title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Euroopan yhteisön strategiasta yksityissektorin kehittämiseksi akt-maissa

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
development aid
foreign investment
private sector

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 11. 1998 KOM(1998) 667 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan yhteisön strategiasta yksityissektorin kehittämiseksi akt-maissa CA07-1998-00030-02-00-Fl-TRA-00(Fl) FL Sisällys 1 JOHDANTO: ASIAKIRJAN TARKOITUS JA AJOITUS 2 HAASTE JA EUROOPAN YHTEISÖN TÄHÄNASTISET TOIMET 2. 1 2. 2 Euroopan unionin osuus Strategisen kohdentamisen tarve 3 YRITYSTEN TOIMINTAOLOSUHTEET AKT-MAISSA 3. 1 3. 2 Tutkimuksesta ja arvioinnista opittua , Julkinen institutionaalinen toimintaympäristö 3. 3 Yksityissektoria edustavat organisaatiot 3. 4 3. 5 Tuotannontekijät: pääoma, työvoima ja tieto Talousuudistukset 4 EUROOPAN YHTEISÖN STRATEGIA: TÄRKEIMMÄT TAVOITTEET JA TOTEUTUS 4. 1 Perusperiaatteet ja tavoitteet 4. 2 Yhdennetyn strategian pääelementit ; 5 STRATEGIAN TÄYTÄNTÖÖNPANO MAIDEN JA ALUEIDEN TASOLLA: TÄYDENTÄVYYS JA YHTEENSOVITTAMINEN 5. 1 Maakohtainen strategia ongelmanmäärityksen pohjalta 5. 2 Maakohtainen tärkeysjärjestys 5. 3 Ensisijaiset toimet 5. 4 Hyötyyn, tehokkuuteen ja kannattavuuteen liittyvät perusteet 5. 5 Yhteensovittaminen ja kuuleminen 6 TÄYTÄNTÖÖNPANO: VÄLINEET JA TOIMIELIMET 6. 1 Komissio 6. 2 Euroopan investointipankki 6. 3 Teollisuuden yritystoiminnan kehittämiskeskus 7 PÄÄTELMÄT LIITTEET 1 4 4 6 7 7 7 8 8 9 9 9 11 13 13 14 15 18 19 20 21 22 23 24 Oi) EUROOPAN YHTEISÖN STRATEGIASTA YKSITYISSEKTORIN KEHITTÄMISEKSI AKT-MAISSA 1 JOHDANTO: ASIAKIRJAN TARKOITUS JA AJOITUS Euroopan yhteisö pitää yksityissektoria johtavana tekijänä kehityksessä ja näin ollen tärkeänä kumppanina yhteisön kehitysyhteistyössä. Tässä asiakirjassa pohditaan, mikä olisi paras tapa kehittää kumppanuutta yksityissektorin kanssa. Siinä suositellaan Euroopan yhteisön nykyisin yksityissektorin kehittämiseen antaman tuen eri osasten, jotka perustuvat nyt eri lähtökohtiin, kokoamista yhteen yhdeksi yhtenäiseksi viitekehykseksi, jonka sisällä määritellään asioiden tärkeysjärjestys. Se tarjoaa yhtenäisen kehyksen kahdeksannessa EKR:ssä (maa-ja alueohjelmissa sekä EIP:n rahoituksella) ja seuraavassa EU:n ja AKT-maiden yhteistyötä koskevassa yleissopimuksessa yksityissektorin kehittämiseen varattavien entistä suurempien varojen jakamiselle. ja kanssa investointien kaikentasoisten Ehdotetulla strategialla pyritään osallistumaan tehokkaasti köyhyyden poistamiseen ja AKT-maiden yhdentämiseen niitä hyödyttävällä tavalla maailmantalouteen, joka on globalisoitumassa nopeasti. Keskeistä strategiassa ovat: (a) yhteistyö AKT-maiden hallitusten toimien toimintaolosuhteiden parantamiseksi, (b) työskentely yksityissektorin organisaatioiden kanssa niiden tehokkuuden parantamiseksi palveluiden tarjoamisessa niiden jäsenille ja toimet yksityissektorin vuoropuhelun aikaansaamisessa hallituksen kanssa, ja parantamiseksi tuottavuuden rahoituksellisten, teknisten ja ammatillisten tukipalveluiden avulla, (d) yritystoiminnan yksityisen rahoituksen lisääminen ja (e) EU:n yksityissektorin liittäminen yhdeksi toimijaksi AKT-maiden yksityissektorin kehittämisessä vahvistamalla erityisesti EU:n ja AKT-maiden yritysten välistä yhteistyötä. Komissio ei aio itse suoraan tukea AKT- maiden yrityksiä, vaan tarjoaa niille tukea asianmukaisten ja pätevien palveluiden tarjoajien välityksellä. ja kansainvälisen kilpailukyvyn (c) laajentamiseksi yksityissektorin Tämä asiakirja on syntynyt komission sisällä tehdyn perusteellisen tarkastelun1 ja jäsenvaltioiden ja yksityissektorin asiantuntijoiden kuulemisen tuloksena. Se heijastaa myös jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden hallitusten ja valtiosta riippumattomien tahojen reaktioita EU-AKT-suhteita koskevaan vihreään kirjaan2. Näissä reaktioissa on korostettu yksityissektorin kehittämisen tärkeyttä osana yhteistyötä, joka korvaa aikanaan neljännen Lornen yleissopimuksen. Tässä asiakirjassa käsitellään tulevaa yhteistyötä AKT-valtioiden kanssa koskevia komission ehdotuksia3 ja ehdotuksia, jotka on esitetty ' Tämä prosessi käynnistyi jäsenvaltioiden asiantuntijoiden keskustelulla strategialuonnoksesta "A 1996). Saharan Private Sector Development Framework eteläpuolisessa Afrikassa on järjestetty yksityissektorin kehittämistä koskevia seminaareja, joihin on osallistunut avunantajia. Myös Maailmanpankin työntekijöiden kanssa on vaihdettu kokemuksia yksityissektorin kehittämisestä osana laajempaa ohjelmaa, jolla pyritään läheisempään yhteistyöhön komission ja Maailmanpankin välillä. paikallisia yhteysorganisaatioita for ACP Countries" (maaliskuu paikallista hallintoa, ja 2 "Vihreä kirja Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa - Uuden kumppanuuden tuomat haasteet ja mahdollisuudet", Euroopan komissio, 1997. 3 "Suuntaviivoja uusien yhteistyösopimusten neuvottelemiseksi Afrikan, Karibianmeren ja Tyynen \ jäsenvaltioiden komissiolle antamassa valtuutuksessa neuvotella neljättä Lomén yleissopimusta yhdenmukainen OECD:n kehitysapukomitean jäsenten sopimien suositusten4 kanssa, jotka koskevat kehitysavun roolia yksityissektorin edistämisessä, ja se vastaa näin ollen useimpien jäsenvaltioiden näkemystä. järjestelyistä. seuraavista Se on inhimillisestä hyvästä tiedonantoja oikeusvaltiosta, Tämä asiakirja täydentää Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevia muita sosiaalisesta kehityksestä5, lausuntoja, erityisesti demokratisoitumisesta, alueellisesta taloudellisesta yhdentymisestä7; tietoyhteiskunnasta ja kehityksestä8; tieteellis-teknisestä kanssa9; ja yhteistyöstä infrastruktuurista. Siinä käsitellään toimia yksityisen yritystoiminnan tukemiseksi, yrityksille tarkoitettuja rahoitus- ja muita palveluja sekä uudistuksia yrityspolitiikassa ja yritystoiminnan institutionaalisissa edellytyksissä. Siinä ei käsitellä yksityissektorin saamaa hyötyä henkilövoimavarojen ja infrastruktuurin kehittämiseen annetusta avusta, koska näitä aloja käsitellään muissa tiedonannoissa. pienrahoituksesta10, matkailusta11 ja hallintotavasta6, kehitysmaiden valtameren maiden (AKT) kanssa", komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille KOM(97)537, 29. lokakuuta 1997. 4 Ks. "DAC Orientations for Development Cooperation in Support of Private Sector Development", yksityissektorin kehittämisen tukemisesta, OECD:n kehitysapukomitea, 1995. 5 Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys ja Euroopan unionin kehitysyhteistyö SEC(96)1827, lokakuu 1996, erityisesti C luku. 6 Demokratisoituminen, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja moitteeton julkinen hallinto: Euroopan unionin ja AKT-maiden välisen kumppanuuden haasteet, KOM(1998) 146, maaliskuu 1998. 7 8. Euroopan yhteisön tuki kehitysmaiden alueellista taloudellista yhdentymistä koskeville hankkeille, KOM(95)219, 16. 6. 1995. Tietoyhteiskunta ja kehitys, KOM(97)351 lopull. , heinäkuu 1997. 9 Tieteellis-tekninen tutkimus: strateginen osa Euroopan unionin yhteistyötä kehitysmaiden kanssa, KOM(97)174, 25. huhtikuuta 1997. * 0 Luonnos tiedonannoksi pienrahoituksesta ja köyhyyden vähentämisestä. * * Luonnos tiedonannoksi matkailusta ja kehityksestä. Tiivistelmä päätelmistä ja ehdotuksista Nykytila - luku 2 • Euroopan yhteisö edistää yksityissektorin kehittämistä AKT-maissa niiden köyhyyden vähentämiseksi, niiden lisäämiseksi. Yhteisön tukea kilpailukyvyn parantamiseksi ja niiden maailmantalouteen osallistumisen yksityissektorin kehittämiseen AKT-maissa on kohdennettava strategisemmin ja yhtenäistettävä. Liiketoiminnan tilanne AKT-maissa - luku 3 • Yksityissektorin kehitystä monissa AKT-maissa hidastavat heikko luottamus liiketoimintaan yhdessä poliittisten ja institutionaalisten sekä julkisen infrastruktuurin puutteiden kanssa sekä yksityissektorin heikko järjestäytyminen, yritysten rahoitus- ja muiden palveluiden heikkoudet ja yritysten omien liikkeenjohdollisten kykyjen puutteellisuus. Strategia - luku 4 • Yhteistyössään AKT-maiden kanssa komission pyrkimyksenä on lisätä voimavaroja yksityissektorin kehittämiseen ja soveltaa yhdennettyä lähestymistapaa. • Strategian keskeisiä tekijöitä ovat toisen polven uudistusten tekeminen, yksityissektorin ja AKT-maiden hallitusten vuoropuhelun edistäminen, yritysten rahoitus- ja muiden palveluiden parantaminen, yksityisen rahoituksen lisääminen, mikroyritysten edistäminen sekä EU:n ja AKT-maiden yritysten välisen yhteistyön lisääminen. Täytäntöönpano - luku 5 Komissio: • • • • • • varmistaa, että toimet perustuvat yksityissektorin kehitystä haittaavien ongelmien tarkkaan määrittelyyn, laatii yhdessä yksityissektorin kanssa ja vuoropuhelussa kumppanihallitusten kanssa ongelmanmäärittelyyn perustuvat strategiaa koskevat asiakirjat yhteisön toimielinten toimia varten, kiinnittää erityistä huomiota niiden AKT-maiden tarpeisiin, jotka todella pyrkivät parantamaan liiketoiminnan edellytyksiä, mutta jotka eivät silti ole saavuttaneet sijoittajien luottamusta, kiinnittää erityistä huomiota maa- ja aluekohtaisia strategioita suunniteltaessa mahdollisuuteen ottaa niihin mukaan tuki pk-yrityksille, liiketoiminnan maksuliikenne-, kuljetus- ja viestintäkulujen pienentäminen kansallisella ja alueellisella tasolla, yksityistäminen, investointien suoja sekä kaupan infrasttoiktuuri ja kaupankäynnin helpottaminen, varmistaa, että yhteisön strategiatuettujen palveluiden lopettamiseksi on määritelty tukemat rahoitustoimet ovat tehokkaita, hyödyllisiä ja kannattavia, ja että varmistaa jäsenvaltioiden, muiden merkittävien avunantajien ja eurooppalaisen yksityissektorin kuulemisen ja huolellisen yhteensovittamisen niiden kanssa, ja • tukee EU:n yksityissektorin aktivoimista tässä asiassa. Välineet ja toimielinten roolit - luku 6 • Komissio vastaa koordinointistrategiasta sekä uudistusten, yksityisen ja julkisen sektorin vuoropuhelun, yksityissektorin järjestöjen vahvistamisen, liiketoiminnan tukipalvelujen kehittämisen ja investointien suojan tukemisesta. Se osallistuu pk-yritysten tukemiseen yhdessä EIP:n ja Teollisuuden kehittämiskeskuksen (TKK) kanssa. Se selvittää mahdollisuutta perustaa (a) pikarahasto potentiaalisia eurooppalaisia sijoittajia varten ja (b) investointitakuulaitos. • EIP tukee investointeja toimintakelpoisiin yrityksiin lainoin, osakkuuksin ja takuin käyttäen näitä välineitä yksityisten investointien lisäämiseksi yrityksissä. Lomén yleissopimuksen voimassaolon päätyttyä EIP hallinnoi tähän käytettävää kiertävää investointirahastoa. • TKK jatkaa teknisen avun antamista yrityksille. Sen apu ei enää rajoitu teollisuuteen. Se tukee komissiota kyseisissä maissa olevien teknisten palvelujen toimittajien toimintaedellytysten kehittämisessä. 2 HAASTE JA EUROOPAN YHTEISÖN TÄHÄNASTISET TOIMET Yksityissektori on talouskasvun moottori ja suurin työllistäjä valtaosassa kehitysmaista. Yksityissektorilla tarkoitetaan tässä sitä talouselämän aluetta, jossa reaalipääoma ja finanssipääoma ovat pääasiassa yksityisomistuksessa ja jossa liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään yksityisestä aloitteesta markkinoilla, joilla vallitsee pääosin kilpailu12. Se sisältää pääosan epävirallisesta sektorista, joka työllistää useissa tapauksissa 80 prosenttia väestöstä. Sen osuus bruttokansantuotteesta on 65-75 prosenttia. Yksityissektorin rakenne ja mukautumiskyky vaihtelevat kuitenkin hyvin paljon maittain. Poliittisten päättäjien ja avunantajien olisikin pystyttävä ymmärtämään niitä tekijöitä, jotka vaikuttavat kestävään ja suureen yksityissektorin kasvuun, jonka edut vaikuttavat laajasti työllisyyden ja omatoimisen työllistymisen kautta, ja sitten auttaa luomaan nämä edellytykset13. Haaste on erityisen kiireellinen niissä maissa, joissa elintaso on jäänyt pysähdyksiin matalalle tasolle. 2. 