. St(cid:246)det skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kunna anses som f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt den best(cid:228)mmelsen. I detta h(cid:228)nseende vill kommissionen erinra om, att kommissio- nen, enligt artikel 92. 3 a i f(cid:246)rdraget, f(cid:229)r g(cid:246)ra undantag fr(cid:229)n f(cid:246)rbudet mot statligt st(cid:246)d och f(cid:246)rklara (cid:148)st(cid:246)d f(cid:246)r att fr(cid:228)mja den ekonomiska utvecklingen i regioner d(cid:228)r levnadsstandarden (cid:228)r onormalt l(cid:229)g eller d(cid:228)r det r(cid:229)der allvarlig brist p(cid:229) syssels(cid:228)ttning(cid:148) f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden, under f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ning att st(cid:246)det inte p(cid:229)verkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. D(cid:228)rf(cid:246)r har det f(cid:246)rekommit att kommissionen godk(cid:228)nt regio- nalst(cid:246)d n(cid:228)r f(cid:246)retagets livskraft v(cid:228)l har konstaterats. Med andra ord: ett regionalst(cid:246)d kan godk(cid:228)nnas om det faktiskt kan med- f(cid:246)ra en regional f(cid:246)rdel (cid:150) n(cid:228)stan alltid syssels(cid:228)ttning (cid:150) knuten till en (cid:246)verlevnadspotential f(cid:246)r det st(cid:246)dmottagande f(cid:246)retaget. Enligt fast r(cid:228)ttspraxis (se p(cid:229) senare tid Europeiska gemenska- pernas f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tts dom av den 15 september 1998 i f(cid:246)r- enade m(cid:229)len T-126/96 och T-127/96, EFIM och BFM mot kommissionen) (6) (cid:228)r kommissionen tvungen att ta h(cid:228)nsyn till gemenskapsintresset (cid:228)ven n(cid:228)r den till(cid:228)mpar artikel 92. 3 a. Den skall inte begr(cid:228)nsa sig till att endast kontrollera att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga (cid:228)r specifikt regionala, utan bed(cid:246)ma deras inverkan p(cid:229) gemenskapen som helhet. Vad betr(cid:228)ffar (cid:229)beropandet av artikel 92. 3 a m(cid:229)ste kommissio- nen konstatera att st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r av eng(cid:229)ngskarakt(cid:228)r och inte har genomf(cid:246)rts som ett led i en statlig strategi f(cid:246)r regional utveckling, som skulle kunna motivera att undantaget till(cid:228)mpa- des. Av dokumentationen framg(cid:229)r inte ens att de har genom- f(cid:246)rts f(cid:246)r att skapa arbetstillf(cid:228)llen i en st(cid:246)dregion. Tv(cid:228)rtom tyder granskningen av fallet p(cid:229) att det handlar om punkt(cid:229)tg(cid:228)rder inriktade p(cid:229) att till varje pris m(cid:246)jligg(cid:246)ra (cid:246)verlevnad f(cid:246)r f(cid:246)retag som fortfarande kontrolleras av Enirisorse, i synnerhet Pertu- sola Sud. Vad slutligen betr(cid:228)ffar det nya st(cid:246)dets eventuella f(cid:246)renlighet med artikel 92. 3 c i f(cid:246)rdraget, understryker kommissionen att den best(cid:228)mmelsen inte har (cid:229)beropats direkt av Italien i sam- band med detta f(cid:246)rfarande. Komissionen bekr(cid:228)ftar dock att det statliga st(cid:246)det skulle kunna omfattas av detta undantag, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att det inte p(cid:229)verkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Vad betr(cid:228)ffar omstruktureringsst(cid:246)d, den enda st(cid:246)dform som m(cid:246)jli- gen skulle kunna (cid:229)beropas i detta fall, understryks i gemenska- pens riktlinjer f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukture- ring av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter (7) bl. a. att denna typ av st(cid:246)d (cid:228)r av undantagskarakt(cid:228)r och d(cid:228)rf(cid:246)r endast f(cid:229)r beviljas en enda g(cid:229)ng, om inte synnerliga omst(cid:228)ndigheter g(cid:246)r nytt st(cid:246)d motiverat. I f(cid:246)religgande fall strider beviljandet av st(cid:246)det mot principen om en enda g(cid:229)ng, eftersom det r(cid:246)r sig om ett nytt st(cid:246)d i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande som redan hade godk(cid:228)nts genom beslut 98/212/EG och eftersom det saknas synnerliga omst(cid:228)ndigheter som eventuellt skulle kunna r(cid:228)ttf(cid:228)rdiga ett godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n kommissionens sida. till det VIII I f(cid:246)religgande fall (cid:229)beropar Italien helt enkelt ett regionalt undantag f(cid:246)r ett f(cid:246)retag under likvidation, utan n(cid:229)gon som helst (cid:246)verlevnadspotential ens p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt. Det inneb(cid:228)r att kapitaltillskotten inte medf(cid:246)r n(cid:229)gon konkret regional f(cid:246)rdel ur syssels(cid:228)ttningsh(cid:228)nseende, eftersom de italienska myndighe- Med beaktande av dessa (cid:246)verv(cid:228)ganden drar kommissionen slut- satsen att det st(cid:246)d som Italien l(cid:228)mnat i form av kapitaltillskott till ett belopp av 133 miljarder lire, som ifr(cid:229)gasattes i beslutet att inleda f(cid:246)rfarandet, inte kan omfattas av n(cid:229)got av undanta- gen i artikel 92. 3 a, 92. 3 b eller 92. 3 c, eftersom det inte (cid:228)r avsett att fr(cid:228)mja den ekonomiska utvecklingen i regioner d(cid:228)r (6) REG 1998, s. II-3437, punkt 101. (7) EGT C 283, 19. 9. 1997, s. 2. L 120/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 5. 2000 levnadsstandarden (cid:228)r onormalt l(cid:229)g, eller omstrukturering av f(cid:246)retag vars nedl(cid:228)ggning (cid:228)r n(cid:228)ra f(cid:246)rest(cid:229)ende och (cid:229)tminstone skall (cid:228)ga rum f(cid:246)re den 31 december 1998. N(cid:228)r f(cid:246)rfarandet inleddes f(cid:228)ste kommissionen de italienska myn- digheternas uppm(cid:228)rksamhet p(cid:229), att allt st(cid:246)d som beviljats olag- ligen kan bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r ett beslut som (cid:229)l(cid:228)gger medlemsstaten att (cid:229)terkr(cid:228)va det utbetalade st(cid:246)det. f(cid:246)religgande fall anser kommissionen det vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:229)terkr(cid:228)va st(cid:246)det f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla konkurrensvillkor som (cid:228)r likv(cid:228)rdiga med dem som existerade innan st(cid:246)det gavs. I H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 2. ¯terkravet skall ske utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l och i enlighet med f(cid:246)r- farandena i den italienska lagstiftningen om (cid:229)terkrav av statligt st(cid:246)d. Det st(cid:246)d som skall (cid:229)terkr(cid:228)vas skall innefatta r(cid:228)nta som l(cid:246)per fr(cid:229)n den dag st(cid:246)det stod till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r Enirisorse SpA till den dag det har (cid:229)terbetalats. R(cid:228)ntan skall ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av den referensr(cid:228)nta som anv(cid:228)nds vid ber(cid:228)kningen av bidragsekvivalenten inom ramen f(cid:246)r regionalst(cid:246)d. Artikel 3 Italien skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja beslutet. Det statliga st(cid:246)d som Italien genomf(cid:246)rde 1997 till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Enirisorse SpA i form av ett kapitaltillskott p(cid:229) 133 miljarder lire, (cid:228)r of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. Artikel 4 Artikel 2 Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 25 november 1998. 1. Italien skall vidta alla (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att fr(cid:229)n Enirisorse SpA (cid:229)terkr(cid:228)va det st(cid:246)d som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till st(cid:246)dmottagaren. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3541/98 af Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS til Kommissionen. EFRU-støtte til et projekt om opførelse af et kraftvarmeværk for træbiomasse i Salinas de Pisuerga (Palencia - Spanien)

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Spain
biomass
power plant
waste incineration

text: 21. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 207/85 (1999/C 207/112) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3541/98 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (25. november 1998) Om: EFRU-støtte til et projekt om opførelse af et kraftvarmeværk for træbiomasse i Salinas de Pisuerga (Palencia ’ Spanien) I sit svar af 5. oktober 1998 på skriftlig forespørgsel E-2145/98 (1) fastslår kommissionsmedlemmet Christos Papoutsis, at der ikke var bevilget midler fra hverken EFRU eller Samhørighedsfonden til projektet vedrørende et kraftvarmeforbrændingsanlæg til træbiomasse i Salinas de Pisuerga (Palencia, Spanien) ’ besvarelsens punkt 2. Ikke desto mindre oplyste statssekretæren for forbindelserne mellem det spanske parlament (Cortes) og regeringen den 13. april 1998 som svar på en forespørgsel fra senatoren Heliodoro Gallego, at der til det nævnte projekt fra EFRU var bevilget et beløb på 279. 902 mio ptas. samt et beløb fra statens almindelige budget på 119. 958 mio ptas. 1. Kan Kommissionen i betragtning af den manglende overensstemmelse mellem de to svar meddele, hvilke oplysninger, den ligger inde med om støtte fra EFRU til forbrændingsanlægget som omtalt af statssekretæren? 2. Mener Kommissionen ikke, at den bør afklare dette spørgsmål så detaljeret som muligt for at sikre borgerne i EU adgang til oplysninger? (1) EFT C 135 af 14. 5. 1999, s. 23. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. januar 1999) Der erindres om, at programmeringsordningen for strukturfondene er baseret på nærhedsprincippet og derfor indeholder bestemmelse om, at Kommissionen træffer beslutning om de generelle retningslinjer (EF-støtte- rammen), ud fra hvilke programmerne godkendes. Med undtagelse af projekter af et vist omfang, der allerede er identificeret i støtterammen, udvælger de ansvarlige myndigheder for iværksættelsen de projekter, der skal finansieres. Kommissionen får først nærmere kendskab til de enkelte projekter, når gennemførelsen starter, efterhånden som den modtager de årlige situationsrapporter, eller når den deltager i møderne i overvåg- ningsudvalgene. Hvad angår biomasseforbrændingsanlægget i Salinas de Pusuerga, havde Kommissionen ikke officielle oplysninger til rådighed ved modtagelsen af skriftlig forespørgsel E-2145/98 fra det ærede medlem (1). Derfor rådførte Kommissionen sig med de spanske myndigheder, som svarede, at der ikke var ydet nogen støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) til dette projekt. Kommissionen har i mellemtiden fået mere detaljerede oplysninger fra de nævnte myndigheder. Industri- ministeren skulle have forpligtet sig til at yde 400 mio. ESP (2,4 mio. EUR) i støtte til det pågældende projekt, som desuden ville få 280 mio. ESP (1,8 mio. EUR) i støtte fra EFRU. Der er dog stadig ikke foretaget nogen betalinger til projektet. (1) EFT C 135 af 14. 5. 1999, s. 23. (1999/C 207/113) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3542/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (1. december 1998) Om: Skovrejsning på brandhærgede arealer I den forløbne sommer har der i hele Middelhavsområdet i EU være et stort antal skovbrande, især i Katalonien, hvor over 27 000 ha er gået tabt. Skovbrandene indebærer en alvorlig risiko for ørkendannelse og ændringer i økosystemerne for de områder, der allerede er hårdt ramt, og hvor skovbruget ofte er et vigtigt erhverv


title: WRITTEN QUESTION No. 3486/98 by Robin TEVERSON to the Commission. Meat production standards

eurovoc_concepts:
United Kingdom
beef
fresh meat
harmonisation of standards
health legislation
import
intra-EU trade
pigmeat
production
third country

text: C 207/76 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 bistånd som finansierades av kommissionen. Förutom livsmedelshjälpen och stödet till återuppbyggnaden av jordbruket har kommissionen under samma period beviljat över 24 miljoner euro till hälso- och sjukvård, sanitära anläggningar och akut livsmedelshjälp. Kommissionen överväger för närvarande hur ett eventuellt program för livsmedelshjälp och återuppbyggnad av jordbruket för 1999 skall se ut. Något slutgiltigt beslut har ännu inte fattats. Eftersom bristen främst har strukturella orsaker (som beror på Nordkoreas jordbrukspolitik och landets övergripande ekonomiska politik) anser kommissionen att de nordkoreanska myndigheterna bör anpassa sin politik så att stödet skall kunna bli så effektivt och långsiktigt som möjligt. Anpassningen bör inriktas på att modernisera jordbruket och på att börja genomföra mera långtgående marknadsorienterade initiativ. (1999/C 207/099) SKRIFTLIG FRÅGA E-3485/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Anställande av personal vid Europeiska centralbanken Jag skulle vilja veta hur många tjänstemän med grekiskt medborgarskap som arbetar vid Europeiska centralbanken och exakt vilka tjänster de innehar samt det totala antalet tjänstemän (uppdelat på medborgar- skap) inom detta nya organ, där anställningen av personal självklart skall ske med insyn, objektivitet och fullständig respekt för principen om rättvis och likvärdig representation av tjänstemän från alla EU-länderna. Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (8 februari 1999) Kommissionen saknar befogenhet att svara på parlamentsledamotens fråga, som bör riktas till den berörda institutionen. (1999/C 207/100) SKRIFTLIG FRÅGA E-3486/98 från Robin Teverson (ELDR) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Normer för köttproduktion Vad föreslår kommissionen för att säkerställa att Förenade kungarikets normer för köttproduktion tillämpas på kött som importeras från länder utanför Europeiska unionen? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (11 januari 1999) Normer för köttproduktion harmoniserades i gemenskapen genom rådets direktiv 91/497/EEG av den 29 juli 1991 om ändring och konsolidering av direktiv 64/433/EEG om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen, för att utvidga det till produktion och utsläppande på marknaden av färskt kött (1). Gemenskapens bestämmelser om import av färskt kött från tredje land fastställdes i rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december 1972 om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, svin och färskt kött (2). I detta direktiv ställs krav på att köttimport skall uppfylla villkoren i gemenskapslagstiftningen. (1) (2) EGT L 268, 24. 9. 1991. EGT L 302, 31. 12. 1972


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3516/98 af Amedeo AMADEO Veterinærpolitimæsige problemer ved handel med kvæg og svin

eurovoc_concepts:
agricultural trade
cattle
database
fresh meat
health control
intra-EU trade
labelling
live animal
meat product
swine

text: C 289/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 11. 10. 1999 (1999/C 289/071) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3510/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedskontrol og tilsyn Der henvises til Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedskontrol og tilsyn (KOM(98) 0032) og til forhandlin- gerne inden for WTO med henblik på at skabe ligevægt frihandelen på internationalt plan. Kan Kommissionen bl. a. under hensyntagen til det sundheds- og sikkerhedsmæssige aspekt bestræbe sig så aktivt som muligt på at fastholde Den Europæiske Unions kontrolpolitik og få den accepteret af det internationale samfund, for på denne måde at imødegå de problemer, der følger af liberaliseringen af samhandelen på levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedsområdet? i Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino (22. december 1998) Kommissionen kan forsikre det ærede parlamentsmedlem om, at den gør alt for at opretholde Fællesskabets politik inden for levnedsmiddelsikkerhed og -kontrol samt på veterinær- og plantesundhedsområdet, navnlig gennem Levnedsmiddel- og Veterinærkontorets øgede tilsyn og kontrol i tredjelande og i medlemsstaterne. Den arbejder desuden på at sikre, at denne kontrolpolitik accepteres i alle berørte internationale instanser. Som Fællesskabets talsmand i Verdenshandelsorganisationens sundheds- og plantesundhedsudvalg fremlægger, forklarer og forsvarer Kommissionen således på internationalt plan Fællesskabets sundheds- og plantesund- hedspolitik med henblik på at sikre et højt beskyttelsesniveau og samtidig mindske de begrænsninger, dette måtte medføre for verdenshandlen. (1999/C 289/072) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3516/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Veterinærpolitimæsige problemer ved handel med kvæg og svin Der henvises til Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 64/432/EØF om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (KOM(98) 0081-98/ 0052 COD) (1). Kommissionens forslag om at gennemføre det påtænkte datasystem bør støttes, men det skal bemærkes, at den eksisterende database endnu ikke er operationel. Dette medvirker bestemt ikke til at opnå forbrugernes tiltro og tillid. Kan Europa-Kommissionen på denne baggrund udarbejde en beretning om gennemførelsesstadiet inden for hele Fællesskabet? (1) EFT C 100 af 2. 4. 1998, s. 23. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. januar 1999) I artikel 5 i Rådets forordning (EF) 820/97 af 21. april 1997 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter (1) er det fastsat, at de elektroniske databaser senest den 31. december 1999 skal være fuldt operationelle og fra denne dato indeholde de i direktiv 64/432/EØF krævede oplysninger. Medlemsstaternes myndigheder er for tiden i færd med at tilvejebringe de instrumenter, der er nødvendige for at opfylde forpligtelsen. Situationen er derfor på nuværende tidspunkt forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. Da nogle medlemsstater er stødt på vanskeligheder, deler