1 Euroopan unionin osuus EU on selvästi suurin ulkomainen AKT-maihin sijoittaja, ja erityisesti Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan. Tämän vuoksi EU:lla on erityinen velvollisuus auttaa AKT- maita eri keinoin katkaisemaan vähäisten investointien ja tuottavuuden heikon kasvun sekä mukautumis- ja innovaatiokyvyttömyyden eli syrjäytymisen kehän, jotta ne hyötyisivät mahdollisimman hyvin mahdollisuuksistaan globalisoituvassa maailmassa. Komission ja muiden unionin yksityissektorin yhteisöjen ja instituutioiden kanssa on avustaa niiden AKT-kumppaneita selviytymään vaikeuksistaan, monipuolistamaan talouttaan ja vastaamaan markkinoiden tarpeisiin, mitä vaaditaan niiden yhdentymiseksi täysin maailmantalouteen. jäsenvaltioiden haasteena yhdessä yritysten ja Yksityiset investoinnit EU:sta AKT-maihin ovat lisääntyneet 1990-luvulla (noin yhdestä miljardista Yhdysvaltain dollarista vuonna 1990 lähes kolmeen miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuonna 1996), ja erityisesti on tehty suoria sijoituksia öljy-, mineraali- ja matkailualoille. EU:n rahoituslaitokset tukevat puolta viidestätoista pääomamarkkinoiden Afrikka-investoinnista, maailman pääomamarkkinoilta Saharan eteläpuolisen Afrikan aloitteleville osakemarkkinoille. Suoria EU:n sijoituksia vientiteollisuuteen tai edes joissakin Afrikan maissa hyvin menestyneeseen (esimerkiksi puutarhatalous, koristekasvienviljely) on kuitenkin ollut vähän. vientimaatalouteen portfoliosijoituksia tuottavaan kanavoitu lisäarvoa paljon joilla on 12 Mukaillen asiakirjaa "Support of Private Sector Development", OECD Development Guidelines Series, 1995. 13 Liitteessä 1 käsitellään joitakin perusnäkökohtia AKT-maiden roolista maailmantaloudessa viime vuosina. Euroopan yhteisön neljänteen Lomen yleissopimukseen perustuvaa kehitysyhteistyötä yksityissektorin kehittämiseksi on ohjannut kolme päätavoitetta: (i) työpaikkojen luominen pk-yrityksiä tukemalla, (ii) köyhyyden vähentäminen epävirallisella sektorilla mikroyrityksiä tukemalla, ja (iii) viennin lisääminen kauppaa kehittämällä. Tuki on kohdistettu kolmelle tasolle: a. Yritystaso. Tämän tason tukeminen on ollut yleisintä. Ohjelmilla annetaan rahoitusta, takuita ja teknistä tukea yksittäisille (pienille ja keskisuurille) yrityksille ja yhä useammilla ohjelmilla tuetaan mikroyrityksiä. Apua annetaan useiden eri kanavien kautta: - - - tuetaan yksityissektorin komissio tukee pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä maaohjelmien välityksellä. tähtääviä Alueohjelmilla poliittisia ja institutionaalisia uudistuksia alueellisella tasolla sekä yksityissektorin elinten alueellisen tason työtä. Apua investointien edistämiseen annetaan myös teollisuusfoorumeiden kautta14 yhdessä TKK:n kanssa, ja kaupan kehittämiseen EIP käyttää sekä omia varojaan että EKR:stä saatavia riskipääomia ja korkotukia suurten investointien ja pk-yritysten rahoittamiseen. Se rahoittaa suuria infrastruktuuri- ja teollisuushankkeita sekä tukee pk-yrityksiä globaalilainoillaan, EU:n TKK, yhteinen organisaatio, ja AKT-maiden auttaa teknologiansiirrossa, markkinatutkimuksessa ja kehityksessä, ja neuvoo AKT- maiden yrityksiä niiden hankkeisiin liittyvien taloudellisten ja juridisten asioiden järjestelyissä ja omasta aloitteestaan. Se myös helpottaa ja edistää liikekumppanuutta EU:n ja AKT- maiden yritysten välillä. Se aloittelee AKT-maiden yrittäjien paikallisten toimintaedellytysten vahvistamisen ammatillisten ja teknisten neuvonantajien tukemista, täytäntöönpanossa asiakasyritysten pyynnöstä ja b. Välitaso. Komissio antaa jonkin verran tukea rahoituksen välittäjien ja teknisten, tarjoajien sekä yksityissektoria edustavien ammatillisten ja koulutuspalvelujen järjestöjen ja yhdistysten toimintaedellytysten vahvistamiseen. EIP investoi joihinkin niistä kehitysrahoitus- ja riskipääomalaitoksista, jotka hoitavat sen globaalilainoja. Komission maa- ja alueohjelmista15 avustetaan myös vientimarkkinoita koskevien tietopalvelujen toimittajia, joiden palvelut voivat kattaa myös teknisiä sääntöjä, standardeja ja ympäristövaatimuksia sekä niitä varten tarvittavaa teknologiansiirtoa koskevat tiedot. Stabex- ja Sysmin-järjestelmät ovat myös käytettävissä vientitulojen menetyksistä kärsineiden alojen vahvistamiseksi. c. Poliittinen ja institutionaalinen kehys. Komissio antaa rakennesopeutustukea16 *4 EU:n ja AKT-maiden yrittäjät kohtaavat teollisuusfoorumeilla, yleensä aluekohtaisesti ja pääasiassa kaivos-, rakennus-ja maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden aloilla. 15 Lomén yleissopimuksessa (138 artikla) määrätään erillisistä kaupan kehittämiseen tarkoitetuista varoista, joita komissio hallinnoi maaohjelmien ulkopuolella. 16 Lomén yleissopimuksessa (243 artikla) määrätään rakennesopeutustuesta maaohjelmien lisäksi. 5 ja korkojen vapauttamista sekä liiketoimintaa koskevassa politiikassa sekä lainsäädännöllisissä ja institutionaalisissa olosuhteissa tehtäviä parannuksia varten, joita ovat muun muassa (i) makrotalouden vakauttaminen, (ii) rakenteelliset uudistukset, joilla edistetään hintojen, kaupan, investointien rakenteen uudistamista, (iii) kaupan edistämistoimet viennin lisäämiseksi, ja (iv) alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä koskevat aloitteet, joilla pyritään sovittamaan yhteen liiketoimintaa koskevia lainsäädännöllisiä ja oikeudellisia kehyksiä, suojaamaan investointeja ja maksuliikennettä. ja helpottamaan alueen sisäistä kauppaa, kauttakuljetuksia julkisen sektorin Jäsenvaltioiden yhteistyötä yksityissektorin kehittämiseksi esiintyy monissa, usein innovatiivisissa muodoissa, ja se keskittyy lähinnä toimintaedellytysten vahvistamiseen, yritystoiminnan kehittämisen rahoitukseen, ammattitaidon parantamiseen ja kaupan edistämiseen17. Jäsenvaltiot ovat keskittäneet myöntämänsä tuen pk-yrityksiin ja yhä enenevässä tukevat kehitysrahoitusyhtiöitä, jotka investoivat myös suuriin hankkeisiin ja rahoituslaitoksiin. mikroyrityksiin, vaikkakin määrin niistä useat 2. 2 Strategisen kohdentamisen tarve Useissa AKT-maiden kanssa kahdeksatta EKR:ää varten neuvotelluissa maa- ja alueohjelmissa vahvistaminen kehityksessä18. Komissio ja AKT-maat ehdottavat lisäksi, että yksityissektorille annettavan tuen tulisi olla vieläkin näkyvämmällä sijalla yhteistyössä 2000-luvun alussa19. yksityissektorin päämääräksi asetettiin roolin Yhteisön nykyisin yksityissektorin kehittämiseen antaman tuen edellä esitellyt eri puolet täydentävät toisiaan. Komissio on ilmaissut aikovansa yhdistää ne yhtenäiseksi politiikaksi. Käytännössä näitä eri elementtejä ei ole kuitenkaan vielä saatu tyydyttävästi kohdistettua yksittäisten kumppanimaiden koordinoidulla erityisongelmiin. Nyt on sopiva ajankohta selventää strategiaamme ja määritellä, mitä yksityissektorin kehittämisen johdonmukainen, yhdennetty ja tehokas lähestymistapa käytännössä merkitsee. tavalla 17 Jäsenvaltioiden ohjelmista kerrotaan tiivistetysti asiakirjassa "Private Sector Development - a Guide to Donor Support", OECD:n kehitysapukomitea, 1995. 18 Seitsemän maata on määritellyt kahdeksatta EKR:ää varten yksityissektorin ja kaupan keskeisiksi EY:n avun kohteiksi maaohjelmissaan, ja yhdeksän muuta maata on ehdottanut yksityissektoria, kauppaa ja matkailua toissijaisiksi kohteiksi. Pelkkä kaupan kehittäminen on keskeinen toimenpide 13 maassa ja toissijainen seitsemässä muussa maassa. Lisäksi 18 muun maan ohjelmiin sisältyy alakohtaisia toimia, jotka koskevat osittain yksityissektorin kehittämistä. Kaikki kuusi alueohjelmaa (Länsi-, Itä- ja Keski-Afrikka, eteläinen Afrikka, Intian valtameri, Karibian alue ja Tyynenmeren alue) sisältävät sellaisia hankkeita kaupan, investointien, matkailun tai rahoituspalveluiden edistämiseksi, jotka hyödyttävät yksityissektoria. 19 Komission ehdotukset sisältyvät tiedonantoon KOM(97)537 (ks. alaviite 3) ja AKT-maiden ehdotukset niiden valtionpäämiesten 7. marraskuuta 1997 antamaan Librevillen julistukseen. 3 YRITYSTEN TOIMINTAOLOSUHTEET AKT-MAISSA 3. 1 Tutkimuksesta ja arvioinnista opittua Yksityissektorin tukemisessa on jatkossa otettava huomioon se, mitä on opittu tutkimuksista ja arviointiselvityksistä, jotka koskevat talouden ja yksityissektorin kasvutahtiin eri maissa vaikuttavia syitä ja joissa on yksilöity avun hyödyllisyyteen vaikuttavat tekijät. Ei ole olemassa mitään yleispätevää mallia, joka takaisi menestyksen investointien ja yksityissektorin kasvun edistämisessä. Joitain tärkeimmistä siihen vaikuttavista tekijöistä käsitellään liitteessä 2. Niihin kuuluu sellaisia tekijöitä, jotka auttavat: - - - - luomaan luottamusta myönteiset, toimintaolosuhteet liiketoiminnalle ja joihin liittyy avoin, vakaa ja ennakoitava lainsäädäntö sekä asianmukainen oikeudellinen suoja. Yritysten tilaa koskevien luotettavien ja ajan tasalla olevien tietojen saatavuus sekä talouden viralliselta että epäviralliselta sektorilta on tässä suhteessa hyödyksi, herättävät tarjoamaan sellaisen poliittisen kehyksen, joka tukee kilpailua ja taloudellista tehokkuutta ja jossa markkinat voivat toimia tehokkaasti, lisäämään - pääoman, tuotannontekijöiden taitotiedon ja maan - saatavuutta yksityissektorilla, työvoiman, ammattitaidon, tarjoamaan laadultaan tyydyttäviä julkisia palveluja. Nämä edellytykset eivät ole aina välttämättömiä tai ne eivät aina riitä nopean yksityissektorivetoisen kasvun saavuttamiseksi. Sellaiset maat, jotka tarjoavat erittäin lupaavia investointimahdollisuuksia esimerkiksi rikkaiden luonnonvarojen ansiosta, houkuttelevat sijoittajia vaikka poliittisissa ja institutionaalisissa tekijöissä olisi paljon joilla on pienet kotimarkkinat, vähän parantamisen varaa. Köyhien maiden, hyödynnettäviä työvoima, on vaikeaa hankkia institutionaaliset edellytykset olisivat vakaat. investointeja, vaikka poliittiset jos lisää kuitenkin paljon Yksityissektorin kehittymisen liiketoiminnan olosuhteiden tiedetään olevan rehelliset ja sijoittajaystävälliset. luonnonvaroja ja ammattitaidoton todennäköisyyttä se, ja 3. 2 Julkinen institutionaalinen toimintaympäristö joko yksityisen yritteliäisyyden vaihtoehtoja Useat AKT-valtiot jättivät 80-luvulla taakseen lähes kaksi vuosikymmentä kestäneen jakson, jonka aikana niiden politiikkaa yksityissektorin suhteen leimasivat epäluulot ja tai koko jolloin yrityshalukkuutta pyrittiin vaimentamaan. Sen jälkeen nämä maat ovat ryhtyneet uudistuksiin näiden politiikkojen korjaamiseksi, mutta uudistuksia on toisinaan toteutettu epäröiden ja vaikeissa olosuhteissa, minkä seurauksena niiden uskottavuus ja pysyvyys ovat jääneet kyseenalaisiksi. Näin ollen vaaditaan vielä enemmän yksityissektoria kannustavan ympäristön ja suotuisan investointi-ilmapiirin luomiseksi. säänneltiin Vaikka ongelmanmääritys vaihtelee paljon maasta toiseen, vaikeita poliittisia päätöksiä moitteettoman hallinnon ja institutionaalisten muutosten edistämiseksi tarvitaan useissa tapauksissa. Maatutkimuksissa on havaittu, että liiketoimintaa haittaavat suuri riski ja suuret kustannukset, joihin yhdistyy lisäksi: a. b. c. poliittisen ja taloudellisen epävakauden pelko, epävarma oikeudellinen kehys, mikä vaikeuttaa sopimusten täytäntöönpanoa, lainsäädännölliset ja hallinnolliset käytänteet, joiden katsotaan olevan mielivaltaisia ja vaikeaselkoisia. Puutteita esiintyy oikeusjärjestelmissä, lakiasian- ja kirjanpitotoimessa, oikeudenkäyttöä, omaisuutta ja yhtiöitä koskevassa lainsäädännössä, rahoitusalalla ja sen valvonnassa, verojärjestelmissä toisinaan yksityistä yritystoimintaa vaikeuttavassa viranomaisten toiminnassa. ja niiden hallinnossa, hallinnollisessa sääntelyssä ja Hallitukset eivät ole vielä täysin tottuneita luottamaan yksityissektoriin ja kuulemaan sitä etukäteen sitä koskevan politiikan muutoksista. Vaikka useat AKT-maat ovat aloittaneet yksityistämisohjelmia, ne eivät useinkaan ole vielä ottaneet käyttöön toimivia poliittisia välineitä kilpailun edistämiseksi, kuluttajien suojelemiseksi, yksityisten monopolien sääntelemiseksi ja julkisten palvelujen tarjoamista koskevien sopimusten tekemiseksi yksityissektorin kanssa. 3. 3 Yksityissektoria edustavat organisaatiot on paremmin yksityissektori Virallinen kauppakamareiden, järjestäytymässä liiketoiminnan yhdistysten ja alueellisten verkkojen välityksellä, ja se tuo aikaisempaa äänekkäämmin esiin tarpeitaan ja etujaan. Se on aloittamassa vuoropuhelua hallitusten kanssa, ja se on ryhtynyt korjaamaan tietoihinsa, taitoihinsa ja osaamiseensa liittyviä puutteita yhteenliittymien jäsenilleen tarjoamien koulutus- ja tietopalvelujen avulla. Yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn lisäämiseen tarvitaan kuitenkin usein paljon enemmän. Epävirallisella sektorilla on myös monia perinteisiä verkkoja ja yhdistyksiä, jotka vastavuoroisesti antavat taloudellista ja teknistä tukea, ja ne on usein perustettu vaikeuksista selviytymiseksi. 3. 