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3723/98 af Roy PERRY til Kommissionen. Fællesskabets forpligtelser over for øerne i henhold til Amsterdam-traktaten

eurovoc_concepts:
eligible region
island region
less-favoured region
regional development
rural region
structural policy

text: 21. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 207/115 (1999/C 207/155) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3723/98 af Roy Perry (PPE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Fællesskabets forpligtelser over for øerne i henhold til Amsterdam-traktaten Amsterdam-traktaten er blevet undertegnet og forventes nu i fuld udstrækning ratificeret. Hvorledes agter Kommissionen at opfylde sine forpligtelser over for øerne i henhold til den nye artikel 158? Kommissionen bedes anføre, om den overvejer at fremsætte forslag for at opfylde sine juridiske forpligtelser i henhold til denne artikel, når ratificeringen er blevet afsluttet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. januar 1999) Kommissionen vedtog den 18. marts 1998 et forslag til forordning (1), der skal sikre den praktiske gennem- førelse af retningslinjerne i meddelelsen »Agenda 2000. et udvidet og styrket Europa« (2). For at øge strukturpolitikkernes virkning i de mindst begunstigede regioner har Kommissionen foreslået at styrke den geografiske koncentration, hvilket vil sige, at dækningsgraden for den del af Fællesskabets befolkning, som er støtteberettiget under mål 1 og 2, skal ned på 35-40 % mod de nuværende 51 % for mål 1, 2, 5b og 6. Denne koncentration skal berøre alle regioner, herunder også øer. I ordlyden af den nye artikel 158, således som den fremgår af Amsterdam-traktaten, der er under ratificering, hedder det, at »Fællesskabet stræber navnlig efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder eller øer, herunder land- distrikter«. Denne artikel tager med andre ord ikke sigte på samtlige øer, men kun de mindst begunstigede. Kommissionen mener, at det med de foreslåede kriterier for støtteberettigelse for mål 1 og 2 er muligt at vurdere omfanget af de problemer, som øerne står over for. For øvrigt er øernes indbyrdes situation meget forskellig. (1) (2) EFT C 176 af 9. 6. 1998. KOM(97) 2000 endelig udg. (1999/C 207/156) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3725/98 af Carlos Carnero González (GUE/NGL) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Den autonome spanske region Cantabrias forbliven under strukturfondenes mål nr. 1 Forskellige spanske medier har i de seneste dage beskæftiget sig med Eurostats offentliggørelse af oplysninger om gennemsnitsindtægten i de europæiske regioner for 1994-1996. Af disse oplysninger fremgår det, at den autonome region Cantabria ligger nogle tiendedele over 75 % af gennemsnittet for EU. Som følge heraf har den spanske regering og de regionale myndigheder i Cantabria i henhold til, hvad der er blevet offentliggjort falde uden for mål nr. 1 i flere dagblade, strukturfondenes nye programperiode. tilkendegivet, at denne region vil i Mener Kommissionen i forbindelse med disse oplysninger, at der er nogen form for grundlag for denne politiske fortolkning? Mener Kommissionen i bekræftende fald ikke, at det på dette tidspunkt i de lovgivningsmæssige drøftelser endnu er for tidligt for den spanske central- og regionalregering at driste sig til ovennævnte konklusion, når Europa-Parlamentet for nylig i en beslutning har krævet mere fleksible kriterier i forbindelse med udfærdi- gelsen af en liste over, hvilke regioner der kan komme i betragtning til strukturfondenes mål nr. 1? Mener Kommissionen, at kriteriet med købekraftsparitet, som Eurostat anvender, er det, der bedst afspejler de virkelige velstandsforhold i en region, eller mener den derimod, at der bør opstilles mere objektive kriterier som f. eks. det gennemsnitlige regionale BNP divideret med det samlede antal beskæftigede?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3501/98 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. Ensidige økonomiske sanktioner

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
infringement of EU law
international sanctions
member country

text: C 142/140 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 5. 1999 (1999/C 142/183) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3501/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Ensidige økonomiske sanktioner Vil Kommissionen, hvis en EU-medlemsstat pålægger Burma ensidige økonomiske sanktioner (af alvorlige politiske grunde af hastende karakter i medfør af EF-traktatens artikel 73G,. stk. 2), foreslå, at Rådet omstøder den pågældende medlemsstats afgørelse, eller indlede søgsmål mod den pågældende medlemsstat for påstået overtrædelse af fællesskabsretten? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (15. januar 1999) Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-2119/98 (1). Kommissionen har ikke for vane at besvare hypotetiske spørgsmål. (1) EFT C 96 af 8. 4. 1999. (1999/C 142/184) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3502/98 af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen (12. november 1998) Om: Wassenaar-udvalget I EU arbejder det såkaldte Wassenaar-udvalg, der ifølge oplysninger bl. a. beskæftiger sig med kryptering, dvs. kodning af informtioner. Udvalgets sekretariat findes i Wien. Hvilke opgaver beskæftiger udvalget sig med, hvilken status har det i EU, og hvordan vil de krypteringsplaner, der med største sandsynlighed har været fremme, blive behandlet i EU? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek (3. december 1998) Wassenaar-arrangementet er afløseren til koordinationsudvalget for eksport til kommunistiske lande (COCOM). Det blev endeligt iværksat med vedtagelsen af en række »indledende elementer« i juli 1996 af 33 stiftende medlemmer, herunder De Forenede Stater, Rusland og alle Unionens medlemsstater, og det beskæftiger sig med eksportkontrol og informationsudveksling vedrørende produkter med dobbelt anvendelsesformål og konventionelle våben. Fællesskabet er som sådant ikke part i arrangementet. Blandt de af Wassenaar-arangementet omfattede elementer kan nævnes krypteringsprodukter. Hele Wassenaar-listen over produkter med dobbelt anvendelsesformål er indarbejdet i Unionens liste over kontrollerede produkter med dobbelt anvendelsesformål (Rådets afgørelse 942/94/FUSP af 19. december 1994 om en fælles aktion vedtaget af Rådet på basis af artikel J. 3 i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende kontrol med udførslen af varer med dobbelt anvendelsesformål fra Fællesskabet (1), siden ændret), og krypteringsprodukter, der findes på Wassenaar-listen, er derfor også genstand for kontrol, når de eksporteres fra Fællesskabet. Alle ændringer med hensyn til kontrol i Wassenaar-sammenhæng (f. eks. at visse produkter ikke længere undergives kontrol) fører til tilsvarende ændringer af Unionens liste. Arrangementet styres af et fast sekretariat, der er baseret i Wien. Se web-side www. wassenaar. org med henblik på nærmere oplysninger om, hvordan arrangementet fungerer. (1) EFT L 367 af 31. 12. 1994


title: WRITTEN QUESTION No. 3531/98 by Daniela RASCHHOFER Transport of breeding animals to third countries

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
breeding animal
export restriction
import licence
quantitative restriction
third country
transport of animals
zoology

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3510/98 by Amedeo AMADEO Food, veterinary and plant health control and inspection

eurovoc_concepts:
EU control
World Trade Organisation
food hygiene
food inspection
health control
liberalisation of trade
plant health control
product safety
third country
veterinary inspection

text: C 289/54 Official Journal of the European Communities EN 11. 10. 1999 (1999/C 289/071) WRITTEN QUESTION E-3510/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (25 November 1998) Subject: Food, veterinary and plant health control and inspection With reference to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the Economic and Social Committee on food, veterinary and plant health control and inspection (COM(98) 32 final) and to the negotiations within the WTO with a view to maintaining equilibrium in international free trade, taking into account inter alia health and safety aspects, can the Commission endeavour as actively as possible to support the European Union’s control policy and to gain acceptance of it by the international community so that the problems caused by the liberalisation of trade in the food, veterinary and plant health sector can be dealt with? Answer given by Ms Bonino on behalf of the Commission (22 December 1998) The Commission can assure the Honourable Member that it is making every effort to maintain the Community’s control policy in the food, veterinary and plant health sector, in particular by stepping up the inspections and checks carried out by the Food and Veterinary Office in third countries and in the Member States. It is also endeavouring to get this control policy accepted in all the international bodies concerned. Thus, as spokesman for the Community on the World Trade Organisation’s sanitary and phytosanitary committee, the Commission is presenting, explaining and defending the Community’s sanitary and phytosanitary policy, with a view to maintaining a high level of protection while minimising any restrictive effects on international trade. (1999/C 289/072) WRITTEN QUESTION E-3516/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (25 November 1998) Subject: Health problems affecting trade in bovine animals and swine I refer to the proposal for a European Parliament and Council Directive amending Directive 64/432/EEC on health problems affecting intra-Community trade in bovine animals and swine (COM(98) 0081 final 8 98/0052 COD) (1). Whilst supporting the Commission’s proposal to introduce a computerised system, I would point out that the database is not yet operative. There is no doubt that this will not help to restore consumer credibility and confidence. Can the Commission therefore submit a report on the progress made in the implementation of that system throughout the Community? (1) OJ C 100, 2. 4. 1998, p. 23. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (28 January 1999) Article 5 of Council Regulation (EC) 820/97 of 21 April 1997 establishing a system for the identification and registration of bovine animals and regarding the labelling of beef and beef products (1) states that ‘computerised databases shall become fully operational no later than 31 December 1999, after which they shall store all data required pursuant. to Directive 64/432/EEC’. Member States are at present providing themselves with the means of meeting this obligation and the situation therefore varies widely. Given the


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3526/98 von Amedeo AMADEO Reform der GMO/Getreide - Ölsaaten - Eiweiß (Agenda 2000)

eurovoc_concepts:
aid per hectare
aid system
cereals
common organisation of markets
oleaginous plant
producer organisation
set-aside
vegetable protein


title: QUESTION ECRITE no 3541/98 des députes Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS à la Commission. Subventionnement par le FEDER du projet de centrale thermique par incinération de biomase forestière à Salinas de Pisuerga (Palencia, Espagne)

text: 21. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 207/85 (1999/C 207/112) QUESTION ÉCRITE E-3541/98 posée par Laura González Álvarez (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Subventionnement par le FEDER du projet de centrale thermique par incinération de biomase forestière à Salinas de Pisuerga (Palencia, Espagne) Dans sa réponse, en date du 5 octobre 1998, à la question écrite E-2145/98 (1), le commissaire Papoutsis affirme que le projet de centrale thermique par incinération de biomase forestière à Salinas de Pisuerga (Espagne) ne bénéficie d’un subventionnement ni du FEDER ni du Fonds de cohésion (point 2 de sa réponse). Le secrétaire d’État aux relations avec le parlement espagnol, dans une réponse, en date du 13 avril 1998, à la question posée par le sénateur Heliodoro Gallego, indique toutefois que le projet en question bénéficie d’un subventionnement du FEDER à hauteur de 279 902 000 pesetas, outre un subventionnement national prévu de 119 958 000 pesetas. Face à la disparité de ces deux réponses, la Commission pourrait-elle fournir les informations dont elle 1. dispose au sujet de l’octroi d’un subventionnement du FEDER au profit de la centrale d’incinération, à l’instar de ce qu’a déclaré le secrétaire d’État? La Commission ne juge-t-elle pas devoir éclaircir ce point dans les détails afin de respecter l’accès des 2. citoyens européens à l’information? (1) JO C 135 du 14. 5. 1999, p. 23. Réponse donnée par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (22 janvier 1999) Il est utile de rappeler que le système de programmation des fonds structurels se base sur le principe de subsidiarité et prévoit que la Commission décide des orientations générales (cadres communautaires d’appui) à partir desquelles les programmes sont approuvés. Les projets à financer dans leur cadre, sauf ceux d’une certaine envergure qui y sont déjà individualisés, sont choisis par les autorités responsables de leur mise en œuvre. C’est seulement lors du processus d’exécution, et au fur et à mesure que les rapports de clôture des annuités lui sont envoyées ou lors des comités de suivi, que la Commission connaît avec plus d’exactitude ces projets individuels. En ce qui concerne l’usine d’incinération de la biomasse de Salinas de Pusuerga, la Commission ne disposait pas de données officielles lors de la réception de la question écrite E-2145/98 de l’Honorable Parlementaire (1). Elle a donc consulté les autorités espagnoles qui ont indiqué qu’il n’y avait aucune contribution financière du Fonds européen de développement régional (FEDER) pour ce projet. La Commission a entre-temps obtenu des informations plus détaillées desdites autorités. Le ministère de l’Industrie aurait pris un engagement en vue d’octroyer une aide d’une valeur de 400 millions de pesetas (2,4 millions d’écus) au projet en question qui bénéficierait d’une contribution du FEDER à concurrence de 280 millions de pesetas (1,8 millions d’écus). Toutefois, aucun paiement n’a encore été effectué en sa faveur. (1) JO C 135 du 14. 5. 1999, p. 23. (1999/C 207/113) QUESTION ÉCRITE E-3542/98 posée par Concepció Ferrer (PPE) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Reboisement de zones ravagées par les incendies Cet été, de nombreux incendies ont éclaté dans l’ensemble de la zone méditerranéenne de l’Union européenne, notamment en Catalogne, où plus de 27 000 hectares furent détruits. Sachant les graves risques de désertification et les variations de l’écosystème qu’entraînent ces incendies dans des zones déjà frappées et où la production sylvicole constitue, en de nombreux cas, une source importante de revenus,


title: Verordnung (EG) Nr. 2527/98 der Kommission vom 25. November 1998 zur Ergänzung des Anhangs der Verordnung (EG) Nr. 2301/97 zur Eintragung bestimmter Namen in das Verzeichnis der Bescheinigungen besonderer Merkmale gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 2082/92 des Rates über Bescheinigungen besonderer Merkmale von Agrarerzeugnissen und Lebensmitteln (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
agricultural product
designation of origin
foodstuff
product designation