4 Tuotannontekijät: pääoma, työvoima ja tieto Yksityissektorin kehittymistä haittaavat kotimaisten säästöjen vähäisyys monissa AKT-maissa, kotimaisten rahoituslaitosten ja pääomamarkkinoiden kapasiteetin rajallisuus, työvoiman suhteellisen matala koulutustaso ja ammattitaito sekä monien paikallisten yrittäjien vaatimaton tekninen osaaminen ja markkinatuntemus sekä puutteelliset taloudelliset, markkinointi- ja liikkeenjohtotaidot. Vähäisten pääoma- täydentävien sekä tieto- ja tekijöiden puute ja tuotannontekijämarkkinoiden tehottomuus. Viime vuosina moniin AKT-maihin on syntynyt yksityissektorin ammatillisten, liikkeenjohdollisten ja teknisten tukipalvelujen tarjoajia: erikoistuneita konsultteja, kirjanpitäjiä, lakimiehiä ja markkinatiedon välittäjiä. Lisäksi yksityiset palvelujen toimittajat ovat alkaneet tarjota ja vakuutuspalveluja sekä käyttöpääomaa ja määräaikaisluottoja. Näiden palvelujen levinneisyys ja saatavuus ovat kuitenkin vielä rajalliset. tuottavuutta heikentävät usein taito voimavarojen rahoituspalveluja, erikoistuneita riskipääoma- leasing-, kuten 3. 5 Talousuudistukset maata käyttänyt IMF: n ja myös Karibian alueen tärkeimmät Viime vuosina näiden ongelmien ratkaisemiseksi on otettu suuria harppauksia, monet niistä osana laajempia rakennesopeutusohjelmia. Yhteensä 24 Saharan eteläpuolisen tehostettua on Afrikan rakennesopeutusohjelmaa taloudet ovat sitoutuneet rakennesopeutuspolitiikkaan. Nämä politiikat ovat tuoneet mukanaan ja kestävään muun muassa sitoumuksia makrotaloudelliseen vakauttamiseen julkiseen rahoitukseen, ulkomaankaupan ja kotimaisten tavara-, palvelu-, pääoma- ja vapauttamiseen työvoimamarkkinoiden yritysten usein yksityistämiseen. Niihin liittyvillä rahoitusalan uudistuksilla joissakin maissa pyritään parantamaan säästöjen hyödyntämistä, parantamaan rahoituksen välittäjien vakautta ja valvontaa, lisäämään rahoituspalvelujen valikoimaa ja saatavuutta sekä parantamaan maksujärjestelmien luotettavuutta. julkisten sekä ja verotusjärjestelmien muuttamisessa institutionaalisten muutosten yksilöimisessä Markkinoiden vapauttamisessa, yksityisiä sijoittajia koskevien lainsäädännöllisten esteiden poistamisessa investointeja kannustavaan suuntaan on edistytty paljon. Edistys on kuitenkin ollut hitaampaa ja yksityisiä yrityksiä auttavien toteuttamisessa. Yksityistäminen on lähtenyt käyntiin hitaasti erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, mutta on nyt pääsemässä vauhtiin. Lainsäädännön ja oikeusjärjestelmän, hallinnollisten käytänteiden ja oikeudenkäytön uudistukset sekä valtion kyvyn parantaminen markkinoiden valvonnassa ja yksityisten tuottajien ottamisessa mukaan julkisten palvelujen toimittamiseen ovat edistyneet hitaammin. Tällaiset niin sanotut toisen polven uudistukset ovat luonnostaan vaikeita ja niiden toteuttaminen hidasta. Niihin liittyy merkittävällä tavalla "toimintaedellytysten vahvistamista". 4 EUROOPAN YHTEISÖN STRATEGIA: TÄRKEIMMÄT TAVOITTEET JA TOTEUTUS 4. 1 Perusperiaatteet ja tavoitteet Yksityissektorin ja kaupan kehityksen tukemisesta on tullut yhä tärkeämpi osa yhteistyötä AKT-maiden kanssa sen jälkeen, kun ensimmäisessä Lomén yleissopimuksessa asetettiin yhdeksi tavoitteeksi pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen näiden maiden teollisessa kehityksessä. Neljännessä Lomén yleissopimuksessa korostetaan vähemmän yhdennettyä maaseudun kehittämistä, ja siinä on lisätty tukiohjelmia, jotka on kohdistettu maaseudun köyhille sekä mikroyrityksille ja pienille yrityksille kaupunkialueilla, jolloin niihin sisältyy luottopalveluja ja teknisiä ja markkinointipalveluja. Useissa kahdeksannen EKR:n maa- ja alueohjelmissa on jossain muodossa mukana suora tai epäsuora apu yksityissektorille20. Yhteisön tukea yksityissektorin kehittämiseen ohjaavat Maastrichtin sopimuksen 130 20 Ks. alaviite 15. u artiklassa määritellyt kehitysyhteistyön tavoitteet: köyhyyden vähentäminen, kestävä taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sekä kehitysmaiden yhdentäminen maailmantalouteen. Nykyään oletetaan avoimesti, että (a) AKT-maat ovat pääsääntöisesti markkinatalouksia, ja että (b) niiden kehitysnäkymät riippuvat viennin kasvattamiseen, sisäiseen ja yritysten kilpailukyvyn parantamiseen tarjoutuvien mahdollisuuksien tehokkaasta hyväksikäytöstä, mukaan lukien yritysten kyky toimia innovatiivisesti ja hankkia tietoa ja taitotietoa. investoimiseen Tuen perustana on myös vakuuttuneisuus siitä, että kun yleismaailmallisessa ihmisoikeuksien julistuksessa, ihmisoikeuksia koskevissa Afrikan, Amerikan ja Euroopan yleissopimuksissa sekä Lomen yleissopimuksen 5 artiklassa vahvistetut demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksiin (omistusoikeus mukaan lukien) liittyvät periaatteet edistyvät, yksityissektorin kestävä kehittyminen tulee mahdolliseksi ja näin tapahtuva kehitys edistää samalla kyseisten periaatteiden toteutumista. ja työllistymis- samanaikaisesti strategialla pyritään Ehdotetulla edistämään AKT-maiden kansainvälistä kilpailukykyä ja niiden mahdollisuuksia vähentää köyhyyttä21 laajapohjaisella kasvulla ja työpaikkoja luomalla. Sillä vahvistetaan naisten asemaa työmarkkinoilla ja tuetaan naisyrittäjiä. Se auttaa köyhyyden vähentämisessä laajentamalla itsetyöllistämismahdollisuuksia osana köyhiä väestöryhmiä tukevia politiikkoja, joilla parannetaan niiden mahdollisuuksia ja edistetään niiden osallistumista yhteiskunta- ja talouselämään. AKT-maiden kanssa tekemänsä yhteistyön avulla Euroopan yhteisö edistää näitä politiikkoja ja sellaisia kasvumalleja, laajemmalle, kun maaseudun ja kaupunkien köyhät, sekä miehet että naiset, saavat työpaikkoja tai pystyvät työllistämään itsensä tavalla, josta he saavat rahatuloa. Yhteisö painostaa myös AKT-maihin kuuluvia kumppaneitaan huolehtimaan siitä, että työpaikat täyttävät työolosuhteille asetetut vähimmäisvaatimukset erityisesti työterveyden ja -turvallisuuden osalta. jotka mahdollistavat jakautumisen tulojen sen että tunnustamiseen, toiminta perustuu Toinen tärkeä periaate yhteisön lähestymistavassa yksityissektorin kehittämiseen on että kilpailukykyisissä se, markkinatalouksissa markkinoilla ja valtiolla on toisiaan täydentävät roolit. Valtion väliintulo on perusteltua vain silloin, kun markkinat toimivat tai toimisivat puutteellisesti ilman kunnollista valvontaa tai kun markkinoita ei vielä ole. Valtion ei pitäisi koskaan korvata toimivia markkinoita tai haitata kestävää markkinaperusteista toimintaa huonosti suunnitelluilla tukitoimilla. Sen tulisi täydentää markkinoita luomalla edellytykset niiden avoimelle, kilpailuun perustuvalle ja tehokkaalle toiminnalle ja sitä kautta kilpailukykyisten ja kannattavien yksityissektorin tuottajien menestymiselle. Todettakoon lopuksi, että yhteisön lähestymistavassa yksityissektorin kehittämiseen olisi korostettava sen tuen tärkeyttä, jota EU:n yksityissektori voi antaa AKT-maista 21 Suuntaviivoista uusien yhteistyösopimusten neuvottelemiseksi Afrikan, Karibianmeren ja Tyynen valtameren maiden (AKT) kanssa annetussa komission tiedonannossa (KOM(97)537) korostetaan sitä keskeistä roolia, joka köyhyyden vähentämisen tavoitteella olisi oltava EY:n tulevassa yhteistyössä AKT-maiden kanssa. 10 yritysten tekemällä jne. ). Näin annettava tuki, varsinkin, jos se auttaa kumppaneilleen muun muassa innovaatioita, voi edistää AKT-maiden yritysten suunnittelu- tasolle oleville välisiä yhteistyösopimuksia (investoinneista, kumppanuudesta, tuotteiden ja teknologian luomaan lisensioinnista ja teknologisia tuotantomenetelmien nostamista kansainvälisesti kilpailukykyiselle ja kyseisten yritysten ja koko maailman sopeutumista vastaamaan Euroopan markkinoiden tarpeita. Yritysten välisen, suurelta osalta teknologiaan suuntautuvan ja yhteistyön viestintäteknologialla on tärkeä osuus yritysten johtamisessa, organisoinnissa ja tuotantomenetelmissä. AKT-maiden on sopeuduttava tähän kehitykseen voidakseen onnistua integroitumisessaan globaaliin talouteen. tärkeys on sitäkin tietoyhteiskunnassa, tärkeämpi tieto- jossa 4. 2 Yhdennetyn strategian pääelementit EKR:n siirtymää lisäksi yhteisön kausi merkitsee avulla pyritään nyt korjaamaan Euroopan yhteisön politiikka yksityissektorin kehittämiseksi on kehittynyt neljännen Lomén yleissopimuksen voimaantulosta lähtien tässä asiakirjassa esitetyn strategian suuntaisesti. Kahdeksannen uuteen lähestymistapaan yksityissektorin kehittämisessä, ja siinä kiinnitetään erityistä toimintaolosuhteiden parantamiseen. Yritysten huomiota ensisijaisesti yritysten tukemisen ensisijaisesti julkishallintoon liittyviä asioita, lainsäädännön ja rahoitusalan puutteita yritysten sekä toimintaolosuhteissa antamaan yrityksille kestävää taloudellista ja teknistä tukea (yleensä välittäjien jatkossa kautta). Komissio mahdollisimman kestävän köyhyyden kasvun, vähentämisen kannalta. Tällä tavalla se antaa tehokasta tukea maille, joissa yrittäjät pelkäävät muita, kuin kaupallisia riskejä eivätkä luota hallituksen tarkoitusperiin ja joissa yritysten suora tukeminen antaisi vain vähäisen hyödyn. lujittamista suuren vaikutuksen aikaansaamiseksi yksityissektorin toimintaedellytysten puutteita sekä yksityissektorin kilpailukyvyn työpaikkojen nyt näiden suuntausten lisäämisen, luomisen ehdottaa ja Ehdotettu yhdennetty lähestymistapa koostuu seuraavista pääelementeistä: a. Hallitusten tukeminen niiden suunnitellessa ja toteuttaessa "toisen polven" toimintaympäristöstä aiheutuvia uudistuksia, jotka vähentävät yritystoiminnan (muita kuin kaupallisia) kustannuksia ja. riskejä. Tuki voi sisältää teknistä apua yksityistämisstrategioiden määrittelyä toteuttamista, verohallinnon, yhtiö-, ja kiinnitys- ja kauppaoikeuden sekä lisenssimenettelyjen uudistuksia, markkinoiden julkisia valvontaa, kilpailupolitiikkaa hankintoja, siviili- ja rikosoikeuden hallintoa, ympäristön suojelemista sekä petosten ja korruption torjuntaa varten. Tukea voitaisiin myös antaa riittävän säännöskehyksen määrittelemiselle ja käyttöönotolle ATK-maiden yksityissektorin kilpailukyvyn kannalta tulevaisuudessa tärkeiksi nähdyillä alueilla kuten televiestintäsektorilla. ja kuluttajansuojaa, yksityistämistä ja b. Tuki yksityissektorin ja hallitusten vuoropuhelulle, jossa yksityissektorin tärkeimpien tasojen edustajat vaihtavat tietoja ja , keskustelevat mielipiteistä avoimesti hallituksen edustajien kanssa ja jossa niillä on tilaisuus tehdä ehdotuksia politiikan muuttamiseksi ja instituutioiden uudistamiseksi. Tällaisella vuoropuhelulla on tärkeä rooli yksityissektorin hallituksen tarkoitusperiä kohtaan tunteman luottamuksen parantamisessa, politiikan ja ensisijaisten uudistusten määrittelyssä sekä uudistusten tuntemisessa omiksi paikallisella tasolla. Jotta tällä julkisen ja yksityisen sektorin vuoropuhelulla olisi todella merkitystä, yksityissektorin edustajilla olisi oltava hyvät tiedot ja niitä olisi neuvottava hyvin, esimerkiksi antamalla niiden käytettäväksi ajan tasalla olevia luotettavia taloudellisia tilastoja, yritysten tilannetta ja odotuksia koskeviin kyselytutkimuksiin perustuvia tietoja sekä ammattimaista tukea, jonka avulla yksityissektoria etujen ajamisesta saataisiin asiallisempaa ja tehokkaampaa. Ai c. Tallettajien ja yksityisten yritysten rahoituspalvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen AKT-maissa. Tällaisen avun tavoitteena pitäisi olla yksittäisten hankkeiden rahoituksen järjestämisen ja erityisten luotto-ohjelmien perustamista lujittaminen. varten annettavien avustusten lisäksi paikallisen rahoitussektorin Toimiin voivat näin ollen sisältyä yksittäisille hankkeille myönnettävien lainojen ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen sekä paikallisten rahoituslaitosten kautta myönnettävien globaalilainojen lisäksi osallistuminen innovatiivisten paikallisten paikallisten rahoitus- joukkovelkakirjojen ja ulkopuolista lainanottoa ja paikallista rahoitusta varten. ja osakkeiden merkitseminen sekä pääomamarkkinoiden takuut paikallista edistämiseen, palveluiden ja d. Paikallisten ammatillisten, teknisten, liikkeenjohdollisten ~ ja kaupallisten tukipalveluiden tarjoajien toimintaedellytysten vahvistaminen ja yritysten kannustaminen käyttämään näitä palveluja. Yhteisö jatkaa edelleen tuen antamista yrityksille erityisesti TKK:n välityksellä hankkeiden yksilöimistä, ennakkoarviointia, valmistelua ja toteutusta. varten sekä yritysten tuotanto- ja markkinointiongelmien ratkaisemiseen. Sen olisi myös aktiivisesti edistettävä toimittajia niiden paikallisia yksityisiä ja markkinasuuntautuneita palvelujen tuomiseksi paremmin paikallisten yrittäjien saataville. e. Tuen jatkaminen joko TKK:n tai tilapäisten ohjelmien välityksellä aloitteille, joilla edistetään teknologian ja taitotiedon kehittämistä ja siirtämistä sekä parhaita käytänteitä kaikilla liikkeenjohdon osa-alueilla. Komissio edistää aina kun se on mahdollista ja asianmukaista Euroopan maiden ja AKT-maiden välistä yhteistyötä (politiikkaan liittyvissä kysymyksissä, toimintaedellytyksiä vahvistettaessa jne. ) tieteen, teknologian ja innovaatioiden alalla komission äskettäin julkistamassa strategiassa22 ehdotetulla tavalla. investointien f. Koti- ja ulkomaisten* yksityisten säästöjen edistäminen ja ohjaaminen AKT- maiden yksityisen yritystoiminnan rahoittamiseen. Yhteisö (a) tukee paikallisia rahoituslaitoksia ja -palveluja, jotka hyödyntävät paikallisia säästöjä ja kanavoivat investointien niitä yhteisrahoitukseen ja tarjoaa takuita ja muita riskin jakoon ja riskien pienentämiseen liittyviä välineitä suorien ja portfoliosijoitusten houkuttelemiseksi, (c) auttaa AKT- maita tuomaan esiin niiden etuja houkutellakseen ulkomailta tulevia sijoituksia, ja lujittaa vuoropuhelua eurooppalaisen yksityissektorin kanssa ja parantaa (d) tiedotusta EY:n tukemista aloitteista. (b) osallistuu ulkomaisten rahoitukseen, g. Mikroyritysten ja epävirallisen pienrahoituslaitoksia ja muun kuin erityisesti naisten, tarpeet huomioon ottaen23. sektorin tuottajien tukemalla taloudellisen avun antaminen köyhien, tukeminen 22 Tieteellis-tekninen tutkimus: strateginen osa Euroopan unionin yhteistyötä kehitysmaiden kanssa, KOM(97)174,25. huhtikuuta 1997. 23 Ks. 1) luonnos tiedonannoksi mikrotason rahoituksesta ja köyhyyden vähentämisestä vuodelta 1998, 2) Microfinance: Methodological Guidelines 1998, ja 3) Integrating a Gender Perspective in Microfinance in ACP Countries 1998. Näissä asiakirjoissa osoitetaan yhteisön luotto-ohjelmien arvioinnin ja kirjallisuuden perusteella, että pienrahoituslaitosten tukeminen on tehokas ja kestävä menetelmä köyhien, erityisesti naisten, tavoittamiseksi. 12 h. Euroopan yksityissektorin kannustaminen antamaan erityistä apua AKT-maista edun mukaisia kumppaneilleen kummankin osapuolen osana oleville liikekumppanuuksia. Yhdennetyn lähestymistavan noudattamiseksi käytännössä yhteisön on harkittava: a. minkälaisiin toimiin sen olisi pyrittävä ottaen huomioon läheisyysperiaatteen ja yhteisön tasolla saavutetun lisäarvon määrän, ja b. kuinka päätetään mahdollisten toimien yhdistelemisestä kunkin maan ja alueen olosuhteet huomioon ottaen ja varmistaen, että ohjelmat ovat johdonmukaisia ja tehokkaita. Näitä kysymyksiä käsitellään luvuissa 5 ja 6. 5 STRATEGIAN TÄYTÄNTÖÖNPANO MAIDEN JA ALUEIDEN TASOLLA: TÄYDENTÄVYYS JA YHTEENSOVITTAMINEN 5. 1 Maakohtainen strategia ongelmanmäärityksen pohjalta varoja sen poliittisen,. Yhdennetty lähestymistapa edellyttää nykyisten puutteiden ja yrittäjien vähäisen ja ymmärtämystä. Komissio ehdottaa luottamuksen syiden parempaa tuntemusta tämän vuoksi, että läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kohdistettaisiin enemmän lainsäädännöllisen, hallinnollisen, rahoituksellisen, oikeudellisen ja lainkäyttöön liittyvän ympäristön sen ongelmanmäärittelyyn, selvittämiseksi, mihin uudistuksilla olisi ensisijaisesti tähdättävä. Tämä saattaa johtaa yhteisten välineiden määrittelyyn Euroopan yhteisön tasolla24. Komission ja muiden avunantajien sekä konsulttien ja tutkijoiden jo aloittama työ on hyödyllinen lähtökohta. jossa AKT-maiden institutionaalisen, yksityissektori toimii, Luvussa 4 esitettyjä yksityissektorin tukistrategian elementtejä on paljon, ja yhteisön olisi hallinnollisesti vaikeaa käyttää niitä kaikkia samanaikaisesti kussakin yksittäisessä maassa. Käytännössä maa- strategian aluekohtaisen täytäntöönpanon olisi tämän vuoksi tapahduttava seuraavissa vaiheissa: ja 24 Kuten jotkut jäsenvaltioiden asiantuntijoiden 27. helmikuuta 1998 pidetyn kokouksen osallistujat ehdottivat. 13 a. pääasialliset puutteet ja niiden keskinäinen yhteys sekä ratkaistavien ongelmien25 tärkeysjärjestys määritellään yhdessä hallituksen, kyseisen AKT-maan tai -alueen ja eurooppalaisen yksityissektorin sekä muiden asiaan osallistuvien avunantajien täydennettävä mahdollisesti käytettävien kanssa; ongelmanmäärittelyä olisi avustusmenetelmien tehokkuutta koskevalla arvioinnilla; todennäköistä tosiasiallista ja b. ongelmanmäärittelyn tärkeimpien yksityissektorin toimijoiden olisi päästävä sopimukseen maa- tai aluekohtaisen strategian päälinjoista ja tärkeimmistä toimista; avunantajien, hallituksen perusteella ja c. yhteisö yksilöi ja valmistelee sen jälkeen omat toimensa tämän strategian, yhteisön perustavoitteiden (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 u artikla) ja edellisessä luvussa esitettyjen avustustoimien periaatteiden mukaisesti. Nämä maa- ja aluetason politiikat ja toimet sekä niiden periaatteet vahvistetaan yksityissektorin tukistrategiaa koskevissa asiakirjoissa - ainakin niiden maiden ja alueiden osalta, joissa erityisesti keskitytään yksityissektorin tukemiseen. Näitä asiakirjoja käytetään osana laajempia maa-/aluekohtaisia strategioita, ja ne laaditaan neuvotellen läheisesti EIP:n ja TKK:n kanssa, jolloin myös nämä saavat kehykset omille toimilleen. Tarkistetun neljännen Lomén yleissopimuksen 89 artiklan 3 kohdassa määrätylle komission, EIP:n ja TKK:n yhteistyölle ja yhteensovittamiselle olisi annettava virallinen muoto, sitä olisi vahvistettava ja siitä olisi tehtävä tarkoituksenmukaisempaa. Yksityissektorin kirjavuus suotavaksi erilaisten tekee välttämättömäksi avustustoimien laajan valikoiman. Yhteisön tukemiin toimiin sisältyy tavallisesti erilaisia toimenpiteitä, jotka (a) auttavat uudistamaan tai lujittamaan julkisia politiikkoja ja instituutioita, (b) edistävät yksityissektorin organisaatioiden ja viranomaisten vuoropuhelua, ja (c) tukevat yrityksiä palveluja tarjoavien välittäjien kautta. Jotta nämä toimet olisivat tehokkaita ja kestäviä, ne olisi kuitenkin suunniteltava siten, että niiden strateginen yhtenäisyys tulee otetuksi huomioon. ja. Se, minkälaista apua annetaan ja yhteistyötä tehdään, riippuu ongelmanmäärityksen tuloksista sekä vuorovaikutuksesta ja yhteensovittamisesta yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden, muiden avunantajien sekä kunkin maan tai alueen yksityissektorin kanssa. 5. 2 Maakohtainen tärkeysjärjestys Komissio ehdottaa, että AKT-maiden yksityissektorille annettavalle yhteisön tuelle asetettaisiin tavoitteet valikoidusti - sekä maiden välillä että niiden sisällä - mutta aina tapauskohtaisesti. Maissa, jotka pyrkivät omaksumaan sellaisen politiikan ja luomaan sellaiset olosuhteet, joissa yritykset voivat kehittyä, mutta joissa yrittäjien luottamus on vähäistä tai joissa on korjattavissa olevia poliittisia ja institutionaalisia puutteita, on 25 Mukaan lukien kauppapolitiikkaan ja kaupan helpottamiseen liittyvät ongelmat. 14 todennäköisesti hyvä yritystasolla. toteuttaa moniulotteisia tukitoimia makro-, väli- ja Maissa, joilla on toimivia kotimaisia rahoitusjärjestelmiä, jotka ovat kansainvälisesti luottokelpoisia ja joissa yritysten toimintaympäristö on ulkomaisia sijoittajia houkutteleva26, tuki kohdennetaan todennäköisesti edistämään yksityisten säästöjen käytön lisäämistä investointien rahoituksessa sekä EU-maiden ja AKT-maiden yksityissektoreiden välisiä kumppanuuksia (yritysten välinen yhteistyö). Tämä auttaa parantamaan AKT-maiden yritysten kilpailukykyä, kun ne ottavat käyttöön innovaatioita liikkeenjohdossa, tuotantomenetelmissä ja tuotevalikoimissa sekä markkinointi-ja jakelustrategioissa. organisaatioissa, teknologioita uusia ja Sellaisissa maissa, joissa olosuhteet ovat yksityissektorin kannalta epäsuotuisat ja joissa ei olla sitouduttu niitä parantamaan, avustaminen on todennäköisesti vähäisempää. Näissä maissa tehokkaimpia toimia voisivat olla tulevien politiikan uudistusten valmisteluja avustaminen aloilla, joilla epäsuotuisa poliittinen ympäristö vaikuttaa vähiten esimerkiksi tukemalla mikroyrityksiä. Pienrahoitustoimet esimerkiksi pienrahoitukseen erikoistuneiden välittäjien kautta voivat avunantajien tuella toimia jonkin aikaa erillään muusta taloudesta. Pitemmällä aikavälillä pienyrittäjät kuitenkin kärsivät heikosta talouskasvusta, joka vaikuttaa niiden tuotteiden markkinoihin, ja itse pienlainatoimintaa haittaavat jatkuvat rakenteelliset ongelmat virallisella rahoitussektorilla. Tämän vuoksi yhteisö painottaa aina pienyrittäjyyttä tukiessaan suotuisan ympäristön aikaansaamista erityisesti korkojen, verotuksen ja pienrahoituslaitosten oikeudellisen aseman suhteen. tuen todennäköisen tehokkuuden käyttäminen On perusteltua epäillä, että valintaperusteena jäämiseen kaiken johtaa vähiten kehittyneiden maiden yksityissektorin kehittämiseen annettavan avun ulkopuolelle. Pelkoon näiden maiden pysyvästä syrjäytymisestä globalisoituvassa maailmantaloudessa ei ole aihetta. On joitakin vähiten kehittyneitä AKT-maita, jotka ovat menestyksekkäästi edistäneet yksityiseen yritystoimintaan perustuvaa kasvua. Kuitenkin monet vähiten kehittyneet maat kärsivät huonoista lähtökohdista sijaintinsa sekä väestönsä ja luonnonvarojensa vuoksi, mikä estää niitä saamasta sijoittajia. Näiden maiden on ponnisteltava muita ankarammin liiketoiminnalle suotuisien olosuhteiden luomiseksi. Jos ne todella pyrkivät siihen, ne ansaitsevat kaiken EY:n tuen pyrkimyksilleen. 5. 3 Ensisijaiset toimet Suunniteltaessa maa-Zaluekohtaisia strategioita yhteisön yhteistyössä kiinnitetään erityistä huomiota tarpeisiin ja avustusmahdollisuuksiin seuraavilla ensisijaisilla toiminta-aloilla: a. Paikallisten pienten ja keskisuurten yritysten sekä mikroyritysten olisi jatkossakin oltava EY:n, EIP:n, TKK:n ja hajautettujen yhteistyöohjelmien 26 Tämä ei sulje pois mahdollisuutta tukea jonkin verran investointien edistämistä sellaisissakin maissa, joista ulkomaiset sijoittajat eivät ole kovin kiinnostuneita. 15 kohteena. Nykyinen painotus köyhyyden vähentämiseksi yksityissektoria kehittämällä olisi säilytettävä ja sitä olisi vahvistettava. Siihen sisältyy vuoropuhelu kumppanimaiden kanssa asiaan ja hallinnollisista käytänteistä sekä kohdennetut suoran avun ohjelmat. Rahoitus- ja teknisten palveluiden tarjoamista köyhille ja erittäin köyhille avunsaajille koskevat aloitteet olisi suunniteltava kestävällä tavalla. Ohjelmien vaikutus asialle olisi maksimoitava käyttämällä omistautuneita välittäjiä. liittyvistä politiikoista elinkelpoisia, luotettavia ja b. Vuoropuhelua yritysten toimintaolosuhteiden parantamisesta alueellisella ja sitä suppeammalla tasolla olisi jatkettava ja lisättävä, ja sen painopisteen pitäisi olla rajanylittävän kaupankäynnin, kauttakuljetusten, palveluiden tarjoamisen, maksuliikenteen liikkuvuuden helpottamisessa ja pääoman uskottavalla ja pysyvällä tavalla sekä liiketoiminnan vastaisten hallinnollisten käytänteiden poistamisessa. Yksityissektorin näille aloitteille antamalla tuella on paljon merkitystä niiden onnistumisen kannalta. Yhteisö antaa jo teknistä ja rahoitusapua alueellisia yhteistyö- ja yhdentymisaloitteita varten, jotka on tukee suunniteltu toimintaedellytysten vahvistamista aluekohtaisissa yhdistyksissä, jotka ajavat tukimahdollisuuksia olisi yksityissektorin etuja. Uusia pyrittävä taloudellista yhteistyötä löytämään erityisesti uudentyyppisen jota komissio kaavailee yhdeksi sopimuksen puitteissa, koskevan yhteistyömuodoksi tulevissa EU-AKT-suhteissa28. kanssa27. Lisäksi tämänsuuntaisia yksityissektorin yhdessä se c. ja viestintäkustannuksia etsiminen parempien julkisella tuottamattomaan voitontavoitteluun). Tähän sisältyisi tulisi olla vähentää "Toisen polven" uudistuksia tuettaessa tavoitteena poikkeuksellisen korkeita kuljetus- sekä hallinnollisia kustannuksia, jotka vaikuttavat yksityissektoriin Afrikassa ja jotka ovat suurin käytännön este investoinneille (ja jotka johtavat korruptioon todennäköisesti ja ja kurinpidollisten mallien keinojen vahvistamiseksi selvittäminen vaihtoehtojen infrastruktuuripalveluiden yksityistämiseksi tai hoitamiseksi yksityissektorin avulla, koska niiden tehottomuus haittaa yksityissektorin toimintaa. Silloin, kun yksityissektori kehittää tiettyjä aloja kuten liikennealaa, yhteisö lisäksi tukee kansainvälisten tiettyjen Yhdistyneiden standardien, esimerkiksi Kansakuntien yleissopimusten käyttöä, teknologiaan liittyvien näkökohtien lisäksi myös toimintaa koskevissa yhteyksissä. Viimeksi mainituissa tapauksissa kiinnitetään erityistä huomiota työolosuhteita koskevien ILOn perusnormien noudattamiseen. eettisten ja inhimillistä työoloihin liittyvissä sektorilla d. Valtion tuotantoyritysten yksityistäminen ja tiettyjen julkisten palvelujen 27 Hyviä esimerkkejä tästä ovat Itä-Afrikan ja Intian valtameren rajat ylittävä aloite, jonka osallistujamaat sitoutuvat helpottamaan kauppaa, maksuliikennettä ja kauttakuljetuksia toteuttamalla toimenpiteitä, jotka on yksilöity yhdessä yksityissektorin edustajien kanssa sekä aloitteet Länsi- Afrikassa UEMOA:n yhteydessä kauppa- ja ylitysoikeuden, investointien suojaa koskevien säännösten ja investointien edistämistoimien yhdenmukaistamiseksi. 