text: L 317/14 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 26. 11. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2527/98 DER KOMMISSION vom 25. November 1998 zur Ergänzung des Anhangs der Verordnung (EG) Nr. 2301/97 zur Eintragung bestimmter Namen in das Verzeichnis der Bescheinigungen besonderer Merk- male gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 2082/92 des Rates über Bescheinigungen besonderer Merkmale von Agrarerzeugnissen und Lebensmitteln (Text von Bedeutung für den EWR) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2082/92 des Rates vom 14. Juli 1992 über Bescheinigungen besonderer Merkmale von Agrarerzeugnissen und Lebensmitteln (1), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 2 Buchstabe b), in Erwägung nachstehender Gründe: Gemäß Artikel 7 der Verordnung (EWG) Nr. 2082/92 haben die Mitgliedstaaten bei der Kommission die Eintra- gung bestimmter Bezeichnungen als besondere Merkmale beantragt. Die Angabe „garantiert traditionelles Merkmal“ ist insbe- sondere den eingetragenen Bezeichnungen vorbehalten. Hinsichtlich der Bezeichnung „Mozzarella“ sind nach Veröffentlichung der wichtigsten Punkte des Eintra- gungsantrags im Amtsblatt der Europäischen Gemein- schaften (2) mehrere Einsprüche gemaß Artikel 8 der genannten Verordnung bei der Kommission eingegangen. Gemäß Artikel 9 Absatz 2 derselben Verordnung hat die Kommission die betroffenen Mitgliedstaaten aufgefordert, sich zu einigen. Es wurde jedoch kein Einvernehmen erzielt, und es obliegt somit der Kommission, über die Eintragung der betreffenden Bezeichnung zu entscheiden. Bei der Prüfung der im Rahmen dieser Einsprüche vorge- tragenen Beanstandungen konnte nicht festgestellt werden, daß die vom Antragsmitgliedstaat übermittelte Spezifikation den Bedingungen der Artikel 2, 4, 5 oder 6 derselben Verordnung nicht entspricht. Der besondere und traditionelle Charakter wird somit anhand der Angaben in der vorgenannten Spezifikation als begründet angesehen. Hinsichtlich der Kontrolle der besonderen Merkmale des Erzeugnisses gemäß Artikel 6 derselben Verordnung gab der Antragsmitgliedstaat an, daß eine Kontrolle der physi- kalischen Merkmale mit (cid:154)berprüfung des Vorhanden- seiner natürlichen Milchferments seins des ordnungsgemäßen sei. Zubereitung Außerdem werde die Kontrolle auch Stichproben des Enderzeugnisses einschließen, um die organoleptischen, vorgesehen und chemischen und mikrobiologischen Merkmale anhand amtlicher oder anerkannter Verfahren zu überprüfen. Diese Angaben gehören zu den wichtigsten Angaben der Spezifikation. Die Bezeichnung „Mozzarella“ sollte deshalb in das Verzeichnis der Bescheinigungen besonderer Merkmale eingetragen und auf Gemeinschaftsebene im Sinne von Artikel 13 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2082/92 für ein Erzeugnis mit garantiert traditionellen Merkmalen geschützt werden. Trotzdem kann diese Bezeichnung weiterhin im Rahmen einer anderen als der geschützten Spezifikation verwendet werden, auf dem Etikett dieses Erzeugnisses darf aber weder das Gemeinschaftszeichen noch die Gemeinschaftsangabe verwendet werden. Der Anhang der Verordnung (EG) Nr. 2301/97 der Kommission (3), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 954/98 (4), wird durch die Eintragung im Anhang der vorliegenden Verordnung ergänzt. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ausschusses zur Regelung der Bescheinigung besonderer Merkmale — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Anhang I der vorliegenden Verordnung aufge- führte Bezeichnung wird in den Anhang der Verordnung (EG) Nr. 2301/97 und in das Verzeichnis der Bescheini- gungen besonderer Merkmale gemäß Artikel 9 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2082/92 eingetragen. Sie wird gemäß Artikel 13 Absatz 1 letztgenannter Verordnung geschützt. Die wichtigsten Angaben der Spezifikation sind in Anhang II aufgeführt. Diese Angaben ersetzen diejenigen, die im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 246 vom 24. August 1996, Seite 9, veröffentlicht wurden. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. (1) ABl. L 208 vom 24. 7. 1992, S. 9. (2) ABl. C 246 vom 24. 8. 1996, S. 9. (3) ABl. L 319 vom 21. 11. 1997, S. 8. (4) ABl. L 133 vom 7. 5. 1998, S. 10. 26. 11. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 317/15 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 25. November 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission L 317/16 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 26. 11. 98 Käse — Mozzarella ANHANG I ANHANG II „ANTRAG AUF EINTRAGUNG EINES ERZEUGNISSES MIT BESONDEREN MERKMALEN Verordnung (EWG) Nr. 2082/92 des Rates Aktenzeichen des Mitgliedstaats: 1 1. Zuständige Stelle des meldenden Mitgliedstaats Name: Ministero Delle Risorse Agricole, Alimentari e Forestali (Ministerium für Agrar-, Ernährungs- und Forstressourcen) Tel. : 06/4665; Fax: 06/4743971 2. Antragstellende Vereinigung a) Name: Associazione Italiana Lattiero-Casearia b) Anschrift: Corso di Porta Romana 2, Milano, Italien c) Zusammensetzung: Privatunternehmen und Genossenschaften des Milch-Käse-Sektors, davon rund 50 Mozzarella-Erzeuger als Mitglieder (Statut beigefügt) a) Name: Confederazione Cooperative Italiane Settore Lattiero-Caseario b) Adresse: Via Dei Gigli D’Oro 21, Roma, Italien c) Zusammensetzung: Genossenschaften des Milch-Käse-Sektors, davon rund 20 Mozzarella-Erzeuger als Mitglieder (Statut beigefügt) 3. Name des Erzeugnisses Mozzarella (herkömmlicher Name, in andere Sprachen nicht übersetzbar) mit Symbol und Gemeinschafts- angabe gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2515/94 4. Art des Erzeugnisses Klasse 1. 3 5. Beschreibung der Spezifikation (Zusammenfassung der Bedingungen gemäß Artikel 6 Absatz 2) a) Name des Erzeugnisses Mozzarella (herkömmlicher Name, in andere Sprachen nicht übersetzbar) mit Symbol und Gemein- schaftsangabe gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2515/94 b) Besondere Art der Erzeugung oder Zubereitung Umfaßt ausschließlich folgende Stufen, die im selben Betrieb im Dauerzyklus durchzuführen sind: — etwaige Vorreifung der Milch (ausschließlich aus natürlichem Milchferment) (1), 26. 11. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 317/17 — Pasteurisierung der Milch mit einer Behandlung von mindestens 71,7 (cid:190)C während 15 Sekunden oder gleichwertiger Wirkung, — Beimpfung der Milch mit natürlichem Milchferment, — Zusatz von flüssigem Rinderlab mit Pepsinaktivität zwischen 20 und 30 %, — Labkoagulation bei 35 bis 39 (cid:190)C, — Schnitt, Bruch und Entfernung der Molke, — Koagulationsführung der Masse bis zu einem pH-Wert von 5,0 bis 5,4, — Schneiden (in Stücke) der reifen Masse, — Ausziehen der Masse (mechanischer Vorgang unter Wärmeeinwirkung, durch Erwärmung der Masse mit heißem Wasser, auch mit Salzzusatz, mit einer Endtemperatur der Masse zwischen 58 und 65 (cid:190)C), — Ausformen der warmen Masse, — Festwerdenlassen in kaltem Wasser, eventuell gesalzen, — Verpacken. (1) Zubereitung des natürlichen Milchferments Erstes Milchferment — Wärmebehandlung der rohen nicht gekühlten Milch bei Temperaturen von mindestens +63 (cid:190)C während minde- stens 15 Minuten (oder Kombination Zeit/Temperatur mit gleichwertiger Mindestwirkung), — Abkühlung auf Inkubationstemperatur (t= 42 bis 50 (cid:190)C), — Inkubation bis zum Säuregrad 14 bis 24 (cid:190)SH je 100 ml, — Abkühlung auf eine Temperatur unter +8 (cid:190)C, — gekühlt bei einer Temperatur von höchstens +4 (cid:190)C aufbewahren. Nachfolgende Fermentzusätze — Beimpfung der Rohmilch, auch gekühlt, mit mindestens 4 % des früheren Milchferments, — Wärmebehandlung wie beim ersten Fermentzusatz, — Abkühlung auf Inkubationstemperatur (t=42 bis 50 (cid:190)C), — Inkubation bis zum Säuregrad 14 bis 24 (cid:190)SH je 100 ml, — Abkühlung auf eine Temperatur unter +8 (cid:190)C, — gekühlt bei einer Temperatur von höchstens +4 (cid:190)C aufbewahren. Gebrauchsfertiges Milchferment Das gebrauchsfertige Milchferment hat folgende Eigenschaften: — Säuregrad zwischen 16 und 30 (cid:190)SH je 100 ml, — Mindestgrad an thermophilen Streptokokken von 108 kbe (*)/ml, — negative Phosphatasetätigkeit, — muß für die Erzeugung innerhalb von drei Tagen nach der Zubereitung verwendet werden. (*) kbe = kolonienbildende Einheiten. c) Traditionelle Besonderheiten Mozzarella entstammt einer langen technologischen Erfahrung in der Herstellung von Käse aus gezo- gener Frischmasse; sie ist Teil der italienischen (cid:154)berlieferung im Milch-Käse-Sektor. Gemäß der in dieser Spezifikation dargestellten Tradition typischer Erzeugnisse muß das Erzeugnis aus Vollmilch gewonnen werden, die in rohem Zustand im Unternehmen eintrifft, wobei gegebenenfalls lediglich der Fettgehalt vorgeschrieben ist; besonderes Wertmerkmal ist das natürliche Milchferment, das aus Milch aus dem Einzugsgebiet des Käseherstellungsbetriebs stammen muß und an Ort und Stelle zu verwenden ist. Dieses Ferment besteht aus einer Kultur von Milchbakterien, die durch Wärmeresistenz, schnelle Entwicklung und schnelle Säuerung gekennzeichnet sind, welche aus selektiver Anreicherung der natürlich in der Rohmilch vorhandenen Mikroflora gewonnen wird, und deren mikrobiologische Ausgangsqualität widerspiegelt. Ein einwandfrei zubereitetes natürliches Milchferment besteht im allge- meinen aus einer unbestimmten Mischung von Streptococcus-thermophilus-Stämmen, gegebenenfalls begleitet von Enterokokken und hitzebeständigen Milchbakterien. Die Gesamtheit dieser Milchflora trägt zur Bestimmung der Endmerkmale des Erzeugnisses bei. L 317/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 26. 11. 98 d) Beschreibung des Erzeugnisses Nach der herkömmlichen Typologie ist Mozzarella ein Frischkäse mit ausgezogener Masse, weich (gemäß der Definition des Codex Alimentarius), der mit Milchfermenten gewonnen wird. Seine Form (siehe beigefügte Schaubilder) kann rund (Gewicht zwischen 20 und 250 g), gegebenenfalls pilzförmig oder zopfartig geflochten (Gewicht zwischen 125 und 250 g) sein. Nach der herkömmlichen Typologie wird Mozzarella in Schutzumhüllungen verpackt und von einer Flüssigkeit umgeben vermarktet, welche aus Wasser, gegebenenfalls mit Salz, besteht und das Erzeugnis unmittelbar umgibt, falls die Umhüllung hermetisch abschließt; diese Flüssigkeit geht jedoch bei beschädigter oder durchlässiger Umhüllung verloren. O r g a n o l e p t i s c h e M e r k m a l e Aussehen — ohne Kruste, von einer Haut mit zarter Konsistenz überzogen, — glatte und leuchtende Oberfläche, homogen, von milchweißer Farbe, — Masse mit typisch faseriger Konsistenz, am Anfang stärker, in aufeinanderliegenden Schichten, die bei Schnitt und leichtem Druck milchige Flüssigkeit von sich geben. Der Teig kann auch Zwischen- räume aufweisen, in denen die Flüssigkeit sich sammelt, — keine Augen, — milchweiße Farbe, homogen ohne Flecken oder Striche. Konsistenz: weich und leicht elastisch. Geschmack: charakteristisch, würzig, frisch, leicht säuerlich. Geruch: charakteristisch, wohlriechend, zart, nach leicht saurer Milch. C h e m i s c h e M e r k m a l e — Fett in der Trockenmasse: mindestens 44 % (m/m), — Feuchtigkeitsgehalt: runde Form: 58 bis 66 % (m/m); Zopfform: 56 bis 62 % (m/m), — Feuchtigkeitsgehalt des Nicht-Fettanteils: 69 bis 80 % (m/m), — Phosphatasetätigkeit höchstens 12 lg Fenol je Gramm Käse, — pH-Wert der Masse: 5,1 bis 5,6, — L(+)-Milchsäure: über 0,2 % (m/m) in den innerhalb von drei Tagen nach der Erzeugung analy- sierten Proben, — Natriumchlorid (NaCl) im gängigen Erzeugnis höchstens 1 % (m/m), — Furosin: höchstens 10 mg auf 100 g eiweißhaltige Masse. M i k r o b i o l o g i s c h e M e r k m a l e Typische Mikroflora, widerstandsfähig beim Ausziehen der Masse, Menge mindestens 107 kbe/g in den innerhalb von drei Tagen nach der Erzeugung analysierten Proben. H a l t b a r k e i t Das Erzeugnis ist bei einer Temperatur zwischen 0 und 4 (cid:190)C aufzubewahren. Die Höchstaufbewah- rungstemperatur wird auf dem Etikett zusammen mit dem Verfalltag mit folgendem Wortlaut ange- geben: ‚verbrauchen bis. ‘, ergänzt durch Tag und Monat. e) Mindestanforderungen und Verfahren zur Kontrolle der besonderen Merkmale Die Kontrolle betrifft folgende Aspekte: — In den Betrieben wird während der Herstellungsphase das Verfahren der Zubereitung des natürli- chen Milchferments (und zwar des ersten, der nachfolgenden und des gebrauchsfertigen Milchfer- ments) überprüft, da dieser Gesichtspunkt als Element der Beurteilung des Traditionscharakters des Erzeugnisses herangezogen wird. — Danach umfaßt die Kontrolle die Entnahme von Proben des Enderzeugnisses bei Herstellern und Vertrieb zur (cid:154)berprüfung der organoleptischen Merkmale, sämtlicher chemischer Merkmale (anhand amtlicher anerkannter und standardisierter Verfahren, wie der FIL- und ISO-Verfahren) und der mikrobiologischen Merkmale im Hinblick auf die Zählung der charakteristischen Mikroflora (anhand standardisierter mikrobiologischer oder in der einschlägigen wissenschaftlichen Literatur veröffentlichter Verfahren). 6. Antrag auf Schutz gemäß Artikel 13 Absatz 2: Nein. “