28 Ehdotettu asiakirjassa KOM(97)537, luku 5. 16 ostaminen ulkopuolelta sellaisissa tapauksissa, joissa tällä voidaan selvästi parantaa tehokkuutta ja julkisten palveluiden laatua ja saatavuutta. Niiden maiden toimintaedellytysten vahvistamista olisi tuettava, jotka pyrkivät nykyaikaistamaan ja määrittelemään uudelleen valtion tehtävät siirtämällä tiettyjä julkisia palveluja yksityissektorin tuottajien omistukseen ja/tai hoitoon välttäen samalla yksityisten monopolien syntymistä tai huolehtimalla julkisten palvelujen tehokkaasta sääntelystä aloilla, joilla monopolien syntymistä ei voi välttää. 29 e. Yhteiset investointien suojaa koskevat standardit. EY:n olisi pyrittävä saamaan AKT-kumppaninsa hyväksymään, soveltamaan ja noudattamaan kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja, jotka voidaan myös hyväksyä alueellisella tai sitä suppeammalla tasolla10 osana taloudellisen yhteistyön vahvistettua alueellista lähestymistapaa. Sijoittajien suojelu syrjivältä tai mielivaltaiselta kohtelulta on tärkeää sijoittajien luottamuksen palauttamiseksi. Erityisen tärkeää se on ulkomaisten sijoittajien osalta, jotka tarvitsevat takeet omistusoikeuksista ja teollis- ja tekijänoikeuksista ja vapauden kehittää yrityksiään markkinaolosuhteiden mukaisesti. f. Kaupan ja palvelualan kehittäminen. Tarkistetun neljännen Lomén yleissopimuksen 138 artiklassa määrätään maaohjelmiin kuulumattomista varoista kaupan kehittämistä varten kaikissa AKT-maissa31. Näillä varoilla on autettu yrityksiä hankkimaan markkinatietoa ja markkinointitaitoja, mainostamaan tuotteitaan ja löytämään teknisiä kumppaneita ja asiakkaita. Yhteisön uudessa lähestymistavassa painotetaan enemmän institutionaalista kaupan uudistamista, infrastruktuurin parantamista sekä apua yrityksille ja kaupan yhdistyksille32. Yritysten käyttöön järjestetään teknistä apua, jonka kuluihin ne osallistuvat, ja avustamaan toteuttamisessa. Erityistä huomiota kiinnitetään myös kaupan helpottamiseen kehittämisstrategioiden varmistamista, suunnittelussa helpottamista, viennin kaupan laadun niitä ja rahoituksella ?-2 Esimerkkinä tällaisista mahdollisuuksista on televiestintäala. Verkkoinfrastruktuurin kehittämistä voitaisiin helpottaa yksityisellä teknologian nykyaikaistamisella. Myös johtamistaitojen kehittäminen helpottuisi, jos jokin kansainvälistä tunnustusta nauttiva palvelujen tarjoaja tulisi alkuperäisen kansallisen yrityksen strategiseksi kumppaniksi. Tällaisen kehityksen edut ulottuvat pitkälle kyseisen alan ulkopuolelle. Hinnaltaan edulliset ja tehokkaat viestintäyhteydet lisäävät suoraan yritysten ja koko kansantalouden kilpailukykyä. Tietotekniikan alan infrastruktuurit ovat lisäksi avain tietoyhteiskuntaan ja mahdollistavat AKT-maille liittymisen tavaroiden ja palvelujen vaihdon valtavirtoihin maailmassa. On syytä huomata, että useat maat ovat aloittaneet telealojensa yksityistämisen, vaikka suuret ponnistukset ovat vielä tarpeen, ennen kuin tarvittavat sääntelykehykset on saatu aikaan, erityisesti alueellisen yhdenmukaistamisen toteuttamiseksi, kilpailun mahdollistavan ympäristön luomiseksi ja AKT-maiden liittämiseksi asteittain tähän liittyvään televiestintäalan peruspalveluja koskevaan monenväliseen sopimukseen(WTO). 30 Ehdotettu asiakirjassa KOM(97)536, luku 5. 31 Maa- ja alueohjelmien kaupan kehittämistoimiin varattujen varojen lisäksi 70 miljoonaa ecua 7. EKR:ssä ja 85 miljoonaa ecua 8. EKR:ssä. 32 Ks. "Trade Development Strategy for ACP Countries - Towards Increased Competitiveness". Euroopan komissio, PO VIII, kesäkuu 1997. 17 ja valtioiden väliseen kaupalliseen yhteistyöhön alueellisella tasolla alueellisen yhdentymisen edistämiseksi. g. järjestöjen, kauppakamareiden, Jatkuva kannustus kumppanuussuhteiden luomiseksi EU-maiden ja AKT- maiden yritysten tai muiden yksityissektorin toimijoiden (teollisuudenaloja edustavien teknologiakeskusten) välille. Tällaisista kumppanuuksista voi tulla tärkeä väline, jolla parannetaan AKT- maiden yritysten kilpailukykyä mahdollistamalla niille innovaatioiden ja uusien johtamisessa, organisoinnissa sekä tuotantomenetelmissä ja työvoiman sopeuttaminen uusiin yhdentymistä vaatimuksiin. Näin maailmantalouteen. Erityisesti yritysten välisen yhteistyön osalta tämä toiminta voitaisiin kohdistaa erityyppisiin kumppanuuksiin, esimerkiksi yhteisyrityksiin, lisenssi- tai franchising-sopimuksiin, alihankintasuhteisiin jne. teknologioiden käyttöönotto erityisesti yritysten kyseisten maiden helpotetaan 5. 4 Hyötyyn, tehokkuuteen ja kannattavuuteen liittyvät perusteet. Yhteisö varmistaa, että yksityissektorin tukeminen tapahtuu hyödyn, tehokkuuden ja kannattavuuden perusteella. Toimille on määriteltävä tavoitteet, jotka niillä voidaan saavuttaa niin hyvin, että niiden vaikutus on selkeästi havaittavissa ja riittävä. Tulosten olisi yleensä oltava kestäviä, niiden tulisi olla (yrityksiä tuettaessa) toistettavissa, ja niihin olisi päästävä mahdollisimman pienin kustannuksin käytettävissä olevista vaihtoehdoista riippuen. Toisin sanoen olisi aina pyrittävä sellaisiin ratkaisuihin, joissa avun vaikutus on sen kuluihin nähden maksimaalinen. Soveltaessaan näitä perusteita yrityksille suunnattuun tukeensa yhteisö: a. pyrkii yleensä yksityissektorin palveluiden "tukkukauppaan", jättäen niiden "vähittäismyynnin" paikallisille välittäjille, joiden paikallisten olojen tuntemus on parempi ja joiden kustannukset ovat pienemmät kuin komission, tai EU:n yksityissektoriin kuuluville toimijoille. Hyöty ja tehokkuus edellyttävät, että välittäjät valitaan niiden toimintalinjan, henkilöstön, taitojen, teknisen pätevyyden, motivaation ja että tilan huolellisen perusteltavissa olevat tuet yksityissektorille ohjataan pääasiassa näiden paikallisten palveluiden tuottajien toimintaedellytysten vahvistamiseen. taloudellisen tarkastelun jälkeen ja b. tukee ainoastaan sellaisia toimia, jotka ovat ilman tukea kannattavia keskipitkällä aikavälillä. Yksityisten yritysten olisi ennemmin tai myöhemmin oletettava itse maksavan kokonaan käyttämiensä luotto- ja muiden palvelujen kustannukset. Rahoituslaitosten ja muiden toistuvien palvelujen toimittajien olisi veloitettava kaikki kustannuksensa asiakkailtaan. Mahdollisesti tarvittavat yhteisön rahoittamat tuet olisi kohdistettava sijoitustoiminnan uudelleenjärjestelyyn. Niiden ei pitäisi koskaan jarruttaa säästöjen hyödyntämistä ja tehokkuuden parantamista eikä niiden pitäisi häiritä tai estää yrityksiä tukevien palveluiden markkinoiden syntymistä. Kaiken tuen perusteena olisi oltava kestävät ja selkeät osoitukset siitä, että markkinat toimivat puutteellisesti, tapahtui tukeminen sitten matalien korkojen, pääoman myöntämisen tulisi kattaa ottolainauskorko sekä hallinnolliset ja lainatappioiden kustannukset. Tuen olisi ensisijaisesti vahvistamiseen. Kulujen toimintaedellytysten korvaamisen tulisi olla yleisenä (joskin harkiten sovellettuna) periaatteena yritysten tai teknisen avun muodossa. Korkojen kohdistuttava 18 tukiohjelmissa ja teknisen avun ohjelmissa33. c. varmistaa, että jokaiseen yksityisten yritysten tai rahoitusalan tukitoimeen sisältyy vetäytymisstrategia. Tuen tarpeelle pitäisi olla takaraja, koska tuetusta hankkeesta olisi tultava taloudellisesti kannattava ja laajentumiskelpoinen ilman tukea. Periaate, olisi toimien yhteisön vahvistaa vahvistamiseen jonka mukaan tukemien institutionaalisiin kohdistettavan täytettävä ja tehokkuusvaatimukset, toimintaedellytysten sekä yksityissektorilla että julkisella sektorilla ja hallinnon kaikilla tasoilla, joilla on yhteyksiä yksityissektoriin. Suhteellisen vähäisin kustannuksin toteutettavissa toimintaedellytysten olevista vahvistamistoimenpiteistä voi olla apua monille yrityksille, koska kyseiset toimet vähentävät epävarmuutta, poistavat toimintaa hidastavia tekijöitä ja vähentävät liiketoiminnan kustannuksia. uudistuksiin tärkeyttä institutionaalisista uudistuksista tuen ja 5. 5 Yhteensovittaminen ja kuuleminen Komissio parantaa eurooppalaisen yksityissektorin tukemista koskevissa asioissa ja tuen yhteensovittamista niiden kanssa. kuulemista yksityissektorin (a) jäsenvaltioiden, (h) muiden avunantajien ja (c) kehittämisen ja YK:n kehitysohjelman tapahtuu jo EU:ssa keskustasolla komission ja Politiikan yhteensovittamista jäsenvaltioiden kesken pienten ja keskisuurten yritysten tuen ja mikroyritysten lainatoiminnan osalta. Jäsenvaltiot tutkivat ja vahvistavat maakohtaiset ja alueellista yhteistyötä koskevat strategiat, joista yhä suuremmalla osalla pyritään vahvistamaan yksityissektoria ja laajentamaan sen roolia. EY on aloittamassa yhteisiä toimia Maailmanpankin (UNDP) kanssa yksityissektorin kehittämiseksi. Se on vahvistanut kauppaan liittyvää teknistä apua koskevat puitteet, joista sovittiin lokakuussa 1997 pidetyssä vähiten kehittyneiden maiden korkean tason kokouksessa. Mikroyritysten tukemisen politiikkaa sovitetaan yhteen myös Maailmanpankin avustamista käsittelevässä ryhmässä (CGAP), ja on olemassa aktiivisia epävirallisempia avunantajien verkostoja, jotka käsittelevät pieniin ja mikroyrityksiin liittyviä asioita. EIP on läheisessä yhteydessä muihin eurooppalaisiin kehitysrahoituslaitoksiin, joista jotkut lainaavat rahaa EIP:ltä. TKK osallistuu myös näiden eurooppalaisten kehitysrahoituslaitosten rahoittamien investointien tutkimiseen ja toteuttamiseen. Tämän ansiosta suotavimmasta menettelytapoja koskevasta lähestymistavasta vallitsee melko suuri yksimielisyys. neuvoa-antavassa köyhimpien yhteydessä. Komissio pyrkii laajentamaan tätä yhteensovittamista ongelmanmäärittelyyn ja sovittujen strategioiden ja toimintaohjelmien määrittelyyn. Maailmanpankki, UNDP, WTO ja komissio ovat tehneet yksityissektorin ja kaupan kehittämistä koskevia arviointeja joissakin maissa, ja näitä arviointeja voitaisiin käyttää pohjana yhteensovitetuille maakohtaisille strategioille. Jotkut niistä vaativat kuitenkin 33 Muista kuin AKT-maista peräisin olevan teknisen avun osalta kulujen korvaaminen on yleensä järjestelyissä), koska ulkopuoliset jakamiseen perustuvissa osittaista (kuten TKK:n kulujen neuvontapalvelut ovat kalliimpia kuin AKT-maista peräisin oleva ammatillinen ja tekninen neuvonta, jota AKT-yritykset ryhtyvät yhä enemmän käyttämään. 19 ajantasaistamista eikä niissä ole käsitelty kaikkia AKT-maita. Niissä tapauksissa, joissa nykyiset strategiset suuntaviivat eivät riitä, komissio voisi omalta osaltaan aloittaa ongelmanmäärittelyyn liittyvien tutkimusten ajantasaistamisen ja ryhtyä johtamaan vuoropuhelua paikallisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien asianosaisten kanssa avunantajien toimien tärkeysjärjestyksestä. Tulevaisuudessa yhteisö säilyttää myös läheisemmän keskusteluyhteyden Euroopan ja AKT-maiden yksityissektoreita edustaviin elimiin, joista jotkut ovat vaikuttaneet merkittävästi politiikan muotoiluun vihreästä kirjasta keskusteltaessa. Näissä keskusteluissa käsitellään muun muassa liiketoimintaympäristön parantamista, yksityissektorin käymää vuoropuhelua AKT-maiden hallitusten kanssa, uudistusten tärkeysjärjestystä, yhteisön ja eurooppalaisen yksityissektorin tukea AKT-maiden yksityissektorin ja ympäristönormien noudattamista ja investointien sekä EU-maiden ja AKT-maiden yritysten liikekumppanuuksien edistämistä. Investointiaikeita, yhteistyöaloitteita ja politiikan edistymistä koskevaa säännöllistä tietojen vaihtoa varten perustetaan foorumeita. toimintaedellytysten vahvistamiseen, sosiaalisten 6 TÄYTÄNTÖÖNPANO: VÄLINEET JA TOIMIELIMET Strategian täytäntöönpanossa käytettävät välineet ovat rahoituksellisia ja teknisiä. Rahoitusapu avustuksen muodossa voi olla tehokasta paikallisen hyväksynnän hankkimisessa politiikkaa ja hallintoa koskeville uudistuksille, paikallisten asianosaisten vuoropuhelun tukemisessa sekä palveluiden välittäjien perustamisessa. ja Rahoitusta pääomamarkkinoiden instituutioita varten. Teknistä yhteistyötä vaaditaan sekä lyhyen aikavälin neuvontatarkoituksiin tueksi toimintaedellytysten vahvistamiselle. Sitä olisi aina käytettävä niin, että paikallista omistajuutta lisätään ja vahvistetaan. investointipääoman muodossa sekä pitemmällä aikavälillä tarvitaan myös yrityksiä. Tärkeimpiä toimielimiä EY:n yhteistyössä AKT-maiden yksityissektorin tukemiseksi olisi jatkossakin oltava: - komissio strategian yhteensovittajana sekä maa- ja alueohjelmien ja muiden varojen hoitajana34, - ElPJa - TKK. Tämä laaja malli säilytetään, vaikka komissio on ehdottanut välineiden yksinkertaistamista, ja unioni on sen hyväksynyt tulevia EU ^AKT-suhteita koskevissa olisi tulevaisuudessa otettava mukaan tähän samaan järjestelyyn, vaikka nyt voimassa olevien tarkistetun neljännen Lomén yleissopimuksen järjestelyissä sitä voidaan tukea myös ohjelmoimattomista varoista. neuvotteluvaltuuksissa. Mikroyritysten kehittäminen 34 Vrt. tarkistetun neljännen Lomén yleissopimuksen 138 artikla ja liite XX (kaupan ja palveluiden kehittäminen). 20 6. 1 Komissio 24. Komission tärkeimmäksi tehtäväksi tulee sovittaa yhteen yhteisön strategia, huolehtia maakohtaisista tekijöistä, tavoitteista, yhteisön eri toimielinten rooleista ja vuoropuhelusta kumppanimaan ja avunantajapuolen asianosaisten kanssa ja kesken sekä varmistaa, että kummankin osapuolen kannalta johdonmukaiset, toteutettavissa olevat ja tehokkaat aloitteet ovat riittävästi yhteensovitettuja ja kumpaakin osapuolta hyödyttäviä. Komissio tukee edelleen toimintaedellytysten vahvistamista ja uudistuksia, pieniä ja mikroyrityksiä sekä investointien edistämistä. a. Strategia. Komissio käy läheisessä yhteistyössä muiden asianomaisten yhteisön kanssa toimielinten, järjestelmällistä ja kumppanimaiden yksityissektorin sekä eurooppalaisen yksityissektorin tärkeimpien tahojen kanssa maa-ja aluekohtaisten strategioiden muotoilemiseksi. jäsenvaltioiden keskustelua tärkeimpien alueellisten ja muiden hallitusten, instituutioiden avunantajien b. Uudistus. Komissio vastaa teknisen ja rahoitusavun muodossa tuesta toisen polven uudistuksille kumppanimaissa ja edistää hallitusten sekä yksityissektoria edustavien elinten välistä vuoropuhelua talouspolitiikasta ja institutionaalisista ja hallinnollisista uudistuksista. Se tukee myös EU:n ja AKT-maiden yrittäjien tapaamisia ja kumppanuuksia35 ja parannusten edistämistä sellaisiin tekijöihin, jotka vaikuttavat liiketoiminnan paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin. Näitä voivat olla esimerkiksi verotus, sääntely, kauttakuljetukset, kaupan ja maksuliikenteen helpottaminen sekä investoinnit ja teollis- ja tekijänoikeuksien suoja, teknologian siirto, koulutus ja innovaatio. c. Toimintaedellytysten vahvistaminen. Komissio vastaa tuesta toimintaedellytysten vahvistamiseksi valtiollisissa ja yksityissektorin organisaatioissa sekä ohjelmista lukien kaupan paikallisten palvelujen välittäjien vahvistamiseksi kehittämisessä avustavat palvelut -ja yritysten kannustamiseksi käyttämään niitä. - mukaan lainojen myöntämistä d. Pienet ja mikroyritykset. Komissio jatkaa luotto-ohjelmien ja teknisen tuen ohjelmien rahoittamista pieniä ja mikroyrityksiä varten, jotka jäävät EIP:n globaalilainojen järjestelyjen ulkopuolelle. Näihin sisältyy ohjelmia, joihin liittyy pienten sellaisten jonkin aikaa avusta välittäjälaitosten käyttöä, riippuvaisina. Komissio tarjoaa myös AKT-maista ja EU:sta oleville yksityisille toimijoille mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä käyttämällä hyväkseen tieteeseen, teknologiaan ja innovaatioon keskittyvää tutkimus- ja koulutuskeskusta. Tämä toteutetaan asiakohtaisten aloitteiden tai tutkimuksen ja kehityksen neljänteen ja viidenteen puiteohjelmaan kuuluvien nykyisten hankkeiden avulla. joiden odotetaan pysyvän lopullisille käyttäjille lainan tai e. Investointien edistäminen. Komissio parantaa investointien edistämiseen tähtääviä toimiaan alueellisilla liiketoiminnan foorumeilla ja muuta tukea liikeyhteyksiä varten 3J Tämä voitaisiin toteuttaa EU:n ja AKT-maiden yritysten välisenä vuoropuheluna, joka perustuu eurooppalaisten ja muista kehitysmaista (esimerkiksi Latinalaisesta Amerikasta, Etelä- ja Kaakkois- Aasiasta, Välimeren alueelta jne. olevista maista) olevien yksityisten ja julkisten toimijoiden välisten samankaltaisten tapaamisten järjestämisestä saatuihin kokemuksiin. 21 niin, että niillä edistetään pysyvästi luottamuksen kasvattamista potentiaalisten investoijien parissa ja annetaan todellinen alkusysäys sekä paikallisille että ulkomaisille yksityisille investoinneille. f. EU:n yksityissektorin tietoisuuden parantaminen. Komissiolla on tärkeä tehtävä edun mukaisen pyrittäessä EU:n yksityissektorin liiketoimintayhteistyön nykyaikaistamaan AKT-maiden yrityksiä ja parantamaan niiden kilpailukykyä. aktivoijana molempien osapuolten kehittämisessä, avaintekijä joka on g. Muut monialaiset ohjelmat. Komissio perustaa muita liiketoimintaa tukevia järjestelmiä (myös kauppaa ja palveluita varten) kaikissa AKT-maissa toimivien yritysten käyttöön. Komissio ehdottaa myös harkittavan kahta uutta järjestelmää eurooppalaisten suorien investointien lisäämiseksi AKT-maissa. a. Nykyisten yrityksille lähinnä AKT-maiden järjestelmien täydentämiseksi komissio pyrkii perustamaan AKT-maihin investointiaikeissa olevia eurooppalaisia yrityksiä varten pikarahaston, jonka avulla ne voivat saada tukea toteutettavuustutkimuksia varten. Komissio aikoo nyt selvittää tälle järjestelmälle sopivaa painopistettä ja toimintamenetelmiä ottaen samalla huomioon komission muissa kehitysmaissa samanlaisista järjestelmistä ja välineistä saadut kokemukset. ja siirtymätalouden maissa käyttämistä kohdistettujen b. Komissio tutkii koordinoidusti lisäarvoa eurooppalainen investointitakuulaitos antaisi eurooppalaisten (erityisesti pk- yritysten) investointien lisäämiseksi AKT-maissa, jos sellainen perustettaisiin takuita varten poliittisen riskin varalta (kuten pakkolunastus). jäsenvaltioiden kanssa, minkälaista 6. 2 Euroopan investointipankki ja rahoitusalan työllistävä vaikutus EIP:n rahoitus on suuntautunut yhä enemmän yksityissektorille, ja siinä otetaan entistä enemmän huomioon laitosten toimintaedellytysten vahvistaminen juuri kuten strategiassa ehdotetaan. Neljännen Lomén yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan (284 artiklan 2 kohta) mukaisesti vähintään 50 prosenttia riskipääomasta olisi ohjattava yksityissektorille. Tämä tavoite saatetaan ylittää. EIP poistaa vähitellen käytöstä lopullisten lainansaajien korkotuet. Se investoi paikallisten rahoituksen välittäjien, kuten riskipääoma- ja leasingyhtiöiden, omaan pääomaan. Vuodesta 1990 65 prosenttia riskipääomasta ja lähes 60 prosenttia kaikista yksityissektorille myönnetyistä varoista on ollut globaalilainoja, luotettavuutensa perusteella valitut paikalliset välittäjät, joiden kohderyhmänä ovat paikalliset pk-yritykset. joita hoitavat. Komissio ehdottaa laajempaa ja järjestelmällisempää roolia EIP:lle EU:n strategian määrittelyyn osallistumisessa auttamalla ymmärtämään yritysten toimintaolosuhteita, AKT-maiden rahoitusalan ongelmia ja yksilöimään soveltuva ja toimintatavat. Tämä merkitsee aktiivisempaa osallistumista tärkeysjärjestys rahoitusvälineiden sekä rahoituslaitosten toiminta-alan ja kehittämiseen sekä rahoitusalan politiikan erittelyyn ja kehittämiseen. toimintaedellytysten Seuraavan yleissopimuksen yhteydessä on EIP:n vuoro ottaa hoitaakseen kiertävä 22 investointirahasto36, joka käyttää sekä uusia EKR-varoja sekä sen investointisalkun tuloja ja takaisinmaksuja. Tätä rahastoa, jota voivat käyttää EU:n ja AKT-maiden rahoituksen välittäjät, käytetään harkinnan mukaan ja noudattaen komission ja jäsenvaltioiden kesken sovittavia sääntöjä maa- ja alakohtaisista ensisijaisista kohteista, välittäjien ja rahoitusvälineiden käytöstä ja investoinneilta odotettavasta tuottoprosentista. EIP vahvistaa tavalla kerrannaisvaikutustaan muihin paikallisiin ja ulkomaisiin yksityisiin sijoittajiin sekä suoriin ja portfoliosijoituksiin. Sen odotetaan tavoittavan pienet ja keskisuuret yritykset, auttavan yksityistämisessä hankkimalla väliaikaisesti säästöjen edistävän paikallisten osakkeita hyödyntämistä pääomamarkkinoiden ja rahoituksen välittämisen avulla. tällä ja 6. 3 Teollisuuden yritystoiminnan kehittämiskeskus37 TKK:n toteuttamaan uusia hankkeita sekä nykyisten selviytymään kolmasosaa sen asiakkaista on paikallisia yrityksiä. teknisistä ja markkinointiin tehtävä on ollut avustaa AKT-maiden yrityksiä suunnittelemaan laajentamista ja ja liittyvistä ongelmista. Noin kaksi toimintojen ottaen huomioon palvelujen TKK:n pitäisi antaa laajentaa palveluitaan teollisuudesta myös sitä sivuaviin palveluihin, osuuden kasvu nykyaikaisissa kansantalouksissa ja teollisen tuotannon ja palvelualojen välisen perinteisen eron yritystoiminnan hämärtyminen. kehittämiskeskus (YKK). Sen mahdollisuudet monipuolistaa toimintaansa riippuvat sen ja niiden käyttöä koskevissa suunnitelmissa asetettavasta resursseista tärkeysjärjestyksestä. tulevaisuudessa TKK:sta pitäisi tehdä xKK on viime aikoina alkanut tukea toimintaedellytysten vahvistamiseen liittyviä hankkeita, joilla pyritään esimerkiksi kehittämään paikallisten konsulttien toimintaedellytyksiä ja edistämään niiden käyttöä, kun paikalliset yrittäjät pyrkivät perustamaan tai laajentamaan liikeyrityksiä. Tämä on alku suuntaukselle irrottautua lähestymistavasta, joka on perustunut teknisen avun välittämiseen yksittäisille yrityksille ja sitä kehitetään edelleen, vaikka yksittäisiä yrityksiä tukeville palveluille on edelleen suuri kysyntä. TKK:lla on samalla myös Euroopan komission kanssa yhteensovitettava tehtävä auttaa EU:n yksityissektorin aktivoimisessa. Komissio ehdottaa, että keskuksesta tehtäisiin maakohtaisten strategioiden kehittelyssä selkeämmin komission neuvonantaja ja yhteistyökumppani etsittäessä teknisten, liikkeenjohdollisten, kaupallisten ja hankkeiden valmisteluun liittyvien palveluiden ja suunniteltaessa ohjelmia niiden toimintaedellytysten vahvistamiseksi. Keskuksen vahvuutena on se, että se tuntee AKT-maiden yksityissektorin, sen tueksi olemassa olevat yksityiset organisaatiot ja liiketoiminnan palvelujen toimittamisessa esiintyvät puutteet. Se on myös omiaan paikallisten toimintaedellytysten vahvistamiseen toimittajia paikallista yksityissektoria varten AKT-maissa, 36 Kuten ehdotettu asiakirjassa KOM(97)536, luku 6, ja kehityskumppanuussopimuksesla neuvottelemista AKT-maiden kanssa koskevassa valtuutuksessa (kesäkuu 1998), luku 4. 37 Teollisuuden kehittämiskeskuksen tärkeimmän osan kaikkia AKT-maita koskevasta yksityissektorin alueohjelmasta. toimet muodostavat neljännessä Lomén yleissopimuksessa tähtäävästä tukemiseen 23 paikallisten yritysten kesken markkinoilla edellytettävästä tuotteiden laadusta ja standardeista. tapahtuvaa tiedonjakelua varten ulkopuolisilla TKK voisi myös kehittää edelleen tehtäväänsä tietojen toimittajana eurooppalaisille yrityksille ja yksityissektorin toimijoille liiketoimintamahdollisuuksista ja AKT- maissa noudatettavista toimintamenetelmistä. 7 PÄÄTELMÄT on tarjottu asiakirjassa kokonaisvaltaista lähestymistapaa EY:n Tässä yksityissektorin kehittämisen tukemista AKT-maissa koskevaan suunnitteluun. Tällainen lähestymistapa olisi helposti sisällytettävissä maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön ohjelmiin. Kokonaisvaltaista lähestymistapaa tarvitaan, koska monissa näistä maista huonoille tuloksille on monia eri syitä, joiden ratkaiseminen ei ole yksinkertaista. Sitä tarvitaan myös siksi, että on selvästi osoitettu, että poliittiset ja institutionaaliset tekijät ovat usein keskeisiä menestymisen tai epäonnistumisen kannalta. kumppanuushenki, Asiakirjassa korostetaan myös mahdollisten lähestymistapojen ja välineiden runsautta osana yhtenäistä strategiaa. On kuitenkin selvästi olemassa laajalti, jopa yleismaailmallisesti päteviä ratkaisuja kuten poliittinen ja makrotaloudellinen vakaus, ja yksityissektorin välisten suhteiden ennustettavuus ja avoimuus sekä tuotteiden ja tuotannontekijöiden markkinoiden tehostamistoimet. Ei ole kuitenkaan yhtä kaikille sopivaa lähestymistapaa yhteisön tukeen yksityissektorin kehittämiselle AKT- maissa, koska ja mahdollisten todellisuus kentällä on niin monimutkainen tärkeysjärjestysten kirjo niin laaja. Yhteisö ei kykene puuttumaan samanaikaisesti kaikkiin ongelmiin kaikissa maissa. kuuleminen, hallituksen osapuolten eri Yksityissektorin kehittämisen tukistrategia on tämän vuoksi pantava täytäntöön valikoiden. Valintojen on perustuttava tarpeisiin, sitoutuneisuuteen ja tuloksiin. Täytäntöönpanon pohjana olisi käytettävä yhdessä tehtävää ongelmanmäärittelyä ja vuoropuhelua hallitusten ja tärkeimpien yksityissektorin ja kansalaisyhteiskunnan tahojen kanssa. >Jämä periaatteet ja tämä strategia eivät koske ainoastaan erityisiä yksityissektorin ohjelmia. Ne koskevat kaikkia muitakin EKR:stä rahoitettuja toimia, joissa yksityissektori on osallisena tai joihin sitä voitaisiin pyytää osallistumaan - mukaan lukien maatalous, julkinen liikenne, teiden kunnossapito, yleishyödylliset palvelut ja jopa terveydenhuollon ja koulutuksen liitännäispalvelut. Näillä aloilla komissio tarkistaa aina, onko niiden toiminnalle olemassa soveltuvaa yksityistä vaihtoehtoa ja voiko tämä vaihtoehto olla tehokas ja kannattava. Se tutkii myös, miten yhteistyö EU:n ja AKT-maiden yksityissektorien toimijoiden välinen yhteistyö voi tuottaa ratkaisuja. Julkisen sektorin toimien tukeminen näillä aloilla suunnitellaan siten, ettei se heikennä kilpailua, luo esteitä markkinoille pääsylle tai syrjäytä oikeutettua yksityissektorin toimintaa. Useissa tapauksissa on lisäksi välttämätöntä jatkaa EY:n ja jäsenvaltioiden kesken sekä laajemmin avun yhteensovittamista sekä yleisen politiikan että maakohtaisen tehtävien osalta. alaa koskevan tärkeysjärjestyksen toteutettavien ja maassa 24 Politiikan johdonmukaisuus ja avunantajien toimien yhtenäisyys ovat kaikkein tärkeimpiä hallintotavan, oikeusvaltion ja julkishallinnon "toisen polven" uudistusten vaikeassa ja pitkäaikaisessa tukemisessa. EY:n voidaan odottaa soveltuvan pitkäaikaisten kumppanuuteen perustuvien AKT-suhteidensa vuoksi erityisen hyvin näiden pyrkimysten yhteensovittamiseen. 25 LIITTEET LIITTEET LIITTEET Z. t> Z. t> Z. t> LIITE 1 Liite 1 YKSITYISSEKTORIN KEHITTÄMINEN AKT-MAISSA JA MUISSA KEHITYSMAISSA Tässä liitteessä on joitakin perustietoja AKT-maista maailmantalouden osana ja niiden suhteellisista saavutuksista taustaksi tässä tiedonannossa esitetyille politiikkaa koskeville ehdotuksille. Nämä tiedot kuvaavat sitä haastetta, joka AKT-mailla on edessään niiden pyrkiessä yhdentymään läheisemmin maailmantalouteen kauppa- ja pääomavirtojen avulla, ja samalla sitä, miten tärkeää on edistää sellaista toimintaympäristöä, jossa kilpailukykyinen yksityissektori voi kehittyä ja kukoistaa. 1. Maailmankauppa on kasvanut kahden viime vuosikymmenen aikana yli neljä prosenttia vuodessa (yli kaksinkertaisesti verrattuna maailman BKT:hen), kun markkinat ovat vähitellen avautuneet tuonnille. Kansainväliset yksityisten sijoitusten virrat ovat lisääntyneet voimakkaasti viime vuosikymmenen aikana ja suuntautuneet ja suurelta osin kehitysmaihin. Kansainväliset voimakkaasti kasvavien talouksien maihin ovat lisääntyneet vuoden 1990 42 miljardista Yhdysvaltain dollarista 256 miljardiin vuonna 199738. Kehitysmaat vastaanottivat 30 prosenttia kansainvälisistä portfoliosijoituksista vuonna 1996. Vuonna 1990 luku oli vain kaksi prosenttia. Niiden osuus suorista kansainvälisistä investoinneista kasvoi vuoden 1990 15 prosentista 40 prosenttiin vuonna 1996, mikä merkitsee kasvua 25 miljardista Yhdysvaltain dollarista 110 miljardiin Yhdysvaltain dollariin tänä ajanjaksona39. investoinnit kehitysmaihin 2. Muutamia merkittäviä poikkeuksia lukuun ottamatta AKT-maat eivät ole onnistuneet käyttämään täysin hyväkseen mahdollisuuksia, joita kaupan ja pääomavirtojen kasvu kansainvälisistä on investoinneista on laskenut, ja niissä tehdyt sisäiset investoinnit ovat keskittyneet suureksi osaksi jotka houkuttelevat ulkomaisia investointeja kaivannaisteollisuuden alalla. rikkaat maaperän mineraalivarat omistaviin maihin, osuus kehitysmaihin luonut. Niiden suuntautuneista 3. AKT-maat saivat vuonna 1997 vähemmän kuin kuusi miljardia Yhdysvaltain dollaria suoria ja portfoliosijoituksia osakkeisiin, ja tästä määrästä 5,1 miljardia kohdistui Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan (vain 2,5 miljardia, kun Etelä-Afrikkaa ei oteta huomioon). Saharan eteläpuolinen Afrikka vastaa noin 90 prosentista kaikkien AKT- maiden BKT:sta ja viennistä. 4. Suurin osa suorista ja portfoliosijoituksista Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan on investointien ja mineraalialoille. Tärkeimmät keskittynyt sisäisten vastaanottajamaat 1990-luvulla ovat olleet Nigeria, Angola ja Ghana. öljy- 5. Vaikka ulkomaisten investointien määrä on ollut alhainen, niiden osuus BKT. sta on ollut muille kehittyville alueille suuntautuvien investointivirtojen kanssa samaa tasoa. 38 39 "Global Development Finance 1998", Maailmanpankki, yleiskatsaus. "Global Development Finance 1997", Maailmanpankki, nide 1, yleiskatsaus ja luku 3. z? Liite 1 Ulkomaisten investointien määrä Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan oli vuonna 1996 noin 3,8 prosenttia BKT:stä. Sama luku Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen osalta oli 4,7 prosenttia40. 6. Kuvio 1 osoittaa, että Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan suuntautuneiden osakkeisiin tehtyjen ulkomaisten suorien ja portfoliosijoitusten osuus kehitysmaista on laskenut jyrkästi vuoden 1970 18 prosentista vuoden 1997 vain 2 prosenttiin. Nämä luvut eivät sisällä Etelä-Afrikkaan tehtyjä investointeja. Kuvio. 1 S A H A R AN E T E L Ä P U O L I S EN K E N IT Y S M A IH IN S U U N T A U T U V I S TA P Ä Ä O MA V I R R O I S TA Useimmat AKT-maat eivät ole kyenneet hyödyntämään pääomavaroja, taitoja, tietoa ja yrittäjyyttä tai parantamaan tuottavuutta, mikä olisi tarpeen talouden nopean kasvun kannalta. Niiden kotimaiset säästöt ovat yleensä pienet. Niiden kotoperäiset yritykset ovat valtaosaltaan epävirallisen sektorin kotitalous- tai mikroyrityksiä, joiden tuottavuus, tuotteiden hinnat ja tulot ovat matalat. Jopa virallisella sektorilla toimiva vähemmistö yrityksistä harvoin yltää toiminnassaan sellaiseen laajuuteen, jotta niillä olisi helposti käytettävissä sellaisia varoja, joita tarvitaan innovaation haasteeseen vastaamiseen ja menestykselliseen ja pitkäkestoiseen kilpailuun vientinsä maailmanmarkkinoilla. Monet näistä maista ovat menettäneet markkinaosuuden. Ulkopuolisten markkinoiden ja liikkeenjohdollinen osaaminen ovat puutteellisia. Niiden työvoima on edelleen suhteellisen huonosti koulutettua ja ammattitaidotonta ja niiden infrastruktuuri heikko. Niiden kansantaloudet ovat tämän vuoksi jääneet nopeasti kasvaviin kansantalouksiin verrattuna joustamattomiksi, eivätkä ne ole pystyneet vastaamaan markkinoilla tapahtuviin kysynnän muutoksiin. tekniikan tuntemus ja 40 Ibid. 2-<Z Liite 1 8. AKT-maat ovat edelleen pääosin riippuvaisia raaka-aineista. Raaka-aineiden hintojen laskettua 1980-luvulla ne kärsivät huomattavasti vaihtosuhteen heikkenemisestä ja kansainvälisten investointien vähyydestä raaka-aineiden tuotannossa. Joidenkin osalta tämä osui yhtä aikaa velkakriisin ja huonon taloushallinnon kanssa ja vaikeutti niitä. 9. Tämä kotimaisten voimavarojen hyväksikäytön useimmissa tapauksissa alhainen taso, lähinnä kaivannaisteollisuuteen kohdistettujen sisäisten investointien alhainen määrä, kotoperäisen yrittäjyyden vähäisyys ja vapaamuotoisuus - ympäristössä, jossa talouskriisit ja epävarmuus ovat yleisiä - selittää AKT-maiden suhteellisen vaatimattomat vientisaavutukset. 10. Kuvio 2 osoittaa, että Saharan eteläpuolisen Afrikan huomattava 14 prosentin osuus kehitysmaiden viennistä vuonna 1970 on laskenut 7 prosenttiin vuonna 1997. Kuvio 2 SAHARAN ETELÄPUOLISEN AFRIKAN OSUUS KEHITYSMAIDEN VIENNISTÄ 0,16 0,14 *. •>. &. "M 0,12 0,1 0,08 0,06 0,04 0,02 0 v«*'. fej ; ^/ _ , 1970 1990 1997 11. 1980-luvun kriisit saivat AKT-maiden hallitukset vakuuttumaan siitä, että on toteutettava toimia talouden vakauttamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi. Nämä toimenpiteet hyödyttivät sikäli, että ne vahvistivat markkinatalouden pohjaa maissa, joissa talous oli aikaisemmin ollut voimakkaasti säänneltyä. Kuten edellä luvussa 3 todetaan, sijoittajien luottamus on kuitenkin palautunut hitaasti. Joissakin maissa suuri ulkomaanvelka ja se, että merkittävä osa pankkisektoria on maksukyvytön, ovat lisänneet sijoittajien epäröintiä. 12. AKT-maiden hallitukset ovat nyt vakuuttuneita yksityisten investointien merkityksestä niiden kasvulle, ja ne ottavat niitä mielellään vastaan sekä ulkomailta että kotimaasta. Jotkut ovat perustaneet investointien edistämiskeskuksia ja muita 2â rakenteita niiden hyväksymismenettely)ään ja tarjonneet verohoukuttimia investoinneille. Ne ovat yksinkertaistaneet lisäämiseksi. ja nopeuttaneet Liite 1 LIITE 2 YKSITYISSEKTORIN KEHITYSTÄ EDISTÄVIÄ TEKIJÖITÄ 1 LIIKETOIMINTAA SUOSIVIEN OLOSUHTEIDEN LUOMINEN 1. 1 Politiikan uskottavuus ja luottamuksen kasvattaminen 1. Sellaiset poliittiset ja poliittinen, institutionaaliset olosuhteet, jotka edistävät sijoittajien luottamuksen parantamista, joiden tukena on vakaa poliittinen sitoutuminen ja joihin liittyy vakaus, ulkomaanvaluutan helppo saatavuus vaihtotasetapahtumien osalta, yritys-, sopimus-, kilpailu-ja omaisuuslainsäädännön tarjoamat selkeät ja ennustettavat puitteet, avoin ja kohtuullinen sekä rehellisesti, oikeudenmukainen ja tehokas lakien täytäntöönpano ja riitojen ratkaiseminen. ja makrotaloudellinen yhteiskunnallinen ja verotus, sovelletaan sääntely joita 2. Makrotalouden vakaus. Virallisen sektorin yritysten menestyminen ja laajenemispyrkimykset ovat todennäköisimpiä ja niihin saadaan todennäköisimmin pääomaa pankeista ja pääomamarkkinoilta, jos talouspolitiikka on vakaata ja ennustettavaa. Yrittäjien luottamus lisääntyy, jos inflaatio on matala ja ennustettava, talousarvion vajeet hallinnassa, vaihtokurssi vakaa, valuutta vaihdettavaa ja reaalikorot alhaalla. Tämä edellyttää finanssi-ja rahapolitiikan vakauttamista ja sitä, että valtion velanotto kotimaisilla pääomamarkkinoilla valtiontalouden vajeiden rahoittamiseksi on vähäistä. Valtiot, jotka ovat näiden politiikkojen suhteen aloitteellisia ja joiden katsotaan tämän vuoksi omaksuneen ne, saavuttavat suurimman luottamuksen sijoittajien keskuudessa. 3. Talouden avoimuus. Avoin ja kilpailuhenkinen politiikka kaupan ja investointien suhteen, johon sisältyy ulkomaisten investointien ja teknologiansiirron edistäminen, sijoittajien sekä teollis- ja tekijänoikeuksien omistajien ja patentinhaltijoiden kaupan oikeuksien vapauttaminen sekä vientiä haittaavien vinoutumien poistaminen kauppapolitiikasta. suojaaminen, palveluiden asteittainen tavaroiden ja sekä määrällisten 4. Tehokkaan ja kilpailukykyisen yksityissektorin kehittyminen edellyttää sitä tukevaa kauppapoliittista kehystä. Kokemus on osoittanut tullisuojan yksinkertaistamisen ja vähentämisen sekä näin ollen tariffi)ärjestelmien viennin vastaisten vinoutumien poistamisen tärkeyden41. Tätä olisi täydennettävä kauppaa helpottavilla toimilla, jotka pienentävät tulli- ja kauttakuljetuskustannuksia ja joilla varmistetaan tuotteiden laatu sekä se, että tuottajat ottavat käyttöön markkinoilla vaadittavat normit ja standardit varsinkin tiedottamista ja sertifiointia. Hallinnollisista viennin osalta, mikä edellyttää rajoitusten poistamisen 41 Kauppajärjestelmien katsotaan sisältävän vientiä haittaavia vinoutumia, jos vientitavaroiden ja palveluiden tuottamiseen tarvittavaa tuontia verotetaan tai siihen sovelletaan määrällisiä rajoituksia. 2o Liite 2 viivästyksistä maahantuontiselvitysten kustannuksia ja epävarmuutta, olisi päästävä eroon. korruptiosta, kotimaan lisäävät jotka kuljetusten ja ja 5. ja varsinkin ulkomaiset Investointien ja omistusoikeuden suoja. Sijoittajat sijoittajat edellyttävät takeita oikeuden- ja lainmukaisesta kohtelusta sekä siitä, etteivät ne joudu niiden liiketoimintaa haittaavien mielivaltaisten ja syrjivien hallituksen toimien kohteeksi. Vakaa ja avoin oikeudellinen kehys on tehokas väline sisäisten ja paikallisten investointien edistämiseen. Monet AKT-maat ovat Lomén yleissopimuksen kannustamina42 tehneet jäsenvaltioiden kanssa syrjimättömyyden periaatteeseen perustuvia sopimuksia investointien suojasta ja edistämisestä, joilla pyritään saamaan sijoittajat vakuuttuneiksi siitä, että niiden toimintaolosuhteet ovat ennustettavat ja vakaat. Kahdenvälisillä sopimuksilla ei ole kuitenkaan täysin onnistuttu poistamaan sijoittajien epävarmuutta. Tämän vuoksi EY on pyrkinyt saamaan AKT-kumppaninsa vakuuttuneiksi niistä eduista, joita niille koituisi standardien kansainvälisesti investointien hyväksymisestä riippumaton johon riitojensovittelumenettely43. EU on ollut yksi tärkeimmistä monenvälisen investointisopimuksen edistäjistä OECD:n neuvotteluissa, ja se tukee WTO:n tämänhetkistä aloitetta selvittää, olisiko laajalti koko maailmassa käyttöön otettavan standardin perustaminen mahdollista44. suojaa koskevien soveltamisesta, tunnustettujen kuuluisi ja 6. Liiketoiminta on hyvin vähäistä, jos viralliset tai epäviralliset oikeudelliset ja takaavat puitteet puuttuvat. AKT-maissa on yleensä viralliset luottamuksen oikeudelliset kehykset mukaan työvoimaa ja ympäristöä koskevista normeista, mutta joissain tapauksissa ne ovat vanhentuneet ja useissa tapauksissa ne ovat päivittäisen liiketoiminnan kannalta merkityksettömiä, koska poliisi ja oikeuslaitos eivät pane tai voi panna niitä täytäntöön. Lakien puuttuessa ja petosten tavallisuuden vuoksi markkinat toimivat puutteellisesti ja liiketoimintaa ei ole tai sen kustannukset ovat kohtuuttomat. lukien lainsäädäntö 1. 2 Hyvä hallintotapa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden yhteydessä 7. Jatkuva vuoropuhelu hallitusten ja yksityissektorin (kaikkien tasojen) välillä - ja jälkimmäisen osallistuminen politiikan muotoiluun - on yksi parhaita tapoja arvioida luotettavalla tavalla yksityissektorin toimintaolosuhteiden puutteita ja tärkeimpiä tarpeita ja uudistuksia. Ulkopuoliset avunantajat ja asiantuntijat pystyvät harvoin havaitsemaan kaikkia toisinaan monimutkaisia tekijöitä, jotka heikentävät sijoittajien luottamusta ja jotka haittaavat yritystoiminnan laajentamista. 8. Heikko laatu ja huonosti toimiva julkishallinto ovat merkittäviä syitä yksityisen ilmi kartoitettaessa yrittäjien investoinnin vähäisyydelle. Tämä on tullut 4^ Tarkistetun neljännen Lomén yleissopimuksen 261 artikla. 43 Ehdotukset annettiin AKT-maiden hallituksille vuonna 1992. 44 Ks. "A Level Playing Field for Direct Investment Worldwide", KOM(95)42 vuoden 1995 helmikuulta. 1996 pidettyä WTO:n linjaa Singaporessa valmisteltiin EU:n joulukuussa Asiakirjalla ministerikokousta varten. 2i Liite 2 liiketoimintaa koskevia asenteita ja kokemuksia. Ne toivoisivat, että lakisääteiset vaatimukset eivät olisi liian työläitä ja kalliita noudattaa ja että hallinnollinen lupakäytäntö tehtäisiin avoimeksi selkeillä ja vakiintuneilla säännöillä ja että siihen tulisi valitusoikeus. Hallitusten pitäisi olla valmiita tiedottamaan ja kuulemaan muita osapuolia sekä avoimia yksityissektorin esityksille ja keskustelulle sen kanssa. Valtiovallan edustajien pitäisi olla oikeudenmukaisia ja noudattaa lakeja toimissaan yksityisten kansalaisten ja yrittäjien kanssa ja erityisesti pienyrittäjien kanssa, ilman poliittista puolueellisuutta, suosimista tai korruptiota. 9. lisää edellyttää edistämiseksi strategia yksityissektorin Johdonmukainen selkeää näkemystä valtion roolista. Poliittisella tasolla valtion tehtävänä on puitteiden luominen demokratialle, hyvälle hallintotavalle, lakien noudattamiselle, mikä ja ylläpitää luottamusta valtion yhteiskunnallista vakautta. Talousasioiden hoidossa valtion ei yleensä tulisi pitää talouden itseään ensisijaisesti vakauden varmistamisen lisäksi sen tärkeimpiä talouteen liittyviä tehtäviä ovat (i) varmistaa, että syntyy markkinat, jotka toimittavat kysyntään perustuvia tavaroita ja palveluita, ja että ne toimivat mahdollisimman tehokkaasti, (ii) korjata markkinoiden puutteellinen toiminta, ja (iii) noudattaa sellaista sosiaalipolitiikkaa, joka suojelee heikoimpia ihmisten mahdollisuuksia markkinataloudessa henkilövoimavarojen kehittämisen avulla. ihmisoikeuksille instituutioihin tavaroiden ja palveluiden tuottajana. Julkisen parantaa ja ja 1. 3 Markkinoiden tukeminen ja valvonta 10. Tavaroiden, palveluiden, työvoiman ja pääoman markkinoiden olisi perustuttava ja hintojen ja oltava mahdollisimman avoimet ja yhdentyneet, kilpailuun markkinoilla tulisi vastata voimavarojen niukkuutta ja vaihtoehtokustannuksia, ja uusilla yrityksillä pitäisi olla mahdollisuus päästä niille. Valvonta-, sääntely- ja jotka edellyttävät lakien edistämisrooliin kuuluu sellaisten liiketoimilta avoimuutta ja rehellisyyttä, edistävät kilpailua sekä suojelevat tuottajia ja kuluttajia petoksilta ja markkinavoiman väärinkäytöltä. Tuottajia, kuluttajia ja rahoituksen välittäjiä olisi suojeltava petoksilta. Tehokkaiden markkinoiden on voitava toimia asianmukaisissa ja selkeissä oikeudellisissa oloissa, joissa sopimukset voidaan panna täytäntöön ja joissa oikeuslaitos on käytettävissä ja oikeudenkäyttö on tehokasta. täytäntöönpano, 11. Useissa tapauksissa hallitukset ja muut valvontaelimet kykenevät toteuttamaan näitä tehtäviä oikeudenmukaisella, tehokkaalla ja tasapuolisella tavalla vain rajallisesti. Tämä merkitsee sitä, että yksityissektorin kehittämisen tukistrategiaan on sisällyttävä merkittävää tukea hallitusten politiikan ja käytänteiden uudistamiseen. 12. Julkisen sektorin yritysten monopoliasema on usein taloudellisen tehokkuuden este, ja se vähentää halukkuutta yksityiseen yritystoimintaan. Halukkuus avata puolivaltiolliset yritykset kilpailulle ja yksityistää ne on voimakas yksityissektoria kannustava signaali. Yksityistetyt yritykset voivat tarjota houkuttelevia tilaisuuksia paikallista ja ulkomaista investointia silmällä pitäen. 13. Kaikkien tasojen julkisten hankintojen tulisi olla avoimia ja asiantuntevasti toteutettuja sekä perustua kilpailuun. Viivästykset ja päätösten tekemättömyys aiheuttavat tarjouksen tekijöille kustannuksia, jotka johtavat kilpailun vähenemiseen 3t ja julkisten palveluiden kustannusten nousuun. 1. 4 Markkinoiden puutteellisen toiminnan korjaaminen. Liite 2 tiedonvälitys, ylläpitämällä rahoitusjärjestelmän 14. Valtion olisi puututtava markkinoiden toimintaan (jos se pystyy siihen tehokkaasti ja selkein perustein) ainoastaan markkinoiden puutteellisen toiminnan korjaamiseksi45 esimerkiksi tarjoamalla tiettyjä yleishyödyllisiä palveluita kuten lain ja järjestyksen riippumattomuutta, ylläpito ja koordinoimalla toimijoita (vähentäen näin niiden riskejä ja epävarmuustekijöitä) sekä tarjoamalla palveluita koulutuksen, kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden, perusterveydenhuollon ja julkisen infrastruktuurin aloilla tai tekemällä näiden palveluiden toimittamisesta sopimuksia yksityissektorin kanssa. Erityisesti on korostettava valtion tehtävää peruskoulutuksen saatavuuden varmistamisessa kaikkien osalta ja tätä kautta naisten aseman ja mahdollisuuksien parantamisessa. suuriin hankkeisiin osallistuvia yksityissektorin 15. Valtion tulisi toimia aktiivisesti ympäristön suojelemisessa ja työvoimaa koskevien perusnormien täytäntöönpanossa esimerkiksi lapsityövoiman sekä työterveyden ja - turvallisuuden osalta. Ympäristön pilaantuminen on klassinen esimerkki sellaisesta markkinoiden puutteellisesta toiminnasta, joka edellyttää julkishallinnon päätöksiä hyväksyttävistä normeista ja toimia niiden saavuttamista edistävien kannustimien ja sääntöjen luomiseksi. 2 TUOTANNONTEKIJÖIDEN VARMISTAMINEN JA INFRASTRUKTUURIPALVELUJEN SAATAVUUDEN 2. 1 Henkilövoimavarojen kehittäminen ja heikoimpien väestöryhmien suojelu 16. Työvoiman laatu - sen koulutus, taidot, mukautumiskyky ja koulutettavuus - on työnhakijoiden ensiarvoisen tärkeää yksityissektorin toiminnan edistämisen ja työllistämiskelpoisuuden kannalta sekä sen varmistamisessa, että investoiminen johtaa tulojen kasvuun ja köyhyyden vähenemiseen. Useista eri syistä, joista yksi on kulut, yksittäiset työntekijät ja työnantajat eivät todennäköisesti ole valmiita hankkimaan tai tarjoamaan kaikkea sitä koulutusta, josta ne voisivat hyötyä. Ihmiset eivät myöskään toteuta kaikkia kansanterveydellisiä toimenpiteitä, joita tarvitaan yhteisön ja työvoiman terveyden ylläpitämiseksi. Hallitusten olisi tämän vuoksi huolehdittava näiden yhteiskunnallisten palveluiden tarjoamisesta, joita ilman yritykset eivät menesty. 17. Lisäksi sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja yhteiskunnallinen vakaus edellyttävät, että heikoimmassa asemassa olevia suojellaan tehokkain yhteisin toimin, johtui heidän vaikea asemansa sitten luonnononnettomuuksista tai taloudellisesta muutoksesta ja rakennesopeutuksesta. 45 Toisin sanoen silloin, kun vapaat markkinat eivät eri syistä maksimoi tuloja ja kuluttajien hyvinvointia. Syynä voi olla se, että markkinoilla ei ole tarpeeksi kannustimia välttämättömien tai "julkisten" hyödykkeiden tuottamiseksi (kuten julkinen tiedonvälitys ja lain ja järjestyksen ylläpito), tai se voi johtua positiivisista (esim. koulutuksessa) tai negatiivisista (esim. ympäristöä koskevista) ulkopuolisista (epäsymmetrisestä) tiedonkulusta, riskin karttamisesta, subjektiivisesta riskistä ja kielteisestä valikoinnista. seikoista ja luotto- ja vakuutusmarkkinoiden osalta huonosta 33> 2. 2 Kotimaiset säästöt: hyödyntäminen ja välitys 18. Yksityissektorin kehittämisessä edistytään erityisesti silloin, kun kotimaisia säästöjä laajentamiseen. on paljon, ja niitä hyödynnetään tehokkaasti yritystoiminnan Taipumus säästämiseen määräytyy osittain kulttuurisesti, mutta säästämisintoa voidaan lisätä myös poliittisin toimin. Liite 2 19. Makrotaloudellinen vakaus ja julkisen lisäävät niiden kotimaisten säästöjen osuutta, joita rahoituslaitokset voivat hyödyntää, ja vähentää säästöjen ohjautumista julkisen sektorin käyttöön. Näin ollen kotimaisia säästöjä jää tukemiseen enemmän käytettäväksi. kautta yksityissektorin talouden kurinalaisuus rahoituslaitosten toiminnan 20. Säästämistä edistää myös luottamus siihen, että omaisuus ja pääoma ovat turvassa mielivaltaiselta pakkolunastukselta eivätkä ne kärsi inflaatiosta. Rahan säästämistä edistää luottamus pankkien ja muiden talletuslaitosten vakauteen sekä odotukset varojen kohtuullisesta tuotosta. 21. Rahoitus- ja pääomamarkkinoiden laitoksia on säänneltävä huolellisesti ja valvottava tarkasti holtittoman lainanannon ja muiden sellaisten epävakautta aiheuttavien ilmiöiden ehkäisemiseksi, jotka ovat tavallisia kehitysmaissa ja nopeasti kasvavissa kansantalouksissa. 22. Yritystoiminta edellyttää sitä, että se on rahoitusalalta vakauden kilpailukykyinen ja tarjoaa erilaisia hyödyllisiä rahoitustuotteita ja -palveluita. Näitä ovat liike- ja kehityspankkien tavanomaisen antolainauksen lisäksi leasing- ja riskipääomarahoitus, osakesijoitukset, pörssi- ja vakuutustoiminta sekä luotettavat ja kilpailukykyisesti hinnoitellut järjestelmät koti- ja ulkomaista maksuliikennettä varten. lisäksi 2. 3 Talouden infrastruktuuri 23. Yritystoiminta edellyttää sitä, että epävarmaa tiet, tehokkaasti infrastruktuuri toimii lukien rautatiet, fyysinen televiestintä, sähkön- ja vedenjakelu mukaan ja luotettavasti. Infrastruktuurin epäluotettavuus lisää tuotantokustannuksia ja tekee liiketoiminnasta vähentäen investointihalukkuutta. Rakenteet ja laitokset olisi tämän vuoksi rakennettava todellista kysyntää vastaaviksi, ja ne olisi pidettävä toimintakunnossa oikealla huollolla ja käytöllä. Toiminta, ylläpito ja kapasiteetin lisääminen kysyntää vastaavasti olisi katettava kustannusperusteisella hinnoittelulla, ja asiakkailta olisi vaadittava laskujen maksamista täsmällisesti. Sikäli kuin mahdollista palvelujen tuottajien tulisi kilpailla keskenään tehokkuuden ja asiakaspalvelun parantamiseksi. kilpailukykyä haitaten siten ja 24. Nämä tehtävät ovat osoittautuneet vaikeaksi haasteeksi joillekin AKT-maille* joissa kilpailukykyä. käyttökelvoton Infrastruktuurimarkkinoiden vapauttaminen ja toiminnallisen osaamisen hyödyntäminen ennakoivat kuitenkin palvelujen laadun paranemista tulevaisuudessa. huomattavasti ja yksityissektorin on haitannut infrastruktuuri rahoituksen ^ ISSN 1024-4492 KOM(98) 667 lopullinen ASIAKIRJAT FI il 01 Luettelonumero : CB-CO-98-671-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 2S