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3474/98 van Gianni TAMINO aan de Commissie. Beschermheerschap van het Italiaanse bureau van de Commissie voor een initiatief van Alleanza Nazionale

eurovoc_concepts:
European Commission
European Union
Italy
international meeting
promotion of the European idea
public awareness campaign

text: 28. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 182/87 Maximumgehalten aan residuen van afzonderlijke bestrijdingsmiddelen in en op afzonderlijke levensmiddelen zijn vastgesteld bij de Richtlijnen 76/895/EEG (groenten en fruit) (2), 86/362/EEG (granen) (3), 86/363/EEG (levensmiddelen van dierlijke oorsprong) (3) en 90/642/EEG (producten van plantaardige oorsprong, met inbegrip van groenten en fruit) (4). Sinds 1996 wordt er elk jaar een communautair programma voor de controle op residuen van bestrijdingsmiddelen en levensmiddelen uitgevoerd. De resultaten van het eerste controleprogramma van die aard, dat van 1996, zij onlangs tot een geordend geheel verwerkt en zullen zeer binnenkort door de Commissie worden gepubliceerd. (1) (2) (3) (4) PB L 230 van 18. 8. 1991. PB L 340 van 9. 12. 1976. PB L 221 van 7. 8. 1986. PB L 350 van 14. 12. 1990. (1999/C 182/113) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3474/98 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Beschermheerschap van het Italiaanse bureau van de Commissie voor een initiatief van Alleanza Nazionale Uit een annonce in het Italiaanse dagblad „Il Giornale” van woensdag 28 oktober lezen we dat de delegatie van het rechtse oppositiebondgenootschap „Alleanza Nazionale” op donderdag 29 oktober te Milaan een conferentie organiseerde met de titel „Een ziel voor Europa”, met deelname van de Europarlementariërs Cristiana Muscardini, Gerard Collins en Raul Miguel Rosado Fernandes. Volgens de annonce in „Il Giornale” zou deze conferentie onder het beschermheerschap van het bureau van de Europese Commissie te Milaan staan. Ik zou de Commissie willen vragen of deze bewering juist is. Zo ja, kan een dergelijk beschermheerschap ook worden toegekend aan manifestaties van andere politieke groeperingen en op grond van welke criteria wordt hiertoe besloten? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (3 februari 1999) Naar aanleiding van een verzoek van mevrouw Muscardini van 1 oktober 1998 heeft de vertegenwoordiging van de Commissie te Milaan zich bereid verklaard het beschermheerschap op zich te nemen voor een colloquium waarvan verklaard werd dat het ten doel had „de ethische, culturele en politieke waarden [van de Unie] te herontdekken”, om te voorkomen dat de eenwording van het continent een louter commerciële aangelegenheid zou zijn. Voor dit colloquium, dat onder de titel „Un’anima per l’Europa” (Een ziel voor Europa) op 29 oktober 1998 in de grote zaal van de regio Lombardije te Milaan werd gehouden, waren parlementsleden uit verschillende lidstaten, nationale en regionale Italiaanse autoriteiten alsmede de landelijk voor staatsrechtelijke aangelegen- heden bevoegde functionaris van Alleanza Nazionale uitgenodigd. De interpretatie van het karakter van de vergadering, de partij of de delegatie blijft voor rekening van het in de vraag genoemde dagblad. (1999/C 182/114) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3475/98 van Giacomo Leopardi (PPE) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Studies, voorstellen en wetsbesluiten inzake de distributie van geneesmiddelen Kan de Commissie mededelen of er thans studies, voorstellen, initiatieven of wetsbesluiten in voorbereiding zijn op het gebied van de distributie van geneesmiddelen en de farmaceutische dienstverlening?


title: QUESTION ECRITE no 3481/98 de Jens-Peter BONDE Transport d'animaux

eurovoc_concepts:
European standard
animal welfare
live animal
transport of animals
transport regulations

text: 12. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 325/11 La Commission n’a pas été en mesure de réaliser en 1998 une étude comparative sur la situation existant dans les États membres en ce qui concerne les maladies rares, étant donné que l’exécution de la ligne bud- gétaire B-4304 (santé et bien-être) a été bloquée par l’autorité budgétaire en ce qui concerne les actions préparatoires concernant les maladies rares. (1) COM(97) 225 final. (1999/C 325/012) QUESTION ÉCRITE E-3481/98 posée par Jens-Peter Bonde (EDD) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Transport d’animaux La Commission a présenté des propositions au Conseil portant sur le transport d’animaux d’élevage vivants pendant une durée maximale de 24 heures alors que la durée prévue par les règles générales en vigueur est de huit heures. Il est incompréhensible d’imposer de si longues heures de transport parce qu’il existe de bons moyens de les éviter et parce que les animaux d’élevage supportent moins le transport qu’autrefois, quand ils se mouvaient davantage. Les longues heures de transport ne se justifient ni pour les animaux de trait ni pour les reproducteurs. Les semences congelées pour l’insémination et l’équivalent pour les ovules sont des alternatives au transport d’animaux reproducteurs vivants. Les poules de batterie ont les os tellement fragiles qu’il est absolument impossible de les déplacer sans que se brisent leurs pattes et leurs ailes. Les truies enchaînées marchent également avec beaucoup de peine. Les chevaux, les porcs et les veaux sont stressés au cours du transport. En raison du prix élevé du m2, l’espace disponible est réduit à la plus extrême limite et les animaux ont une liberté de mouvement minimale. Il faut donc réduire les temps de transport autorisés afin d’éviter d’inutiles souffrances aux animaux. Les moyens techniques d’abattage sur place des animaux existent et l’objectif doit être la suppression totale du transport d’animaux vivants? La Commission peut-elle indiquer comment elle justifie cette modification des durées de transport et si elle œuvrera pour la suppression totale du transport d’animaux vivants? Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (15 janvier 1999) Les propositions élaborées par la Commission en vue d’être soumises au Conseil sont fondées sur des preuves scientifiques. Il n’y a, en principe, aucune différence entre les besoins des animaux transportés pour être abattus et ceux qui le sont à d’autres fins, comme l’élevage ou l’engraissement. Les études scientifiques ne fournissent aucune preuve justifiant une interdiction du transport des animaux de boucherie. Il importe par contre que les conditions de transport des animaux répondent à leurs besoins. Les normes communautaires en vigueur, appliquées comme il se doit dans la pratique, amélioreront le bien- être des animaux. L’abattage à grande échelle des animaux sur les lieux de l’exploitation agricole est interdit pour des raisons de bien-être des animaux et de santé animale et publique. Dans un tel contexte, il importe de prendre en compte la nécessité d’infrastructures et d’équipements spéciaux ainsi que la qualification des personnes impliquées dans l’abattage des animaux. La Commission convient qu’il existe des alternatives au transport des animaux vivants telles que le transport des viandes, des semences, des ovules et des embryons. Une législation communautaire a été établie à cet égard. (1999/C 325/013) QUESTION ÉCRITE E-3483/98 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Programme opérationnel Industrie Le 2e cadre communautaire d’appui pour la Grèce comprend le programme opérationnel Industrie, qui vise l’amélioration constante de la compétitivité des entreprises et la création d’interactions mutuellement


title: Regolamento (CE) n. 2524/98 della Commissione del 25 novembre 1998 che fissa le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 26. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 317/5 REGOLAMENTO (CE) N. 2524/98 DELLA COMMISSIONE del 25 novembre 1998 che fissa le restituzioni all’esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 1o giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1148/98 (2), in particolare l’articolo 19, paragrafo 4, primo comma, lettera a), considerando che, ai sensi dell’articolo 19 del regola- mento (CEE) n. 1785/81, la differenza tra i corsi o i prezzi praticati sul mercato mondiale dei prodotti di cui all’arti- colo 1, paragrafo 1, lettera a) dello stesso regolamento e i prezzi di tali prodotti nella Comunità può essere compen- sata da una restituzione all’esportazione; considerando che ai sensi del regolamento (CEE) n. 1785/ 81, le restituzioni per lo zucchero bianco e greggio non denaturati ed esportati allo stato naturale devono essere fissate tenendo conto della situazione sul mercato comu- nitario e sul mercato mondiale dello zucchero, e in parti- colare degli elementi di prezzo e di costo indicati all’arti- colo 17 bis dello stesso regolamento; che, in conformità dello stesso articolo, è opportuno tener conto ugualmente dell’aspetto economico delle esportazioni previste; considerando che per lo zucchero greggio la restituzione deve essere fissata per la qualità tipo; che quest’ultima è definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 431/68 del Consiglio, del 9 aprile 1968, che determina la qualità tipo per lo zucchero greggio e il luogo di transito di frontiera della Comunità per il calcolo dei prezzi cif nel settore dello zucchero (3), modificato dal regolamento (CE) n. 3290/94 (4); che tale restituzione è inoltre fissata in conformità dell’articolo 17 bis, paragrafo 4 del regola- mento (CEE) n. 1785/81; che lo zucchero candito è stato definito dal regolamento (CE) n. 2135/95 della Commis- sione, del 7 settembre 1995, relativo alle modalità di applicazione per la concessione di restituzioni all’esporta- zione nel settore dello zucchero (5); che l’importo della restituzione così calcolato per quanto concerne gli zuccheri con aggiunta di aromatizzanti o di coloranti deve applicarsi al loro tenore di saccarosio ed essere pertanto fissato per 1 % di tale tenore; considerando che la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di taluni mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per lo zucchero secondo la sua destinazione; considerando che in casi particolari l’importo della resti- tuzione può essere fissato mediante atti di natura diversa; considerando che i tassi rappresentativi di mercato, defi- niti all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (7), sono utilizzati per convertire gli importi espressi nelle monete dei paesi terzi e servono come base per la fissazione del tasso di conversione agricolo delle monete degli Stati membri; che le modalità di applica- zione e di determinazione delle suddette conversioni sono state stabilite dal regolamento (CEE) n. 1068/93 della Commissione (8), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 961/98 (9); considerando che la restituzione deve essere fissata ogni due settimane; che la stessa può essere modificata nell’in- tervallo; considerando che l’applicazione delle suddette modalità alla situazione attuale dei mercati nel settore dello zucchero, e in particolare ai corsi o prezzi dello zucchero nella Comunità e sul mercato mondiale, conduce a fissare la restituzione conformemente agli importi di cui in alle- gato al presente regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione dei prodotti di cui all’arti- colo 1, paragrafo 1, lettera a) del regolamento (CEE) n. 1785/81, come tali e non denaturati, sono fissate agli importi di cui in allegato al presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 26 novembre 1998. (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 38. (3) GU L 89 del 10. 4. 1968, pag. 3. (4) GU L 349 del 31. 12. 1994, pag. 105. (5) GU L 214 dell’8. 9. 1995, pag. 16. (6) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (7) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (8) GU L 108 dell’1. 5. 1993, pag. 106. (9) GU L 135 dell’8. 5. 1998, pag. 5. L 317/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 26. 11. 98 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 25 novembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione al regolamento della Commissione, del 25 novembre 1998, che fissa le restituzioni all’esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio, come tali ALLEGATO Codice prodotto Importo della restituzione 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — ECU/100 kg — 42,07 41,27 42,07 41,27 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — ECU/1 % di saccarosio × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4573 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — ECU/100 kg — 45,73 46,04 46,04 — ECU/1 % di saccarosio × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4573 (1) Il presente importo è applicabile allo zucchero greggio che ha un rendimento del 92 %. Se il rendimento dello zucchero greggio esportato differisce dal 92 %, l’importo della restituzione applicabile è calcolato in conformità delle disposizioni dell’articolo 17 bis, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 1785/81. (2) Fissazione sospesa con il regolamento (CEE) n. 2689/85 della Commissione regolamento (CEE) (GU L 255 del 26. 9. 1985, pag. 12), modificato dal n. 3251/85 (GU L 309 del 21. 11. 1985, pag. 14)


title: WRITTEN QUESTION No. 3739/98 by David THOMAS to the Commission. Agenda 2000 budget

eurovoc_concepts:
Community budget
European Court of Auditors
agricultural product
prices
reform of the CAP
report

text: C 207/120 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (5 februari 1999) Kommissionen har nyligen fått en stor mängd skrivelser angående situationen för de anställda vid företaget Andersen B. P. M. Ellas (S. A), som man för närvarande håller på att gå igenom. I kraft av de befogenheter som kommissionen fått genom EG-fördraget kommer den att se till att gemenskapsrätten tillämpas på ett korrekt sätt. (1999/C 207/160) SKRIFTLIG FRÅGA E-3733/98 från Brendan Donnelly (PPE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: Mervärdesskatt på medlemsskap i golfklubbar Kan kommissionen ange om det är lagligt att i Spanien ta ut mervärdesskatt på medlemsskap i sportföreningar såsom golfklubbar? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (29 januari 1999) Enligt artikel 13. A. 1 m i sjätte momsdirektivet (77/388/EEG (1)) skall medlemsstaterna undanta från skatteplikt vissa tjänster som är nära kopplade till idrottslig eller fysisk träning som tillhandahålls av organisationer utan vinstsyfte till personer som ägnar sig åt idrott eller fysisk träning. Ny spansk lagstiftning som trädde i kraft den 1 januari 1999 innehåller ett generellt undantag från skatteplikt för idrottsverksamhet i enlighet med sjätte momsdirektivet. Följaktligen är medlemsavgifter till idrotts- organisationer, till exempel golfklubbar, som uppfyller direktivets villkor inte momspliktiga i Spanien. (1) EGT L 145, 13. 6. 1977; svensk specialutgåva, område 9, volym 1, s. 28. (1999/C 207/161) SKRIFTLIG FRÅGA P-3739/98 från David Thomas (PSE) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Budgeten för Agenda 2000 I den senaste rapporten från revisionsrätten hävdas att kommissionen allvarligt felberäknat kostnaderna för sina förslag i Agenda 2000 och att dessa skulle leda till att EU:s budget överskrids med miljardtals pund sterling. Kan kommissionen uppge om detta är en korrekt bedömning av den sannolika framtida utvecklingen? Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (27 januari 1999) Den 29 maj 1998 begärde rådet synpunkter från revisionsrätten på ekonomiska frågor kring de lagstiftnings- förslag som kommissionen lagt fram i meddelandet Agenda 2000. Det gäller reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturfonderna, stöd inför anslutningen och garantifonden för åtgärder avseende tredje land. Revisionsrätten avgav sitt yttrande den 29 oktober 1998 (yttrande nr 10/98)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3489/98 do Deputado Carlos ROBLES PIQUER à Comissão. Skapandet av "Congrès Démocratique Africain" i Lausanne

eurovoc_concepts:
Congo
Rwanda
Uganda
conference proceedings
democratisation
ethnic conflict
humanitarian aid
rule of law
settlement of disputes
the EU's international role


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3513/98 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Mercadorias de contrafacção e mercadorias-pirata

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
customs fraud
customs regulations
export restriction
industrial counterfeiting
intellectual property

text: 28. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 182/91 (1999/C 182/120) PERGUNTA ESCRITA E-3512/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Mercadorias de contrafacção e mercadorias-pirata No âmbito da proposta de regulamento do Conselho que altera o Regulamento (CE) 3295/94, que estabelece medidas destinadas a proibir a introdução em livre prática, a exportação, a reexportação e a colocação sob um regime suspensivo das mercadorias de contrafacção e das mercadorias-pirata (COM(98) 0025 final - 98/0018(ACC)) (1), pode a Comissão chamar a atenção dos Governos nacionais para a necessidade urgente de um procedimento mais rápido, tal como é requerido na terceira parte do acordo sobre os direitos de propriedade intelectual relacionados com o comércio (TRIPS)? (1) JO C 108 de 7. 4. 1998, p. 63. (1999/C 182/121) PERGUNTA ESCRITA E-3513/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Mercadorias de contrafacção e mercadorias-pirata No âmbito da proposta de regulamento do Conselho que altera o Regulamento (CE) 3295/94, que estabelece medidas destinadas a proibir a introdução em livre prática, a exportação, a reexportação e a colocação sob um regime suspensivo das mercadorias de contrafacção e das mercadorias-pirata (COM(98) 0025 final - 98/0018(ACC)) (1), salienta-se que o sistema se confronta com uma dificuldade particular resultante do facto de as normas a nível comunitário apenas poderem ter um determinado raio de acção enquanto as modalidades de aplicação forem estabelecidas pelas legislações nacionais. Pode a Comissão proceder a uma harmonização do ponto de vista da economia para que as principais normas neste âmbito possam ser efectivamente aplicadas? (1) JO C 108 de 7. 4. 1998, p. 63. (1999/C 182/122) PERGUNTA ESCRITA E-3523/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Compensação por recusa de embarque Relativamente à proposta de regulamento do Conselho que altera o Regulamento (CEE) 295/91 que estabelece regras comuns relativas a um sistema de compensação por recusa de embarque de passageiros nos transportes aéreos regulares (COM(98) 0041 final - 98/022(SYN)) (1), pode a Comissão propor um método claro para o cálculo dos aumentos das compensações por recusa de embarque, bem como um procedimento de consulta dos Estados-membros e das partes interessadas antes da adopção dos referidos aumentos? (1) JO C 120 de 18. 4. 1998, p. 18. Resposta comum às perguntas escritas E-3511/98, E-3512/98, E-3513/98 e E-3523/98 dada pelo Comissário Monti em nome da Comissão (4 de Fevereiro de 1999) A Comissão está a proceder à recolha das informações necessárias para responder à pergunta colocada. A Comissão não deixará de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo