title: 1999/646/EG: Kommissionens beslut av den 25 november 1998 om Tysklands åtgärder till förmån för InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH (delgivet med nummer K(1998) 3840) (Text av betydelse för EES) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
chemical industry
industrial restructuring
privatisation

text: 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 25 november 1998 om Tysklands (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH (delgivet med nummer K(1998) 3840) (Endast den tyska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/646/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 93. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, Synpunkter fr(cid:229)n en medlemsstat, tre branschorganisationer och fyra f(cid:246)retag, som inkommit till kommissionen d(cid:229) f(cid:246)rfarandet inleddes, f(cid:246)rmedlades till Tyskland genom en skrivelse av den 28 augusti 1997. Genom en skrivelse av den 17 november 1997 yttrade sig Tyskland om dessa synpunkter. efter att i enlighet med ovan n(cid:228)mnda artikel ha gett ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att inkomma med synpunkter, med beaktande av dessa synpunkter, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I skrivelser av den 14 maj 1997, 1 december 1997 och 18 mars 1998 (cid:246)vers(cid:228)nde kommissionen fr(cid:229)gor till Tyskland, som framkommit i samband med fallet. Tyskland besvarade dessa fr(cid:229)gor i en skrivelse av den 14 augusti 1997 och i skrivelser av den 9 januari 1998 och 10 juli 1998. F(cid:246)r att ytterligare klar- g(cid:246)ra sakf(cid:246)rh(cid:229)llandena och enskilda punkter i fallet h(cid:246)lls m(cid:246)ten mellan Tyskland och kommissionen den 7(cid:150)8 juli 1997 i Leuna samt den 30 april 1998 och 28 juli 1998 i Bryssel. I. F(cid:214)RFARANDET inleda ett Genom en skrivelse av den 15 april 1997 underr(cid:228)ttade kom- missionen Tyskland om sitt beslut av den 12 mars 1997 om att f(cid:246)rfarande enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:246)rdraget. Anledningen till detta var att det var oklart om (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (nedan kallat BvS) uppg(cid:229)ende till 765 miljoner tyska mark och delsta- ten Sachsen-Anhalt p(cid:229) 300 miljoner mark till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Infra- Leuna Infrastruktur und Service GmbH (nedan kallat Infra- Leuna) skulle anses vara statligt st(cid:246)d, och om dessa (cid:229)tg(cid:228)rder i s(cid:229) fall var f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. Kommissionens beslut att inleda ett f(cid:246)rfarande offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1), och (cid:246)vriga med- lemsstater och andra ber(cid:246)rda parter uppmanades att inkomma med synpunkter p(cid:229) fallet. Genom en skrivelse av den 14 augusti 1997 yttrade sig Tyskland om beslutet. (1) EGT C 196, 26. 6. 1997, s. 3. II. FAKTA Av de skrivelser som n(cid:228)mns ovan och de redog(cid:246)relser som Tyskland l(cid:228)mnat under de m(cid:246)ten som n(cid:228)mns ovan framg(cid:229)r f(cid:246)l- jande fakta: 1. Bakgrund och historia Det f(cid:246)religgande fallet g(cid:228)ller privatiseringen av infrastrukturen f(cid:246)r den kemiska industrin vid produktionsorten Leuna i Sach- sen-Anhalt, en region som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigad enligt artikel 92. 3 a i EG-f(cid:246)rdraget (2). (2) Kommissionens beslut N 464/93 SG(94) D/5633 av den 22 april 1994 och N 613/96 SG(97) D/488 av den 23 januari 1997, giltigt till och med 1999. L 260/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 Med sammanlagt ca 90 000 anst(cid:228)llda var kemiproduktionen en av de viktigaste industrierna i f. d. DDR. Den kemiska industrin fanns i Sachsen-Anhalt och Sachsen, i den s. k. kemitriangeln (Chemiedreieck). K(cid:228)nnetecknande f(cid:246)r denna industri var att produktionen var koncentrerad till n(cid:229)gra f(cid:229), j(cid:228)ttelika stats(cid:228)gda f(cid:246)retag, som var sammanknutna och beroende av varandra f(cid:246)r sin f(cid:246)rs(cid:246)rjning med r(cid:229)varor, mellanprodukter, energi m. m. Med sina 26 000 anst(cid:228)llda utgjorde kemiproduktionen i Leuna en betydande del av kemitriangeln. Efter (cid:229)terf(cid:246)reningen 1990 inledde Treuhandanstalt (nedan THA) sitt arbete p(cid:229) att privatisera den kemiska industrin. F(cid:246)rst m(cid:229)ste man skapa ekonomiska enheter, som till sin storlek var s(cid:229)dana att de (cid:246)verhuvudtaget kunde v(cid:228)cka potentiella k(cid:246)pares intresse. D(cid:228)rf(cid:246)r bildade THA 1990 i produktionsorten Leuna Leuna-Werke AG, som direkt efterf(cid:246)ljare till det (cid:148)folk(cid:228)gda f(cid:246)re- taget(cid:148)(volkseigener Betrieb). I b(cid:246)rjan av 1994 omvandlades detta f(cid:246)retag till Leuna-Werke GmbH (nedan LWG) och i juni 1994 avstyckades Leuna-Werke Standortservice GmbH (nedan kallat LWS), som tillhandah(cid:246)ll den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga infrastrukturen i produktionsorten och f(cid:246)rs(cid:229)g de olika produktionsenheterna d(cid:228)r med de tj(cid:228)nster de beh(cid:246)vde. Detta inbegrep bl. a. v(cid:228)gar i produktionsorten, r(cid:246)rbryggor, brandv(cid:228)rn, avfallsupplag, f(cid:228)rsk- vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjning, avlopp, laboratorietj(cid:228)nster, kommunikations- tj(cid:228)nster samt energi-, gas- och vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjning. 2. THA:s privatiseringsarbete THA:s ursprungliga plan var att s(cid:228)lja hela produktionsorten Leuna, inklusive den befintliga infrastrukturen, som ett enda f(cid:246)retag, och 1991/1992 bj(cid:246)ds Leuna-Werke AG ut genom ett internationellt, (cid:246)ppet och villkorsl(cid:246)st anbudsf(cid:246)rfarande. Ingen investerare var emellertid villig att (cid:246)verta ett kemif(cid:246)retag av denna storlek. Dessutom var anl(cid:228)ggningarna i ett bedr(cid:246)vligt skick, vilket innebar att det skulle ha kr(cid:228)vts betydande investe- ringar och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja milj(cid:246)f(cid:246)roreningarna. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)ndrade THA sin plan och arbetade sedan med m(cid:229)let att separera de olika produktionsomr(cid:229)dena och privatisera dem var f(cid:246)r sig. De avstyckade delarna bj(cid:246)ds ut genom ett (cid:246)ppet och villkorsl(cid:246)st anbudsf(cid:246)rfarande, och till utg(cid:229)ngen av 1994 hade totalt 97 enheter privatiserats. De olika enheterna inom kemiproduktionen s(cid:229)ldes till flera olika investerare (bl. a. UCB, Rh(cid:244)ne-Poulenc och DOW). De st(cid:246)rsta investerarna inom kemi- sektorn i produktionsorten var Linde AG, som (cid:246)vertog produk- tionen av tekniska gaser, och Caproleuna GmbH, ett hel(cid:228)gt dotterf(cid:246)retag i DOMO-koncernen, [(cid:133)] (*), som f(cid:246)rv(cid:228)rvade pro- duktionen av kaprolaktam. Medan de flesta produktionsomr(cid:229)den kunde s(cid:228)ljas, och produk- tionen s(cid:229)ledes (cid:246)kade betydligt, f(cid:246)rblev infrastrukturen i pro- duktionsorten i THA:s (cid:228)go, som i sin tur st(cid:228)llde den till sitt dotterf(cid:246)retag LWS f(cid:246)rfogande. I princip fanns det tv(cid:229) alternativ f(cid:246)r den fortsatta driften av infrastrukturen. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kunde offentliga myndigheter (delstaten eller kommunala f(cid:246)retag) ta (cid:246)ver den. F(cid:246)r det andra fanns m(cid:246)jligheten att finna en privat k(cid:246)pare. F(cid:246)r att bed(cid:246)ma behoven i produktionsorten och finna den b(cid:228)sta l(cid:246)sningen, v(cid:228)nde sig THA 1992 till internationellt renommerade konsult- f(cid:246)retag, som fick i uppdrag att genomf(cid:246)ra studier av produk- tionsorten. Samtidigt gjordes olika f(cid:246)rs(cid:246)k att f(cid:229) delstaten Sach- sen-Anhalt och kommunen Leuna att (cid:246)verta infrastrukturen. F(cid:246)rhandlingarna avbr(cid:246)ts till slut sedan det blivit tydligt att var- ken delstaten eller kommunen var villig att forts(cid:228)tta driften av anl(cid:228)ggningarna. De enda m(cid:246)jligheter som kvarstod var f(cid:246)ljaktligen att s(cid:228)lja till en privat investerare eller att THA sj(cid:228)lv fortsatte driften av infrastrukturen. I detta sammanhang m(cid:229)ste THA beakta att det tidigare anbudsf(cid:246)rfarandet visat att investerarna i allm(cid:228)nhet inte hade visat n(cid:229)got intresse av att (cid:246)verta infrastrukturen och att endast ett f(cid:229)tal f(cid:246)retag kunde komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r att sk(cid:246)ta driften p(cid:229) grund av produktionsortens storlek och de speciella typer av produktion som bedrevs d(cid:228)r. Vidare hade man ingen klar uppfattning om vilken privatiseringsvariant som var mest (cid:228)ndam(cid:229)lsenlig f(cid:246)r produktionsorten: skulle man f(cid:246)rs(cid:246)ka s(cid:228)lja hela infrastrukturen till en enda investerare eller skulle man dela upp den i olika delar och avyttra dessa till olika investe- rare? F(cid:246)ljaktligen b(cid:246)rjade THA 1992 ta direkt kontakt med f(cid:246)retag, som hade tillg(cid:229)ng till den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga tekniska expertisen och specifika kunskaper om kemisektorn. F(cid:246)retag, som var av bety- delse inom kemisektorn, och s(cid:228)rskilt f(cid:246)retag som redan fanns i produktionsorten, gavs m(cid:246)jlighet att unders(cid:246)ka produktions- orten. LWS beviljade inom ramen f(cid:246)r due diligence (3)-avtal (4) intressenter fullst(cid:228)ndig inblick i sin aff(cid:228)rsverksamhet, och de fick ta del av detaljerad dokumentation om produktionsorten och av de unders(cid:246)kningar som n(cid:228)mns ovan. Genom detta till- v(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt hoppades THA att v(cid:228)cka f(cid:246)retagens intresse f(cid:246)r produktionsorten och samtidigt f(cid:229) dem att delta i s(cid:246)kandet efter en genomf(cid:246)rbar l(cid:246)sning. Under perioden fr(cid:229)n slutet av 1992 till slutet av 1994 f(cid:246)rhand- lade THA med tre seri(cid:246)sa intressenter om f(cid:246)rs(cid:228)ljning av hela infrastrukturen: ett konsortium best(cid:229)ende av Thyssen, VEW och Steag, Mannesmann AG och det franska Compagnie Gene- rale des Eaux (CGE). F(cid:246)rhandlingarna blev dock resultatl(cid:246)sa, eftersom inget passande bud lades fram. Ingen var villig att (cid:246)verta hela infrastrukturen och de ekonomiskt mindre intres- santa delarna, som v(cid:228)gar och r(cid:246)rbryggor, skulle THA varit (*) Delar av denna text har utformats s(cid:229) att konfidentiella uppgifter inte skall r(cid:246)jas. Dessa delar omges av en hakparentes och (cid:228)r mar- kerade med en asterisk. (3) Den g(cid:228)ngse unders(cid:246)kningsplikten. (4) Intressenterna fick full insyn i all aff(cid:228)rsdokumentation, s(cid:229) att de kunde utarbeta anbud, men de m(cid:229)ste samtidigt f(cid:246)rplikta sig att inte missbruka dessa kunskaper. 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/3 tvunget att beh(cid:229)lla. Vidare var intressenterna inte beredda att acceptera skydds(cid:229)tg(cid:228)rder mot en faktisk monopolst(cid:228)llning (t. ex. i fr(cid:229)ga om energi- och vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjningen), och de v(cid:228)grade att ta p(cid:229) sig risken f(cid:246)r utvecklingen av produktionsorten och f(cid:246)r f(cid:246)rlust av stora kunder, som eventuellt kunde f(cid:246)redra egna l(cid:246)s- ningar. Det visade sig att privatiseringen i produktionsorten skulle bli betydligt dyrare, och kanske till och med riskeras, om hela infrastrukturen (cid:246)vertogs av en enda intressent. J(cid:228)msides med f(cid:246)rs(cid:246)ken att privatisera infrastrukturen som hel- het, inledde THA i b(cid:246)rjan av 1994 f(cid:246)rhandlingar med olika investerare om f(cid:246)rs(cid:228)ljning av enskilda verk. Men (cid:228)ven dessa anstr(cid:228)ngningar m(cid:229)ste i slutet av 1994 avbrytas som resultat- l(cid:246)sa, eftersom m(cid:229)nga intressenter kr(cid:228)vde f(cid:246)rs(cid:228)ljningsgarantier som inte kunde ges, olika delar visade sig vara os(cid:228)ljbara, det inte var m(cid:246)jligt att samordna de enskilda tilldelningarna och det inte kunde p(cid:229)visas n(cid:229)gon ekonomisk f(cid:246)rdel vare sig f(cid:246)r THA eller f(cid:246)r produktionsorten. D(cid:229) de p(cid:229)g(cid:229)ende f(cid:246)rhandlingarna inte tycktes leda till n(cid:229)gon- ting, sammankallade THA i b(cid:246)rjan av 1994 en s. k. produk- tionsortskonferens, i syfte att f(cid:246)ra privatiseringen fram(cid:229)t och f(cid:229) impulser till nya idØer. De f(cid:246)retag som redan fanns i produk- tionsorten uppmanades att utarbeta och diskutera olika planer. Dessutom deltog Thyssen-Sonnenberg och Westdeutsche Instandhaltungsgesellschaft WIG, som var intresserade av sane- rings- och underh(cid:229)llsarbetena. Resultatet av denna konferens blev en plan f(cid:246)r ett integrerat infrastrukturf(cid:246)retag, som f(cid:246)reta- gen i produktionsorten (cid:228)r del(cid:228)gare i, och som ut(cid:246)ver den rena driften och omstruktureringen av infrastrukturen (cid:228)ven skall (cid:228)gna sig (cid:229)t utvecklingen av produktionsorten och privatise- ringen av de (cid:229)terst(cid:229)ende tomterna och f(cid:246)retagsdelarna. Efter det att planen gemensamt slagits fast, visade dock f(cid:246)retagen vara mycket (cid:229)terh(cid:229)llsamma i fr(cid:229)ga om att (cid:246)verta andelar i pro- duktionsortsf(cid:246)retaget. forts(cid:228)ttningen var endast Linde och Caproleuna villiga att b(cid:246)rja f(cid:246)rhandla om del(cid:228)garskap i infra- strukturf(cid:246)retaget. I oktober 1994 undertecknades en avsiktsf(cid:246)r- klaring och i november 1994 ett prelimin(cid:228)rt avtal om f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning av 51 % av andelarna i det infrastrukturf(cid:246)retag som skulle bildas. Detta bildades den 15 februari 1995 under namnet InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH, som inledde sin verksamhet den 1 januari 1996. Den 22 maj 1996 underteck- nades privatiseringsavtalet med Linde och Caproleuna (med verkan fr(cid:229)n den 1 januari 1996). F(cid:246)ljaktligen (cid:246)vertog Capro- leuna och Linde vardera 25,5 % av andelarna i InfraLeuna, medan THA:s efterf(cid:246)ljare, BvS, beh(cid:246)ll 49 % av andelarna. K(cid:246)pe- summan p(cid:229) totalt 1,53 miljoner mark motsvarade 51 % av InfraLeunas grundkapital p(cid:229) 3 miljoner mark. M(cid:229)let (cid:228)r att f(cid:246)rm(cid:229) ytterligare investerare i produktionsorten att (cid:246)verta BvS:s (cid:228)garandelar, och att slutligen om m(cid:246)jligt alla f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade i produktionsorten skall vara del(cid:228)gare i InfraLeuna. I en agglomeration av olikartade, juridiskt sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga kemiska produktionsf(cid:246)retag. Infrastrukturen uppvisar, p(cid:229) grund av ett delvis (cid:246)msesidigt beroende mellan f(cid:246)retagen, m(cid:229)ngfalden av infrastrukturella kopplingar (s(cid:228)rskilt r(cid:246)rledningar och r(cid:246)rbryg- gor) och anknytningen till exploateringsanl(cid:228)ggningar (v(cid:228)gar, sp(cid:229)r, avloppsvattenkanaler, energif(cid:246)rs(cid:246)rjningsanl(cid:228)ggningar), en komplexitet som st(cid:228)ller krav som g(cid:229)r l(cid:229)ngt ut(cid:246)ver en exploate- ring av traditionella aff(cid:228)rs- och industriomr(cid:229)den. De produk- tionsf(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade i produktionsorten (cid:228)r beroende av leveranser av olika r(cid:229)varor och beh(cid:246)ver d(cid:228)rf(cid:246)r en effektiv infrastruktur som m(cid:246)jligg(cid:246)r leveranserna. Eftersom leveran- serna av olika tj(cid:228)nster (som energi, gas osv. ) inte var s(cid:228)krade, st(cid:228)llde k(cid:246)parna i samband med privatiseringen som villkor att THA/BvS skulle garantera att vissa tj(cid:228)nster stod till f(cid:246)rfogande. I takt med privatiseringen framv(cid:228)xte p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt ett ytterst kom- plicerat fl(cid:228)tverk av avtal, som (cid:229)lade BvS l(cid:229)ngtg(cid:229)ende leverans- skyldigheter gentemot olika investerare. De befintliga anl(cid:228)gg- ningarna var dock efter 40 (cid:229)r av planekonomi i ett bedr(cid:246)vligt tillst(cid:229)nd och i behov av en grundl(cid:228)ggande f(cid:246)rnyelse och sane- ring. Privatiseringen och utvecklingen av produktionsorten genom etablering av ytterligare f(cid:246)retag m(cid:229)ste forts(cid:228)ttas sam- tidigt som saneringen genomf(cid:246)rdes. De etablerade f(cid:246)retagen hade d(cid:228)remot intresse av att infrastruk- turen erbj(cid:246)ds till gynnsamt pris, och att dessutom f(cid:246)retags- strukturen i produktionsorten var s(cid:229)dan att (cid:229) ena sidan leve- ranser av vissa mellanprodukter eller r(cid:229)varor, som de beh(cid:246)vde f(cid:246)r sin produktion, garanterades, och (cid:229) andra sidan att avn(cid:228)- mare f(cid:246)r deras egna produkter fanns etablerade i produktions- orten. intressen. som investerarnas Den plan som utarbetades var den l(cid:228)mpligaste f(cid:246)r att g(cid:246)ra r(cid:228)tt- visa (cid:229)t produktionsortens s(cid:228)rskilda egenskaper och samtidigt tj(cid:228)na s(cid:229)v(cid:228)l BvS:s InfraLeuna genomf(cid:246)r den omstrukturering och investeringar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att (cid:246)ka v(cid:228)rdet av och modernisera infrastrukturen i produk- tionsorten. F(cid:246)retaget forts(cid:228)tter att utveckla produktionsorten och f(cid:246)rs(cid:246)ker v(cid:228)rva nya investerare f(cid:246)r att de kvarblivande industritomterna och produktionsenheterna skall kunna s(cid:228)ljas. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l (cid:246)verf(cid:246)rdes l(cid:228)mpliga byggnader och tomter inom omr(cid:229)det till f(cid:246)retaget (sammanlagt cirka 190 hektar s(cid:229) (Ansiedlungsfl(cid:228)che)). Vidare kallade erbjuder InfraLeuna infrastruktur f(cid:246)r driften och n(cid:246)dv(cid:228)ndiga tj(cid:228)nster i produktionsorten och m(cid:246)jligg(cid:246)r p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt utbyte och transport av varor samtidigt som leveranser f(cid:246)retagen s(cid:228)kras. Omstruktureringsfasen skall vara avslutad senast den 31 december 2000. exploateringsomr(cid:229)den till 3. Beskrivning av planen THA genomf(cid:246)rde privatiseringen p(cid:229) grundval av de f(cid:246)rh(cid:229)llan- den som r(cid:229)dde i produktionsorten, och f(cid:246)ljaktligen (cid:228)r Leuna Investerarna (cid:228)r skyldiga att, inom ramen f(cid:246)r en slags koopera- tiv sammanslutning, sj(cid:228)lva planera och organisera sin infra- struktur. Genom att de (cid:228)r del(cid:228)gare tillf(cid:246)rs InfraLeuna n(cid:246)dv(cid:228)n- dig sakkunskap och expertis. De kan bed(cid:246)ma vilka typer av produktion som passar in i helhetsstrukturen och rationellt kompletterar f(cid:246)retagsstrukturen i produktionsorten. Deras n(cid:228)r- het till produktionsorten (cid:228)r en garanti f(cid:246)r att tj(cid:228)nsteutbudet (cid:228)r anpassat till de verkliga behoven, att on(cid:246)diga anl(cid:228)ggningar undviks och att kostnaderna p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt minskas. Genom sin st(cid:228)llning som slutanv(cid:228)ndare (cid:229) ena sidan och som leverant(cid:246)rer L 260/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 (bolagsm(cid:228)n i InfraLeuna) (cid:229) andra sidan har de intresse av att priserna h(cid:229)lls nere samtidigt som de kan t(cid:228)cka sina kostnader f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla anl(cid:228)ggningar och tj(cid:228)nster. Dessutom m(cid:229)ste de ha ett (cid:246)kat intresse av ytterligare integrationseffekter av en framg(cid:229)ngsrik och balanserad utveckling av produktions- orten genom nyetableringar, eftersom det m(cid:246)jligg(cid:246)r en (cid:246)kad f(cid:246)rs(cid:228)ljning av deras egna produkter och i sin tur tillf(cid:246)rs(cid:228)krar dem leveranser till gynnsamma priser av de (cid:228)mnen som de beh(cid:246)ver f(cid:246)r sin produktion. F(cid:246)r BvS erbj(cid:246)d planen en m(cid:246)jlighet att (cid:246)verf(cid:246)ra privatiserings- uppdraget och alla uppgifter som h(cid:246)rde till detta till InfraLeuna och l(cid:229)ta detta f(cid:246)retag genomf(cid:246)ra det. Dessutom (cid:246)vertog Infra- Leuna LWS:s och LWG:s kontrakt om leveranser av varor och tj(cid:228)nster, som hade slutits i samband med privatiseringarna, och befriade d(cid:228)rmed dessa f(cid:246)retag fr(cid:229)n deras leveransf(cid:246)rpliktelser gentemot de i orten etablerade investerarna. Grundvalen f(cid:246)r den plan som utarbetades och en ovillkorlig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r dess framg(cid:229)ng var f(cid:246)ljaktligen de ber(cid:246)rda par- ternas respektive intressen. Medan BvS var tvunget att uppfylla sitt offentliga privatiseringsuppdrag och de avtal som det ingick under denna privatiseringsprocess, beh(cid:246)vde f(cid:246)retagen i produk- tionsorten en funktionsduglig infrastruktur till ett acceptabelt pris och en ur planens synvinkel rationell etablering av nya investerare. I detta sammanhang l(cid:229)g det i BvS:s intresse att h(cid:229)lla kostnaderna f(cid:246)r utvecklingen s(cid:229) l(cid:229)ga som m(cid:246)jligt och att samtidigt ha en garanti f(cid:246)r att den som f(cid:246)rvaltade infrastruk- turen inte skulle utnyttja sin (monopol)st(cid:228)llning. En s(cid:229)dan garanti kunde endast ges av f(cid:246)retag som sj(cid:228)lva var etablerade i produktionsorten, eftersom h(cid:246)ga priser p(cid:229) InfraLeunas tj(cid:228)nster samt skapande och utnyttjande av monopol (cid:228)ven skulle vara emot deras intressen. Bortsett fr(cid:229)n att Caproleuna och Linde var de enda f(cid:246)retagen i produktionsorten som i b(cid:246)rjan visade intresse f(cid:246)r att (cid:246)verta (cid:228)garandelar i InfraLeuna, var de (cid:228)ven l(cid:228)mpliga partner f(cid:246)r denna uppgift. I egenskap av etablerade kemif(cid:246)retag hade de tillr(cid:228)cklig kompetens, s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)r att v(cid:228)rva nya f(cid:246)retag som f(cid:246)r att f(cid:246)rhandla om nyetableringar; samt omfattande kunskaper om kemiindustrins struktur, tekniskt-ekonomiska samband och utveckling. De var i st(cid:229)nd att bed(cid:246)ma och planera integrations- effekter och hade tillg(cid:229)ng till n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kontakter, erfarenhe- ter och kvalificerad personal. F(cid:246)rutom detta hade de s(cid:229)som de st(cid:246)rsta industrif(cid:246)retagen i orten ett starkt intresse av en snabb och framg(cid:229)ngsrik utveckling av InfraLeuna. Caproleuna (cid:228)r betr(cid:228)ffande n(cid:228)stan alla tj(cid:228)nster en stor eller (cid:229)tminstone medel- stor avn(cid:228)mare och kan vid eventuella nyetableringar r(cid:228)kna med ytterligare ekonomiska integrationseffekter. Endast genom en positiv utveckling av produktionsorten kan Linde r(cid:228)kna med att (cid:246)ka sin f(cid:246)rs(cid:228)ljning av tekniska gaser. I enlighet med detta (cid:228)r InfraLeuna inte inriktat p(cid:229) att uppn(cid:229) vinst, utan arbetar enligt principen om l(cid:229)g vinst (Low-Profit- Princip). Det inneb(cid:228)r att InfraLeuna skall ordna sin aff(cid:228)rsverk- samhet s(cid:229) att dess kostnader t(cid:228)cks och ett tillr(cid:228)ckligt kassafl(cid:246)de uppn(cid:229)s, som kan t(cid:228)cka de l(cid:246)pande kostnaderna f(cid:246)r ers(cid:228)ttnings- investeringar och underh(cid:229)ll. Utdelningar av vinst till bolags- m(cid:228)nnen f(cid:229)r uppg(cid:229) till h(cid:246)gst 10 % av grundkapitalet. Ytterligare vinstmedel m(cid:229)ste kvarst(cid:229) i f(cid:246)retaget. Den 1 januari 1996 hade InfraLeuna 906 anst(cid:228)llda. Antalet anst(cid:228)llda skall dock gradvis minskas till 600. InfraLeuna hade 1996 en oms(cid:228)ttning p(cid:229) 437 miljoner mark och 1997 p(cid:229) 409 miljoner mark. Den ordinarie verksamheten gav 1996 ett negativt resultat p(cid:229) [(cid:133)] (*) mark och 1997 p(cid:229) [(cid:133)] (*) mark, medan det bokf(cid:246)rda nettoresultatet, p(cid:229) grund av l(cid:246)pande repa- rationsarbeten och omstruktureringar, 1996 blev [(cid:133)] (*) mark och 1997 [(cid:133)] (*)mark. Kassafl(cid:246)det uppgick 1996 till [(cid:133)] (*)mark och 1997 till [(cid:133)] (*)mark. 4. De enskilda delarna av InfraLeunas verksamhet 4. 1 Investeringar/omstrukturering F(cid:246)rst m(cid:229)ste de befintliga anl(cid:228)ggningarna repareras, modernise- ras och anpassas till de faktiska kraven i produktionsorten och till de g(cid:228)llande r(cid:228)ttsliga och av myndigheterna (cid:229)lagda s(cid:228)ker- hets- och milj(cid:246)normerna. Merparten av de befintliga n(cid:228)ten och anl(cid:228)ggningarna (cid:228)r helt f(cid:246)r(cid:229)ldrade, f(cid:246)rfallna och (cid:246)verdimensio- nerade, vilket inneb(cid:228)r att de p(cid:229) grund av h(cid:246)ga omkostnader etc. endast kan drivas med stora f(cid:246)rluster. Exempelvis m(cid:229)ste det befintliga sp(cid:229)rn(cid:228)tet minskas fr(cid:229)n 156 km till 55 km, dricksvattenn(cid:228)tet fr(cid:229)n 90 till 31 km och v(cid:228)gn(cid:228)tet fr(cid:229)n 120 till 20 km. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l utarbetade BvS tillsammans med Caproleuna, Linde och experter ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r produk- tionsorten, som omfattar tiden fr(cid:229)n och med den 1 januari 1995 till och med den 31 december 2000, och som s. k. aff(cid:228)rs- plan blev en del av privatiseringsavtalet. I aff(cid:228)rsplanen beskrevs i detalj alla (cid:229)tg(cid:228)rder och investeringar som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r sane- ringen, omstruktureringen, undanr(cid:246)jande av milj(cid:246)skador m. m. , inklusive kostnaderna f(cid:246)r detta. InfraLeuna st(cid:228)ller d(cid:228)rtill sina fackkunskaper till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r att de anpassningar av plane- ringen, som visar sig n(cid:246)dv(cid:228)ndiga d(cid:229) omstruktureringen fort- skrider, skall kunna g(cid:246)ras p(cid:229) ett fackmannam(cid:228)ssigt s(cid:228)tt. ¯tg(cid:228)r- derna (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att InfraLeuna skall kunna driva anl(cid:228)ggningarna l(cid:246)nsamt p(cid:229) l(cid:229)ngt sikt. 4. 2 Uppr(cid:246)jning Uppr(cid:246)jningen omfattar alla (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r nedmontering av anl(cid:228)ggningar och tekniska installationer, rivning av byggnader, borttransport och hantering av rivningsmaterial, schaktmassor, byggmaterial, anl(cid:228)ggningar och lagrade (cid:228)mnen, fyllning av h(cid:229)l- rum och utj(cid:228)mning av markniv(cid:229)n. Uppr(cid:246)jningsplanen (cid:228)r en del av aff(cid:228)rsplanen, och i den anges i enskilda fall, om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r den planerade anv(cid:228)ndningen av tomten, dess- utom en djupr(cid:246)jning. P(cid:229) st(cid:246)rsta delen av marken finns bygg- nader, anl(cid:228)ggningar m. m. , som under (cid:229)rtionden anv(cid:228)nts f(cid:246)r kemiproduktionen, och som p(cid:229) grund av att de (cid:228)r fallf(cid:228)rdiga 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/5 och f(cid:246)rorenade inte l(cid:228)ngre kan anv(cid:228)ndas. Kostnaderna f(cid:246)r undanr(cid:246)jningen och rivningen (cid:228)r betydande och kan m(cid:229)nga g(cid:229)nger inte uppskattas exakt p(cid:229) f(cid:246)rhand. De (cid:228)r i regel flera g(cid:229)nger st(cid:246)rre (cid:228)n tomtv(cid:228)rdena. D(cid:228)rf(cid:246)r skulle InfraLeuna utan uppr(cid:246)jning av grunderna inte vara i st(cid:229)nd att v(cid:228)cka investerar- nas intresse f(cid:246)r etableringstomterna och att s(cid:228)lja dem. Merpar- ten av omstrukturerings- och uppr(cid:246)jnings(cid:229)tg(cid:228)rderna bjuds ut genom offentlig upphandling i hela gemenskapen enligt r(cid:229)dets direktiv 92/50/EEG (5), 93/36/EEG (6) och 93/37/EEG (7) om offentliga upphandlingskontrakt f(cid:246)r bygg- och anl(cid:228)ggnings- arbeten samt varor. Dessutom skall InfraLeuna inh(cid:228)mta minst tre anbud f(cid:246)r de (cid:246)vriga best(cid:228)llningarna och uppdragen. 4. 3 F(cid:246)retagsv(cid:228)rvning och nyetableringar InfraLeuna (cid:246)vertar av BvS ansvaret f(cid:246)r den fortsatta privatise- ringen av produktionsorten. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l driver f(cid:246)retaget en massiv reklamkampanj f(cid:246)r produktionsorten i relevanta facktidskrifter och delar till potentiella intressenter ut infor- mationsdokument och broschyrer om produktionsorten som det utarbetat. F(cid:246)retaget diskuterar med investerare och f(cid:246)rs(cid:246)ker (cid:246)vertala dessa att k(cid:246)pa etableringsmark och investera i produk- tionsorten i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med den etableringsplan som f(cid:246)retaget utvecklat. Tomterna s(cid:228)ljs till marknadspriser f(cid:246)r mark som (cid:228)r f(cid:246)rberedd f(cid:246)r industriell anv(cid:228)ndning. Tyskland har lagt fram tre utl(cid:229)tan- den om priss(cid:228)ttningen fr(cid:229)n oberoende sakkunniga. De sakkun- niga kom fram till att det inte skulle g(cid:229) att f(cid:229) ut ett h(cid:246)gre pris (cid:228)n 25 mark/m2, eftersom det finns ett faktiskt (cid:246)verskott p(cid:229) industri- och aff(cid:228)rsmark i de nya delstaterna. (cid:228)gare f(cid:229)r inte ges f(cid:246)rdelar och andra f(cid:246)retag f(cid:229)r inte diskrimi- neras. P(cid:229) de s. k. k(cid:228)rnomr(cid:229)dena (v(cid:228)gn(cid:228)t, sp(cid:229)rn(cid:228)t, r(cid:246)rbryggor, vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjning och vattenhantering, energiproduktion och energidistribution), som (cid:228)r av monopolkarakt(cid:228)r, (cid:228)r InfraLeuna bundet till ett tariffsystem, som grundar sig p(cid:229) (cid:151) principen om l(cid:229)g vinst (Low-Profit-Princip), (cid:151) f(cid:246)rdelning av kostnaderna p(cid:229) alla avn(cid:228)mare p(cid:229) icke-diskri- minerande grund enligt allm(cid:228)nt erk(cid:228)nda aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga prin- ciper, (cid:151) differentierade priser p(cid:229) grundval av m(cid:228)ngd och tj(cid:228)nst, (cid:151) indexbundna priser enligt praxis i branschen, (cid:151) beaktande av kvoterna f(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga ers(cid:228)ttningsinveste- ringar och finansieringskostnaderna (8), (cid:151) tillhandah(cid:229)llande av de ifr(cid:229)gavarande leveranserna och tj(cid:228)nsterna p(cid:229) samma villkor som till en utomst(cid:229)ende part. I (cid:246)vrigt erbjuder InfraLeuna tj(cid:228)nster till priser som f(cid:246)rhandlas fram med respektive k(cid:246)pare. Ocks(cid:229) h(cid:228)r (cid:228)r diskriminering eller f(cid:246)rm(cid:229)nsbehandling av enskilda avn(cid:228)mare f(cid:246)rbjuden. 4. 4 Erbjudande av infrastrukturtj(cid:228)nster 5. InfraLeunas finansiella situation Slutligen har InfraLeuna av BvS (cid:246)vertagit ansvaret f(cid:246)r att till- handah(cid:229)lla den infrastruktur och de tj(cid:228)nster som beh(cid:246)vs i pro- duktionsorten. Det g(cid:228)ller bl. a. v(cid:228)gar, leveranser av elkraft och (cid:229)nga, f(cid:246)rs(cid:246)rjning med dricks-, f(cid:228)rsk- och kylvatten, hantering av avloppsvatten, laboratorietj(cid:228)nster, kabeldragning f(cid:246)r elf(cid:246)r- s(cid:246)rjning, fabriksbrandk(cid:229)r, post- och telekommunikationstj(cid:228)ns- ter, tillhandah(cid:229)llande av r(cid:246)rbryggor f(cid:246)r gasleveransr(cid:246)r, trans- porter av flytande (cid:228)mnen mellan de enskilda produktions- anl(cid:228)ggningarna, avfallsupplag m. m. Vidare f(cid:229)r f(cid:246)retaget int(cid:228)kter fr(cid:229)n uthyrning och utarrendering av delar av byggnader som det (cid:228)ger. Avn(cid:228)marna av tj(cid:228)nsterna betalar ers(cid:228)ttning till InfraLeuna. Dragning av ledningar och r(cid:246)r g(cid:246)rs p(cid:229) f(cid:246)retagens bekostnad och (cid:228)gs av dem, medan de betalar hyra f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av r(cid:246)rbryggor. F(cid:246)r att ber(cid:228)kna priserna m(cid:229)ste InfraLeunas enligt privatiseringsavtalet f(cid:246)lja vissa best(cid:228)mda principer. InfraLeunas (5) EGT L 209, 24. 7. 1992, s. 1. (6) EGT L 199, 9. 8. 1993, s. 1. (7) EGT L 199, 9. 8. 1993, s. 54. p(cid:229) ett InfraLeuna finansieringskapital Planen tillsammans med aff(cid:228)rsplanen lades fram f(cid:246)r granskning av BvS ledningskommittØ (9), vilket resulterade i avsikten att tillf(cid:246)ra totalt 1,13 miljarder mark. Av detta belopp st(cid:229)r BvS f(cid:246)r totalt 730 miljoner mark, medan delstaten Sachsen-Anhalt st(cid:228)ller 300 miljoner mark till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r investeringar (enligt 24:e ramplanen (Gemeinschaftsauf- gabe) (10). ¯r 1995 godk(cid:228)nde kommissionen genom beslut nr 96/545/EG investeringskostnader p(cid:229) 100 miljoner mark f(cid:246)r st(cid:246)dprojekt f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Buna GmbH, S(cid:228)chsische Olefin- werke GmbH, Leuna-Werke GmbH, Leuna-Polyolefine GmbH och BSL Polyolefinverbund GmbH (11). regionalst(cid:246)dsordningen f(cid:246)r till (8) Enligt allm(cid:228)nna aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga principer (cid:228)r (cid:228)ven kapitalkostnaderna inkluderade i priskalkylen. (9) LedningskommittØn (cid:228)r ett oberoende organ inom BvS, som har till uppgift att bed(cid:246)ma planerna och samtidigt kontrollera att de offentliga medlen har anv(cid:228)nts enligt det avsedda (cid:228)ndam(cid:229)let. Led- ningskommittØn tills(cid:228)tts av finansministeriet och best(cid:229)r av obero- ende revisorer. Vid den ifr(cid:229)gavarande tiden bestod ledningskommit- tØn av experter fr(cid:229)n Roland Berger och C&L. (10) N 531/95 SG(96) D/4868 av den 22 maj 1996, ett godk(cid:228)nt st(cid:246)d- program. (11) EGT L 239, 19. 9. 1996, s. 1. L 260/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 (cid:214)versikt av InfraLeunas totala finansiella st(cid:228)llning ¯tg(cid:228)rder Belopp (miljoner DEM) Investeringar/omstrukturering (1) Uppr(cid:246)jning (1) Reglering av kassafl(cid:246)det (1) R(cid:246)relsemedel (1) Totalt 800 250 50 30 1 130 (1) I privatiseringsavtalet f(cid:246)rutses en flexibel anv(cid:228)ndning av finansiella medel i f(cid:246)rh(cid:229)llande till dessa poster, s(cid:229) att f(cid:246)ljande finansiella omdisponeringar kan g(cid:246)ras: 50 miljoner mark mellan uppr(cid:246)jning och f(cid:246)rluster, 100 miljoner mark mellan uppr(cid:246)jning och investeringar, 50 miljoner mark mellan investeringar och f(cid:246)rluster. Detta inneb(cid:228)r att budgetposten f(cid:246)r f(cid:246)rlustutj(cid:228)mning kan (cid:246)kas med 100 miljoner mark till totalt 150 miljoner mark. Ursprungligen hade BvS, Caproleuna och Linde i aff(cid:228)rsplanen r(cid:228)knat med omstrukturerings- och investeringskostnader p(cid:229) 960 miljoner mark. Efter en ing(cid:229)ende granskning av den (cid:229)tg(cid:228)rdskatalog som utarbetats, drog ledningskommittØn dock slutsatsen att kostnaderna var (cid:246)verskattade och minskade dem med 160 miljoner till 800 miljoner mark. Enligt aff(cid:228)rsplanen skulle totalt 1998 550 miljoner mark genomf(cid:246)ras. P(cid:229) grund av f(cid:246)rseningar hade dock p(cid:229) 1998 275 miljoner mark genomf(cid:246)rts, vilket innebar en tidsf(cid:246)rskjut- ning av (cid:229)tg(cid:228)rderna. De (cid:229)terst(cid:229)ende (cid:229)tg(cid:228)rderna skall dock (cid:228)nnu genomf(cid:246)ras. investeringar investeringar b(cid:246)rjan b(cid:246)rjan endast till till p(cid:229) av av BvS (cid:229)tog sig att st(cid:228)lla totalt 250 miljoner mark till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r uppr(cid:246)jningen. Dessutom hade BvS f(cid:246)r (cid:229)r 1996 tillf(cid:246)rt InfraLeuna ytterligare 135 miljoner mark enligt § 249h i lagen om fr(cid:228)mjande av syssels(cid:228)ttningen (Arbeitsf(cid:246)rderungsgesetz, AFG) (12). Om dessa medel f(cid:246)r materialkostnader inte helt skulle utnyttjas under 1996, hade BvS (cid:229)tagit sig att utbetala f(cid:246)rutsatt att medlen anv(cid:228)nds f(cid:246)r (cid:229)terstoden till samma (cid:229)tg(cid:228)rder. (13). Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n antagandet att totalt 100 miljoner mark av AFG-medlen skulle utnyttjas under 1996, r(cid:228)knade kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r vid inledningen av f(cid:246)r- farandet med ytterligare 35 miljoner mark. I sj(cid:228)lva verket utnyttjades 1996 endast 35,4 miljoner mark, vilket innebar att det differensbelopp som BvS skulle betala uppgick till InfraLeuna, samtidigt (12) NN 117/92, (cid:229)tg(cid:228)rder enligt § 249h syftar till undanr(cid:246)jande av mil- j(cid:246)skador och f(cid:246)rebyggande av risker fr(cid:229)n s(cid:229)dana milj(cid:246)skador p(cid:229) tidigare industriomr(cid:229)den i de nya delstaterna. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l beviljas enligt § 249h AFG bidrag f(cid:246)r l(cid:246)ne- och materialkostnader och (cid:229)tg(cid:228)rderna fr(cid:228)mjar f(cid:246)r arbetsl(cid:246)sa, ungdomar, (cid:228)ldre och funktionshindrade. Kommissionen har slagit fast att beviljande av offentliga medel f(cid:246)r undanr(cid:246)jande av milj(cid:246)skador som orsakats f(cid:246)re den 1 juli 1990, i (cid:246)verensst(cid:228)m- melse med best(cid:228)mmelserna om tidsfrister i det f(cid:246)rsta Treunhand- beslutet, inte utg(cid:246)r st(cid:246)d och att (cid:229)tg(cid:228)rderna inom ramen f(cid:246)r ung- domshj(cid:228)lpen och de sociala tj(cid:228)nsterna inte skall anses vara kon- kurrensutsatta tj(cid:228)nster. Kommissionen fann att de ifr(cid:229)gasatta (cid:229)tg(cid:228)r- derna inte inbegriper st(cid:246)d. syssels(cid:228)ttningen, s(cid:228)rskilt 99,6 miljoner mark. BvS lyckades genom f(cid:246)rhandlingar minska sitt betalnings(cid:229)tagande till 38 miljoner mark, vilket inneb(cid:228)r att BvS kommer att finansiera uppr(cid:246)jnings(cid:229)tg(cid:228)rder till ett h(cid:246)gsta belopp p(cid:229) 288 miljoner mark. Enligt uppgift fr(cid:229)n Tyskland kommer utgifterna f(cid:246)r uppr(cid:246)jningen sannolikt att i verklighe- ten bli cirka 100 miljoner mark mindre (cid:228)n det belopp som ursprungligen ber(cid:228)knades. H(cid:228)rvid kan InfraLeuna r(cid:228)kna sig till godo en betydande priss(cid:228)nkning. Enligt § 12 i privatiseringsavtalet (cid:228)r BvS skyldigt att reglera uppkomna f(cid:246)rluster, eller det negativa kassafl(cid:246)det, under omstruktureringsfasen. P(cid:229) denna grundval uppg(cid:229)r det nu kalky- lerade kassafl(cid:246)det till +36,8 miljoner mark f(cid:246)r perioden 1996(cid:150)2000. BvS tillf(cid:246)r InfraLeuna 30 miljoner mark som r(cid:246)relsemedel. Dessutom har BvS (cid:229)tagit sig att, i det fall att st(cid:246)det fr(cid:229)n delsta- ten Sachsen-Anhalt skulle bli mindre (cid:228)n de 300 miljoner mark som planerats, p(cid:229) noggrant angivna villkor (cid:246)verta de motsva- rande finansierings(cid:229)tg(cid:228)rderna. Efter privatiseringsavtalet (cid:228)r InfraLeuna dessutom befriat fr(cid:229)n offentligt- och privatr(cid:228)ttsligt ansvar f(cid:246)r skador, som orsakats genom drift av anl(cid:228)ggningarna eller utnyttjande av marken f(cid:246)re den 1 juli 1990 ((cid:228)rvda (cid:229)taganden). InfraLeuna (cid:228)r vidare till 90 % befriat fr(cid:229)n kostnaderna f(cid:246)r riskf(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder betr(cid:228)ffande skador som orsakats f(cid:246)re den 1 juli 1990, varvid de kostnader som InfraLeuna skall betala f(cid:246)r detta (cid:228)r begr(cid:228)n- sade till h(cid:246)gst 5 miljoner mark. Tyskland uppskattar de totala kostnaderna f(cid:246)r detta till cirka 150 miljoner mark. (cid:214)versikt av finansieringsk(cid:228)llorna (1) (miljoner DEM) BvS Investeringar/omstrukturering Delstaten Sachsen-Anhalt Investeringar/omstrukturering BvS BvS BvS Totalt Uppr(cid:246)jning F(cid:246)rlustutj(cid:228)mning/ negativt kassafl(cid:246)de R(cid:246)relsemedel 400 300 288 50 30 1 068 (1) I tabellen ing(cid:229)r inte de 100 miljoner mark, som BvS tidigare beviljat f(cid:246)r investeringar och omstrukturering, medlen enligt § 249h AFG och BvS (cid:246)vertagande av (cid:228)rvda (cid:229)taganden. 6. Utbetalning av medlen och kontroll av anv(cid:228)ndningen av dem (13) H(cid:228)rigenom skulle d(cid:229) taken f(cid:246)r f(cid:246)rskjutningar mellan posterna i riktning mot investeringar respektive f(cid:246)rluster p(cid:229) motsvarande s(cid:228)tt h(cid:246)jas, och d(cid:228)rut(cid:246)ver kunde taken ytterligare h(cid:246)jas med ett belopp motsvarande v(cid:228)rdet av de (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rts 1996 med medel som st(cid:228)llts till f(cid:246)rfogande enligt § 249h AFG. Privatiseringsavtalet inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om hur BvS skall utbetala och st(cid:228)lla till f(cid:246)rfogande medlen: BvS betalar ett total- belopp p(cid:229) 657 miljoner mark till ett konto i Landeszentralbank Berlin (nedan LZB). Beloppet skall tillf(cid:246)ras InfraLeunas kapital- 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/7 reserv. InfraLeuna har inte ensam r(cid:228)tt att disponera kontot. Vidare f(cid:229)r InfraLeuna en fordran p(cid:229) BvS p(cid:229) 73 miljoner mark som f(cid:229)r utnyttjas f(cid:246)rst d(cid:229) beloppet p(cid:229) kontot i LZB (cid:228)r utt(cid:246)mt. De medel som st(cid:228)llts till f(cid:246)rfogande p(cid:229) kontot i LZB samt InfraLeunas fordran p(cid:229) BvS l(cid:246)per till en (cid:229)rlig r(cid:228)nta p(cid:229) 3,5 %, f(cid:246)r att kompensera f(cid:246)r inflationen. ˜ven detta r(cid:228)ntebelopp st(cid:229)r till InfraLeunas f(cid:246)rfogande. I enlighet med den likviditetsplan som anges i aff(cid:228)rsplanen, uppmanar InfraLeuna BvS att (cid:246)verf(cid:246)ra medlen till InfraLeunas aff(cid:228)rskonto. Avvikelser fr(cid:229)n aff(cid:228)rsplanen f(cid:229)r endast g(cid:246)ras med BvS:s godk(cid:228)nnande och skall vid oenighet avg(cid:246)ras genom skil- jemannaf(cid:246)rfarande enligt § 27 i privatiseringsavtalet. InfraLeu- nas medel f(cid:229)r under inga omst(cid:228)ndigheter inf(cid:246)rlivas i k(cid:246)parnas koncernfinanser. Vidare kan BvS v(cid:228)gra att g(cid:246)ra utbetalningen om det finns tvivel p(cid:229) det ber(cid:228)ttigade i medlens anv(cid:228)ndning. InfraLeuna m(cid:229)ste varje kvartal f(cid:246)r BvS redovisa f(cid:246)r de medel som st(cid:228)llts till f(cid:246)rfogande. Anv(cid:228)ndning av medlen f(cid:246)r f(cid:246)rlustut- j(cid:228)mning skall redovisas varje halv(cid:229)r. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l skall underlag f(cid:246)r revision f(cid:246)retes, BvS skall ha tilltr(cid:228)de till InfraLeu- nas utrymmen n(cid:228)r som helst och insyn i f(cid:246)retagets handlingar och BvS kan l(cid:229)ta en oberoende expert unders(cid:246)ka handlingarna. Meningsskiljaktigheter om anv(cid:228)ndningen av medel skall (cid:228)ven de avg(cid:246)ras genom skiljemannaf(cid:246)rfarandet enligt § 27. Skilje- man skall antingen vara en revisor, som utses av ordf(cid:246)randen i styrelsen f(cid:246)r Institut der Wirtschaftspr(cid:252)fer i D(cid:252)sseldorf, eller det tyska f(cid:246)rbundsrevisionsverket (Bundesrechnungshof). 7. Slutavr(cid:228)kning, (cid:229)terbetalning och incitament D(cid:229) omstruktureringen slutf(cid:246)rts skall InfraLeuna l(cid:228)gga fram en slutavr(cid:228)kning, som BvS har r(cid:228)tt att granska med alla till buds st(cid:229)ende medel. Medel som st(cid:229)r kvar p(cid:229) kontot i LZB och s(cid:229)dana, som efter det att de tagits ut av InfraLeuna inte anv(cid:228)nts f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av omstruktureringsfasen, skall (cid:229)terbetalas till BvS. BvS (cid:228)r skyldigt att som incitament f(cid:246)r spar(cid:229)tg(cid:228)rder till var och en av k(cid:246)parna betala 25 % av de belopp som (cid:229)terg(cid:229)tt till BvS. Respektive belopp (cid:228)r dock begr(cid:228)nsat till h(cid:246)gst 20 miljoner mark vilket totalbelopp p(cid:229) 80 miljoner mark inte skulle medf(cid:246)ra en (cid:246)kning av incita- mentsbeloppen. inneb(cid:228)r att besparingar ut(cid:246)ver ett 8. Neutralisering av f(cid:246)rlustbalanseringar efter det att omstruktureringen avslutats som BvS betalat med de medel som finns p(cid:229) kontot i LZB, och BvS skall betala ett lika stort avkastnings- och skatteeffektivt bidrag till InfraLeuna. 9. De relevanta marknaderna Kommissionen har unders(cid:246)kt om handeln inom gemenskapen kan p(cid:229)verkas. I detta sammanhang m(cid:229)ste man utg(cid:229) fr(cid:229)n att det i princip f(cid:246)rekommer handel inom gemenskapen med de pro- dukter som tillverkas inom produktionsorten, och att en sned- vridning av konkurrensen p(cid:229) grund av (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)ljaktligen inte kunde uteslutas. Av s(cid:228)rskild betydelse var att DOMO till- verkar syntetiska mattfibrer i produktionsorten och att detta (cid:228)r en k(cid:228)nslig sektor, som omfattas av gemenskapens rambest(cid:228)m- melser f(cid:246)r st(cid:246)d till syntetfiberindustrin (14). D(cid:228)rf(cid:246)r skulle even- tuellt en kapacitetsminskning kr(cid:228)vas vid beviljande av st(cid:246)d till producenterna. D(cid:228)remot var det tvivelaktigt om det f(cid:246)rekom- mer n(cid:229)gon handel inom gemenskapen med de typer av tj(cid:228)nster som InfraLeuna erbjuder. III. BER(cid:214)RDA PARTERS YTTRANDEN OM INLEDNINGEN AV F(cid:214)RFARANDET Efter det att f(cid:246)rfarandet inletts har en medlemsstat, tre bran- schorganisationer och fyra f(cid:246)retag inkommit med synpunkter till kommissionen. Medlemsstaten f(cid:246)rklarade att den i regionen etablerade kemi- industrin redan tidigare f(cid:229)tt betydande st(cid:246)dbetalningar, och att en str(cid:228)ng m(cid:229)ttstock b(cid:246)r till(cid:228)mpas i fallet InfraLeuna f(cid:246)r att ute- sluta att S(cid:228)chsische Olefinwerkes och Bunas verksamhet indi- rekt gynnas. Vidare ans(cid:229)g medlemsstaten att de finansiella utdelningarna skulle inneb(cid:228)ra ett st(cid:246)d p(cid:229) 1,78 miljoner mark per arbetsplats och att den till(cid:229)tna st(cid:246)dniv(cid:229)n p(cid:229) 35 % f(cid:246)r stor- f(cid:246)retag skulle (cid:246)verskridas kraftigt. Enligt medlemsstatens upp- fattning var det oklart vilka belopp som skulle anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att v(cid:228)rva nya investerare och om investerarna i Leuna kunde komma att f(cid:229) ytterligare st(cid:246)d. Medlemsstaten medgav att m(cid:246)j- ligheterna f(cid:246)r handel inom gemenskapen med tekniska gaser var begr(cid:228)nsade. ˜nd(cid:229) m(cid:229)ste andra tillverkare av tekniska gaser ha samma m(cid:246)jlighet som Linde att upptr(cid:228)da som konkurrenter i regionen och att bygga anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r luftspj(cid:228)lkning i Sach- sen-Anhalt med samma st(cid:246)dniv(cid:229). Vidare underst(cid:246)dde medlems- staten kommissionens bet(cid:228)nkligheter och p(cid:229)pekade att gemen- skapens rambest(cid:228)mmelser f(cid:246)r st(cid:246)d till syntetfiberindustrin (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) polyamidfiberproduktionen och att de finansiella st(cid:246)den d(cid:228)rf(cid:246)r eventuellt m(cid:229)ste medf(cid:246)ra en kapacitetsminsk- ning. Det skall uteslutas att InfraLeuna efter det att omstrukture- ringen slutf(cid:246)rts kan f(cid:229) ytterligare f(cid:246)rm(cid:229)ner, ut(cid:246)ver den f(cid:246)rlust- utj(cid:228)mning som BvS betalat, genom befintliga n(cid:228)rings- eller f(cid:246)retagsskattem(cid:228)ssiga f(cid:246)rlustbalanseringar. D(cid:228)rf(cid:246)r skall den befintliga f(cid:246)rlustbalanseringen vid utg(cid:229)ngen av omstrukture- ringsfasen fastst(cid:228)llas med hj(cid:228)lp av extern skatterevision. Infra- Leuna skall sedan till BvS (cid:229)terbetala hela den f(cid:246)rlustutj(cid:228)mning I (cid:246)vrigt underst(cid:246)ddes i synpunkterna de bet(cid:228)nkligheter som kommissionen gett uttryck f(cid:246)r d(cid:229) den inledde f(cid:246)rfarandet. Branschorganisationerna understr(cid:246)k den snedvridande effekten p(cid:229) konkurrensen inom handeln med kaprolaktam och polya- midfiber mellan medlemsstaterna. De p(cid:229)pekade hur k(cid:228)nslig (14) EGT C 346, 30. 12. 1992, s. 2. L 260/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 denna sektor (cid:228)r, som 1996 kunde utnyttja endast 71 % av sin kapacitet. Vidare betonade de den indirekta effekten av st(cid:246)den till produktionen av kaprolaktam p(cid:229) produktionen av polya- midfiber, i fall en tillverkare skulle bedriva b(cid:229)da dessa slag av produktion. Eftersom InfraLeunas verksamhet med st(cid:246)rsta san- nolikhet inte blir vinstgivande, kan (cid:229)tg(cid:228)rderna endast uppfattas som ett instrument som skall s(cid:228)tta tillverkarna i Leuna, s(cid:228)rskilt Linde AG och Caproleuna, i st(cid:229)nd att s(cid:228)nka sina produktions- kostnader och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt f(cid:246)rb(cid:228)ttra sin konkurrenskraft. Enligt deras uppgifter uppg(cid:229)r utgifterna f(cid:246)r tj(cid:228)nster av detta slag ofta till 30 % av de totala kostnaderna f(cid:246)r slutprodukten. De fruktar att InfraLeuna skulle erbjuda sina tj(cid:228)nster till priser som ligger under tillverkningskostnaderna, och att slutanv(cid:228)ndarna f(cid:246)ljakt- ligen skulle f(cid:229) dessa tj(cid:228)nster till del utan att sj(cid:228)lva betala f(cid:246)r dem eller utan att betala en l(cid:228)mplig ers(cid:228)ttning till en leveran- t(cid:246)r. S(cid:228)rskilda bet(cid:228)nkligheter f(cid:246)ranleddes av den m(cid:246)jliga f(cid:246)rlust- utj(cid:228)mningen p(cid:229) upp till 150 miljoner mark, eftersom den skulle leda till en p(cid:229)fallande snedvridning av konkurrensen. Dessutom stod (cid:229)tg(cid:228)rderna i direkt mots(cid:228)ttning till den europe- iska kemiindustrins anstr(cid:228)ngningar att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla och f(cid:246)r- b(cid:228)ttra sin internationella konkurrensf(cid:246)rm(cid:229)ga. Konkurrenterna betonade att Caproleuna GmbH (cid:228)r ett hel(cid:228)gt dotterf(cid:246)retag till DOMO-koncernen, [(cid:133)] (*). Denna koncern st(cid:229)r f(cid:246)r cirka 54 % av hela den europeiska produktionen av polyamidmattfibrer. St(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r InfraLeuna skulle obe- r(cid:228)ttigat och varaktigt f(cid:246)rb(cid:228)ttra Caproleunas konkurrenskraft, och f(cid:246)ljaktligen negativt p(cid:229)verka de andra tillverkarnas konkur- renskraft och hj(cid:228)lpa DOMO [(cid:133)] (*) att f(cid:246)rst(cid:228)rka sin domine- rande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden. Det utrycktes farh(cid:229)gor f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rderna med stor skulle p(cid:229)verka priset p(cid:229) kaprolaktam och dess mellanprodukter. sannolikhet Vidare uttryckte tv(cid:229) av de ber(cid:246)rda parterna farh(cid:229)gor f(cid:246)r att Caproleuna och Linde skulle l(cid:228)gga sina egna reklamkostnader p(cid:229) InfraLeuna. De h(cid:228)nvisade i detta sammanhang till den reklam f(cid:246)r produktionsorten som offentliggjorts i European Chemical New. I de n(cid:228)mnda annonserna gjorde InfraLeuna reklam f(cid:246)r produktionsorten med namnen Caproleuna och Linde. Tyskland betonade i sitt svar att effekter av (cid:229)tg(cid:228)rderna som snedvrider konkurrensen kunde uteslutas, eftersom betalning- arna till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r InfraLeuna tj(cid:228)nade till att t(cid:228)cka utgifter f(cid:246)r att tillgodose tj(cid:228)nster i allm(cid:228)nhetens intresse och f(cid:246)r att f(cid:246)re- bygga risker. De (cid:229)tg(cid:228)rder som finansierats (cid:228)r en ovillkorlig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r produktionsortens fortsatta existens, privatiseringen av anl(cid:228)gg- ningarna och marken och s(cid:229)ledes (cid:228)ven f(cid:246)r att slutf(cid:246)ra BvS:s offentliga privatiseringsuppdrag. Undanr(cid:246)jandet av (cid:228)rvda (cid:229)ta- ganden, uppr(cid:246)jning och tillhandah(cid:229)llande av en infrastruktur har ingen relevans f(cid:246)r konkurrensen, eftersom omr(cid:229)det och anl(cid:228)ggningarna f(cid:246)rst genom de statliga (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:246)verhuvud- taget f(cid:246)rs(cid:228)tts i ett privatiseringsdugligt skick. Tyskland f(cid:246)rklarade vidare att det (cid:246)verhuvudtaget inte (cid:228)r fr(cid:229)ga om n(cid:229)got st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)r- draget eftersom ingen gynnas och konkurrensen inte inskr(cid:228)nks. Alla InfraLeunas anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r infrastruktur och leveranser skulle anv(cid:228)ndas gemensamt och j(cid:228)msides av flera olika f(cid:246)retag mot betalning av en ers(cid:228)ttning, utan att anl(cid:228)ggningarna uteslu- tande betj(cid:228)nar n(cid:229)gra enskilda tillverkningsenheter. S(cid:229)dana anl(cid:228)ggningar skulle respektive f(cid:246)retag i st(cid:228)llet bygga p(cid:229) eget ansvar och p(cid:229) egen bekostnad. (cid:214)vertagandet av kostnaderna f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla en effektiv infrastruktur i Leuna kan inte negativt p(cid:229)verka konkurrensen, eftersom inga konkurrenter i andra produktionsorter i marknadsekonomiska system m(cid:229)ste b(cid:228)ra j(cid:228)mf(cid:246)rbara kostnader, och f(cid:246)retagen f(cid:246)ljaktligen inte befrias fr(cid:229)n n(cid:229)gra kostnader som f(cid:246)retag normalt har. Tv(cid:228)rtom, utan statligt st(cid:246)d skulle ingen investerare acceptera kostnader f(cid:246)r renovering och f(cid:246)r det under decennier ackumulerade behovet av reparationer av infrastrukturen i Leuna. Det fanns ingen m(cid:246)jlighet att f(cid:229) n(cid:229)gon privat investerare att (cid:246)verta, skaffa undan avfall fr(cid:229)n, sanera och ers(cid:228)tta de gamla f(cid:246)rfallna anl(cid:228)gg- ningarna. F(cid:246)r de f(cid:246)religgande sakf(cid:246)rh(cid:229)llandena finns det f(cid:246)lj- aktligen inget precedensfall i V(cid:228)steuropa och n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten att vidta (cid:229)tg(cid:228)rderna st(cid:229)r i ett direkt samband med omst(cid:228)ndig- heterna och den ekonomiska vansk(cid:246)tseln i planekonomin. Ett gynnande kan vidare uteslutas d(cid:229) finansieringen begr(cid:228)nsats till det strikt n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och alla (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rts kon- trollerades med avseende p(cid:229) sin n(cid:246)dv(cid:228)ndighet och proportio- nalitet och upphandlades dessutom, d(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r f(cid:246)reskrivet, genom offentligt anbudsf(cid:246)rfarande. De priser som slutanv(cid:228)n- darna betalade f(cid:246)r InfraLeunas tj(cid:228)nster var marknadsm(cid:228)ssiga och skulle t(cid:228)cka kostnaderna. F(cid:246)ljaktligen kan man heller inte g(cid:246)ra n(cid:229)gon bed(cid:246)mning p(cid:229) grundval av antalet bevarade arbetsplatser, eftersom de finansi- ella bidragen m(cid:229)ste h(cid:228)nf(cid:246)ras till uppfyllandet av offentliga upp- gifter och dessa inte har n(cid:229)got som helst samband med r(cid:228)ddan- det av arbetsplatser. Vidare p(cid:229)pekade Tyskland att InfraLeunas (cid:228)gare endast kunde f(cid:229) en avkastning p(cid:229) 10 % av det grundkapital som de tillskjutit. P(cid:229) grund av denna begr(cid:228)nsade ekonomiska m(cid:246)jlighet kan man inte f(cid:246)rv(cid:228)nta sig att de skall tillskjuta betydande belopp av eget kapital till InfraLeuna. Att planen fungerar beror snarare p(cid:229) j(cid:228)mvikten mellan motsatta intressen, som endast indirekt (cid:228)r av materiellt slag, vilket inneb(cid:228)r att betalningen av priset f(cid:246)r att anv(cid:228)nda InfraLeunas tj(cid:228)nster m(cid:229)ste anses vara en proportionell motprestation, och d(cid:228)rut(cid:246)ver kan inget ytterligare bidrag f(cid:246)r- v(cid:228)ntas. Investerare som vill etablera sig i Sachsen-Anhalt kan finna j(cid:228)mf(cid:246)rbara f(cid:246)rh(cid:229)llanden i andra produktionsorter och skulle p(cid:229) grund av det faktiska (cid:246)verutbudet p(cid:229) industrimark inte vara f(cid:246)rhindrade att g(cid:246)ra detta. samtidigt Tyskland f(cid:246)rklarade att i motsats till de bet(cid:228)nkligheter som lagts fram utgjorde s(cid:228)rskilt f(cid:246)rlustutj(cid:228)mningen inget driftst(cid:246)d, med vars hj(cid:228)lp driften uppr(cid:228)tth(cid:246)lls i ol(cid:246)nsamma anl(cid:228)ggningar. Snarare b(cid:246)r man ta h(cid:228)nsyn till att InfraLeuna var tvunget att som klara av den extraordin(cid:228)ra uppgiften att omstruktureringen p(cid:229)gick h(cid:229)lla anl(cid:228)ggningarna i drift f(cid:246)r att produktionsorten skulle f(cid:246)rses med de tj(cid:228)nster som kr(cid:228)vdes. Det innebar enorma extra kostnader i j(cid:228)mf(cid:246)relse med en nor- mal drift. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta p(cid:229) grund av de f(cid:246)r(cid:229)ldrade och (cid:246)ver- dimensionerade anl(cid:228)ggningarna, som d(cid:228)rigenom var oekono- miska att driva, och f(cid:246)r det andra p(cid:229) grund av s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)r- der, som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla driften, som omledningar, reservledningar m. m. F(cid:246)ljaktligen (cid:246)verbryggar f(cid:246)rlustutj(cid:228)m- ningen endast den sv(cid:229)ra period som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att Infra- Leuna p(cid:229) l(cid:229)ng sikt skall kunna verka effektivt, kostnadst(cid:228)ck- 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/9 ande och utan ytterligare st(cid:246)d. Flexibiliteten mellan de enskilda posterna (cid:228)r avsedd, eftersom det vid tiden f(cid:246)r undertecknandet av privatiseringsavtalet inte var m(cid:246)jligt att uppskatta de enskilda riskernas storlek. Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n det v(cid:228)rsta t(cid:228)nkbara fallet hade man f(cid:246)r s(cid:228)kerhets skull enats om en eventuell h(cid:246)j- ning till 150 miljoner mark. Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n denna princip skall i det f(cid:246)ljande effekterna av (cid:229)tg(cid:228)rderna unders(cid:246)kas i detalj f(cid:246)r att kunna avg(cid:246)ra om det var fr(cid:229)ga om st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)r- draget. Ett f(cid:246)rment missbruk av medlen genom att ta med Caproleuna och Linde i reklamen f(cid:246)r produktionsorten f(cid:246)rnekades av Tysk- land. Tv(cid:228)rtom h(cid:246)r det till InfraLeunas reklamidØ att inkludera f(cid:246)retag som redan verkar framg(cid:229)ngsrikt i produktionsorten genom att deras namn n(cid:228)mns i annonserna. Genom detta r(cid:228)k- nar man med att uppn(cid:229) en positiv effekt och att bef(cid:228)sta bilden som en kemisk produktionsort. S(cid:229)dana avtal hade f(cid:246)rutom med Caproleuna och Linde redan slutits med Chemtec Leuna och Leuna Harze GmbH och skulle f(cid:246)rmodligen slutas med Leuna Polymer, Atochem och Spezialchemie Leuna GmbH. F(cid:246)r detta skulle InfraLeuna och de deltagande f(cid:246)retagen vardera st(cid:229) f(cid:246)r h(cid:228)lften av kostnaderna. IV. BED(cid:214)MNING Det m(cid:229)ste fastl(cid:229)s om (cid:229)tg(cid:228)rderna omfattas av artikel 92. 1 i EG- f(cid:246)rdraget eller inte. Enligt artikel 92. 1 (cid:228)r st(cid:246)d of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden om det ges av en medlemsstat eller med hj(cid:228)lp av statliga medel, gynnar vissa f(cid:246)retag eller viss produktion och d(cid:228)rigenom snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen, i den utstr(cid:228)ckning det p(cid:229)verkar handeln mellan medlemsstaterna. I artikel 92. 2 och 92. 3 i EG-f(cid:246)rdraget anges vissa undantag fr(cid:229)n detta grundl(cid:228)ggande f(cid:246)rbud. Det underst(cid:246)d som InfraLeuna f(cid:229)r av delstaten Sachsen-Anhalt och BvS beviljas av statliga medel. Delstaten Sachsen-Anhalt (cid:228)r en del av Tysklands federala struktur och utg(cid:246)r i egenskap av delstat en del av statsmakten. Likas(cid:229) (cid:228)r BvS en offentlig myn- dighet. BvS finansierar sina ingripanden med offentliga medel och verkar som en statlig institution, som fullg(cid:246)r sin uppgift, att privatisera de f(cid:246)retag som det f(cid:246)rvaltar, som ett offentligt uppdrag och i allm(cid:228)nhetens intresse. Artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget skall f(cid:246)rhindra att handeln mellan medlemsstaterna p(cid:229)verkas. S(cid:229)som EG-domstolen upprepade g(cid:229)nger f(cid:246)rklarat (15) skall endast effekterna av olika (cid:229)tg(cid:228)rder beaktas, form eller m(cid:229)l. F(cid:246)ljaktligen omfattas endast de (cid:229)tg(cid:228)rder av artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget som faktiskt p(cid:229)verkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvri- der konkurrensen. inte deras motivering, 1. Kostnaderna f(cid:246)r uppr(cid:246)jningen de AFG-medel F(cid:246)r uppr(cid:246)jningen st(cid:228)ller BvS till f(cid:246)rfogande ett belopp p(cid:229) h(cid:246)gst 288 miljoner mark. p(cid:229) Inbegripet 35,4 miljoner mark, som beviljades redan 1996, har Infra- Leuna s(cid:229)ledes tillg(cid:229)ng till ett sammanlagt belopp p(cid:229) h(cid:246)gst 323,4 miljoner mark f(cid:246)r uppr(cid:246)jningen. InfraLeuna m(cid:229)ste enligt § 14. 3 i privatiseringsavtalet kvartalsvis redovisa hur medlen anv(cid:228)nts. Tyskland har i samband med f(cid:246)rfarandet f(cid:246)rs(cid:228)krat att InfraLeuna genomf(cid:246)r en offentlig anbudsinfordran f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)r- derna, eller, om s(cid:229) inte p(cid:229)bjuds genom lag, beg(cid:228)r anbud fr(cid:229)n minst tre kompetenta anbudsgivare. Redan vid tiden f(cid:246)r (cid:229)terf(cid:246)reningen eller strax d(cid:228)refter besluta- des att de kemiska produktionsorterna i f. d. DDR skulle fort- best(cid:229) och privatiseras. En ovillkorlig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r detta var att omr(cid:229)dena r(cid:246)jdes upp och sanerades, f(cid:246)r att man skulle kunna locka investerare till produktionsorterna. D(cid:228)rf(cid:246)r slog redan THA fast grunddragen i en plan f(cid:246)r uppr(cid:246)jningen och p(cid:229)b(cid:246)rjade arbetet f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra denna. Skyldigheten att genomf(cid:246)ra uppr(cid:246)jningen har genom § 10 i privatiseringsavta- let (cid:246)verg(cid:229)tt till InfraLeuna och konkretiseras i uppr(cid:246)jningspla- InfraLeuna m(cid:229)ste s(cid:229)ledes under omstruktureringsfasen nen. demontera, riva, r(cid:246)ja upp och bortskaffa de f(cid:246)r(cid:229)ldrade eller (cid:246)verfl(cid:246)diga fabriksanl(cid:228)ggningar, utrustningar och andra objekt som finns p(cid:229) dess mark. Kommissionen konstaterar att de flesta byggnaderna (cid:228)r kraftigt f(cid:246)rorenade och eventuellt m(cid:229)ste en djupr(cid:246)jning och efter rivningen (cid:228)ven bortforsling av den f(cid:246)rorenade jorden genomf(cid:246)ras. Enligt uppgift fr(cid:229)n Tyskland st(cid:229)r det klart att uppr(cid:246)jningen av marken hade varit n(cid:246)dv(cid:228)ndig i varje fall, oberoende av den ifr(cid:229)gavarande k(cid:246)parens identitet eller verksamhet, och att beslutet om uppr(cid:246)jningen faktiskt hade fattats redan f(cid:246)re (cid:246)ver- f(cid:246)ringen till InfraLeuna. Vidare genomf(cid:246)rs arbetet inte f(cid:246)r att gynna ett visst f(cid:246)retag, utan med m(cid:229)let att f(cid:246)rs(cid:228)tta marken i den kemiska produktionsorten i ett anv(cid:228)ndbart tillst(cid:229)nd. Dess- utom kommer k(cid:246)parna av tomterna att betala ett pris p(cid:229) cirka 25 mark/m2vilket motsvarar marknadspriset f(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)rliga, anv(cid:228)ndningsklara och exploaterade industri- och aff(cid:228)rstomter i de nya delstaterna (16). F(cid:246)ljaktligen st(cid:229)r det klart att den offent- liga sektorns (cid:246)vertagande av kostnaderna f(cid:246)r uppr(cid:246)jningen var- ken f(cid:246)r InfraLeuna eller f(cid:246)r k(cid:246)parna av tomterna medf(cid:246)r en f(cid:246)rdel (17). Slutsats: De medel p(cid:229) 288 miljoner mark som st(cid:228)llts till f(cid:246)r- fogande f(cid:246)r uppr(cid:246)jningen inneh(cid:229)ller inget statligt st(cid:246)d. (15) Jfr domen av den 2 juli 1974 i m(cid:229)let 173/73 (Italien/kommissio- nen), Rec. 1974, s. 709, och domen av den 24 februari 1987 i m(cid:229)let 310/85 (Deufil/kommissionen), Rec. 1987, s. 901. (16) Se kommissionens meddelande om inslag av st(cid:246)d vid statliga myn- f(cid:246)rs(cid:228)ljning av mark och byggnader, EGT C 209, digheters 10. 7. 1997, s. 3. (17) Se (cid:228)ven beslut nr 95/253/EG, EGT L 159, 11. 7. 1995, s. 21. L 260/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 2. Kostnaderna f(cid:246)r milj(cid:246)skador Slutsats: Beloppet p(cid:229) 150 miljoner mark f(cid:246)r att befria Infra- Leuna fr(cid:229)n kostnaderna f(cid:246)r milj(cid:246)skador utg(cid:246)r endast till en del som inte kan kvantifieras statligt st(cid:246)d. Detta st(cid:246)d (cid:228)r dock f(cid:246)r- enligt med den gemensamma marknaden. I § 17 i privatiseringsavtalet anges att BvS skall befria Infra- Leuna fr(cid:229)n kostnaderna f(cid:246)r milj(cid:246)skador, som f(cid:246)rel(cid:229)g redan f(cid:246)re dagen f(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)telsen, eller vars orsaker g(cid:229)r tillbaka till tiden f(cid:246)re (cid:246)verl(cid:229)telsedagen, men som uppst(cid:229)tt genom den industri- ella anv(cid:228)ndningen och driften under omstruktureringsfasen. I § 17 i privatiseringsavtalet anges att milj(cid:246)skadorna skall unders(cid:246)- kas av en oberoende sakkunnig, och att BvS skall godk(cid:228)nna den kostnads- och (cid:229)tg(cid:228)rdsplan som InfraLeuna l(cid:228)gger fram innan den genomf(cid:246)rs. ˜ven i detta fall (cid:228)r InfraLeuna skyldigt att f(cid:246)r varje (cid:229)tg(cid:228)rd inh(cid:228)mta minst tre anbud fr(cid:229)n kompetenta anbudsgivare, och BvS har r(cid:228)tt att delta i formuleringen av anbudsinfordringarna, att f(cid:246)lja dem och att kontrollera (cid:229)tg(cid:228)r- derna. Under f(cid:246)rfarandet har Tyskland begr(cid:228)nsat kostnaderna till 150 miljoner mark. Genom best(cid:228)mmelsen om tidsfristen i det f(cid:246)rsta Treuhand- beslutet (18) har kommissionen redan konstaterat att beviljandet av offentliga medel f(cid:246)r undanr(cid:246)jande av och befrielse fr(cid:229)n ansvaret f(cid:246)r milj(cid:246)skador som f(cid:246)rorsakats f(cid:246)re den 1 juli 1990 inte utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d. F(cid:246)retag i de nya delstaterna kan inte g(cid:246)ras ansvariga f(cid:246)r milj(cid:246)f(cid:246)roreningar som orsakades under sys- temet i det d(cid:229)varande DDR, d(cid:229) f(cid:246)retagen inte hade n(cid:229)got infly- tande p(cid:229) detta. Kommissionen och Tyskland (cid:228)r (cid:246)verens om att den (cid:246)verv(cid:228)gande delen av de befintliga milj(cid:246)f(cid:246)roreningarna orsakades f(cid:246)re den 1 juli 1990 och att det inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att kvantifiera den (cid:229)terst(cid:229)ende delen, som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n fortsatt drift eller fortbest(cid:229)ende av anl(cid:228)ggningarna efter den 1 juli 1990. F(cid:246)r f(cid:246)retagen i de nya delstaterna var det reellt om(cid:246)jligt att till den 1 juli 1990 anpassa anl(cid:228)ggningarna till normerna i de gamla delstaterna. St(cid:228)ngning av anl(cid:228)ggningar och anpassning av dem till de best(cid:228)mmelser som f(cid:246)reskrivs i lag kr(cid:228)vde tid, medan f(cid:246)roreningarna fr(cid:229)n dem oundvikligt fortsatte. Enligt punkt 3. 2. 2 i gemenskapens rambest(cid:228)mmelser f(cid:246)r stat- liga st(cid:246)d till skydd f(cid:246)r milj(cid:246)n (19) kan s(cid:229)dana st(cid:246)d till investe- ringar f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja milj(cid:246)skador undantas fr(cid:229)n till(cid:228)mp- ningen av artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget om den ansvariga f(cid:246)r f(cid:246)roreningen varken kan utr(cid:246)nas eller st(cid:228)llas till ansvar, och f(cid:246)rutsatt att de inte ger vissa f(cid:246)retag eller viss produktion n(cid:229)gon finansiell f(cid:246)rdel utan motprestation. I InfraLeunas fall (cid:246)verv(cid:228)gde dock kommissionen att befria f(cid:246)retaget fr(cid:229)n dess lagstadgade skyldighet som (cid:228)gare av den f(cid:246)rorenade produk- tionsorten. D(cid:228)rf(cid:246)r till(cid:228)mpade kommissionen punkt 3. 4 i gemenskapens rambest(cid:228)mmelser: En avvikelse kan g(cid:246)ras fr(cid:229)n principen att f(cid:246)rorenaren skall betala, som anges i punkt 1. 2 i gemenskapens rambest(cid:228)mmelser och i artikel 130r. 2 i EG-f(cid:246)r- draget, och st(cid:246)det kan till(cid:229)tas som driftst(cid:246)d, som befriar Infra- Leuna fr(cid:229)n kostnaderna p(cid:229) grund av milj(cid:246)f(cid:246)roreningen. F(cid:246)r (cid:246)vrigt medf(cid:246)r den icke(cid:150)kvantifierbara delen ingen f(cid:246)rdel f(cid:246)r k(cid:246)parna, eftersom dessa betalar ett marknadsm(cid:228)ssigt pris f(cid:246)r tomterna. (18) NN 108/91 SG(91) D/17825 av den 26 september 1991. (19) EGT C 72, 10. 3. 1994, s. 3. 3. Kostnader f(cid:246)r investeringar och omstrukturering I sin unders(cid:246)kning har kommissionen utg(cid:229)tt fr(cid:229)n att BvS:s och och delstaten omstrukturering eventuellt kan medf(cid:246)ra f(cid:246)rdelar f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l slut- anv(cid:228)ndarna och InfraLeuna som f(cid:246)r dess (cid:228)gare. Sachsen-Anhalts investeringar bidrag till av f(cid:246)r centralt reng(cid:246)ring servicecenter Tyskland h(cid:228)vdade att bidragen till omstruktureringen och inve- steringarna inte b(cid:246)r klassificeras som st(cid:246)d, eftersom de inte gynnade vissa f(cid:246)retag eller viss produktion och f(cid:246)ljaktligen inte snedvridit konkurrensen eller p(cid:229)verkat handeln mellan med- lemsstaterna. Omstruktureringen och investeringarna r(cid:228)ttade till tidigare f(cid:246)rsummelser och innebar kostnader, som inget f(cid:246)retag i V(cid:228)steuropa f(cid:246)rutom i de nya delstaterna m(cid:229)ste b(cid:228)ra. Vidare r(cid:246)rde det sig om att uppf(cid:246)ra en infrastruktur som endast tj(cid:228)nar till att uppfylla det offentliga uppdraget att till- handah(cid:229)lla tj(cid:228)nster i allm(cid:228)nhetens intresse och som s(cid:229)ledes inte gynnar vissa f(cid:246)retag eller viss produktion. BvS hade inte kun- nat p(cid:229)verka f(cid:246)rh(cid:229)llandena i produktionsorten utan m(cid:229)ste inr(cid:228)tta sig efter dem. D(cid:228)rf(cid:246)r var BvS tvunget att genomf(cid:246)ra pri- vatiseringen av produktionsenheterna i delar och privatise- ringen av infrastrukturen som helhet. F(cid:246)ljaktligen avsattes inom ramen f(cid:246)r omstruktureringen endast 38 miljoner mark f(cid:246)r uppf(cid:246)rande av helt nya anl(cid:228)ggningar. Till dessa h(cid:246)rde delar (15 miljoner mark), av det centrala avloppsvattensystemet en central speditionsklareringsbyggnad (4,5 miljoner mark), ett tankar (13 miljoner mark), en anl(cid:228)ggning f(cid:246)r reducering och f(cid:246)rdel- ning av naturgas (2,9 miljoner mark) och olika r(cid:246)rbryggor m. m. Dessa anl(cid:228)ggningar stod till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r alla f(cid:246)retag i orten mot en l(cid:228)mplig ers(cid:228)ttning. I j(cid:228)mf(cid:246)relse med detta kr(cid:228)vdes cirka 115 miljoner mark f(cid:246)r ers(cid:228)ttningsinvesteringar (t. ex f(cid:246)r anpassning till milj(cid:246)- och s(cid:228)kerhetsnormer, minskning av anl(cid:228)ggningar till den erforderliga storleken). Reparationer och uppf(cid:246)rande av ny infrastruktur f(cid:246)r produktionsorten (cid:228)r ett oundg(cid:228)ngligt villkor f(cid:246)r privatiseringen av produktionsorten i enlighet med BvS:s offentliga uppdrag. Med h(cid:228)nsyn till anl(cid:228)gg- ningarnas tillst(cid:229)nd och de d(cid:228)rmed f(cid:246)rbundna kostnaderna skulle ingen privatinvesterare varit villig att (cid:246)verta dem utan ett v(cid:228)sentligt bidrag av offentliga medel. D(cid:228)rf(cid:246)r avsattes 547 miljoner mark till moderniseringar, vilket (cid:228)ven omfattade saneringar. P(cid:229) grund av partiella (cid:246)verlappningar var det sv(cid:229)rt att dra exakta gr(cid:228)nser mellan de olika posterna. S(cid:229)lunda kr(cid:228)v- des enbart f(cid:246)r serviceomr(cid:229)dena j(cid:228)rnv(cid:228)g, f(cid:228)rskvatten, avlopps- vatten, kanaler, v(cid:228)gar, dricksvatten och brandk(cid:229)r sanerings- (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) 171,7 miljoner mark och avskrivningsbara investe- ringar p(cid:229) 277 miljoner mark. Det andra alternativet skulle s(cid:229)le- des ha varit att BvS drivit vidare infrastrukturen. I detta fall skulle BvS ha varit tvunget att (cid:246)verta alla kostnader och dess- utom (cid:228)ven b(cid:228)ra risken f(cid:246)r att omstruktureringen skulle miss- lyckas och sj(cid:228)lv driva anl(cid:228)ggningarna. F(cid:246)ljaktligen skall utgif- terna i sin helhet r(cid:228)knas till de offentliga myndigheternas omr(cid:229)de och ansvar, eftersom BvS endast hade (cid:246)verf(cid:246)rt sin upp- 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/11 gift att omstrukturera och sanera anl(cid:228)ggningarna till ett privat f(cid:246)retag. 3. 1 F(cid:246)rdelar f(cid:246)r slutanv(cid:228)ndare/priss(cid:228)ttning Kommissionen har utg(cid:229)tt fr(cid:229)n att tillverkarna i produktions- orten skulle ha gynnats indirekt om InfraLeuna erbj(cid:246)d sina tj(cid:228)nster till priser som understeg kostnaderna. Vidare kunde det ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas i vilken utstr(cid:228)ckning kostnaderna f(cid:246)r saneringen skulle b(cid:228)ras av de etablerade produktionsf(cid:246)retagen. En ober(cid:228)tti- gad avlastning av kostnaderna skulle enligt kommissionens till snedvridning av konkurrensen, som uppfattning ha lett skulle ha p(cid:229)verkat handeln mellan medlemsstaterna. Dessutom undrade kommissionen om bindningen av Infra- Leuna till principen om l(cid:229)g vinst skulle medf(cid:246)ra en ytterligare f(cid:246)rdel f(cid:246)r avn(cid:228)marna, eftersom priset p(cid:229) detta s(cid:228)tt under vissa f(cid:246)rh(cid:229)llanden skulle h(cid:229)llas nere artificiellt, och d(cid:229) avn(cid:228)mare i andra produktionsorter inte skulle f(cid:229) del av denna f(cid:246)rdel. Kommissionen unders(cid:246)kte sedan hur InfraLeuna best(cid:228)mde sina priser. Enligt § 15 i privatiseringsavtalet (cid:228)r InfraLeuna i princip skyldigt att erbjuda sina tj(cid:228)nster till alla f(cid:246)retag, och inget f(cid:246)re- tag f(cid:229)r ges s(cid:228)rskilda f(cid:246)rdelar eller diskrimineras. Vidare g(cid:246)rs i privatiseringsavtalet skillnad mellan s. k. k(cid:228)rnomr(cid:229)den, d(cid:228)r InfraLeuna har en monopolst(cid:228)llning, och de (cid:246)vriga aff(cid:228)rsomr(cid:229)- dena. F(cid:246)r att utesluta att denna monopolst(cid:228)llning skulle kunna utnyttjas, fastst(cid:228)lls explicit priskalkylen f(cid:246)r monopolomr(cid:229)dena. Enligt denna (cid:228)r InfraLeuna skyldigt att f(cid:246)rdela alla kostnader p(cid:229) samtliga avn(cid:228)mare enligt allm(cid:228)nt accepterade aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga principer. Detta inkluderar s(cid:229)v(cid:228)l avskrivnings- och finansie- ringskostnader som kostnader f(cid:246)r ers(cid:228)ttningsinvesteringar och underh(cid:229)ll. Vidare m(cid:229)ste priserna differentieras med avseende p(cid:229) kvantitet och prestation samt priserna indexeras med beak- tande av principen om l(cid:229)g vinst. P(cid:229) de (cid:246)vriga omr(cid:229)dena m(cid:229)ste InfraLeuna erbjuda sina tj(cid:228)nster p(cid:229) de villkor och till de priser som (cid:228)r g(cid:228)ngse inom branschen. InfraLeuna kan fritt f(cid:246)rhandla om dessa, men m(cid:229)ste dock (cid:228)ven h(cid:228)r beakta principen om l(cid:229)g vinst. De n(cid:228)mnda best(cid:228)mmelserna, tillsammans med den grundl(cid:228)g- gande helhetsplanen, har (cid:246)vertygat kommissionen om att det finns tillr(cid:228)ckliga garantier f(cid:246)r att utesluta att kunderna indirekt gynnas. P(cid:229) monopolomr(cid:229)dena (cid:228)r InfraLeuna skyldigt att l(cid:229)ta avn(cid:228)marna (cid:246)verta alla kostnader. Genom att beakta avskriv- ningar i priskalkylen l(cid:228)ggs kostnaderna f(cid:246)r v(cid:228)rdestegringar, underh(cid:229)ll och omstrukturering p(cid:229) anv(cid:228)ndarna, som p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt deltar i kostnaderna genom de priser de m(cid:229)ste betala. Kommis- sionen konstaterar att en subventionering av priserna med utbetalningarna av offentliga medel (cid:228)r utesluten, eftersom ber(cid:228)kningen av tariffen (cid:228)r separerad fr(cid:229)n dessa, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n f(cid:246)rlustutj(cid:228)mningsbetalningarna, och g(cid:246)rs endast p(cid:229) grundval av de faktiska kostnaderna, oberoende av medlens h(cid:228)rkomst. Vidare inbegrips i priskalkylen s. k. alternativkostnader f(cid:246)r r(cid:228)n- tekostnaderna enligt allm(cid:228)nt accepterade aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga priser samt de kostnader som uppst(cid:229)r genom InfraLeunas verksamhet (exempelvis (cid:228)ven utvecklingskostnaderna). S(cid:229)lunda presente- f(cid:246)r kommissionen flera av rade Tyskland under f(cid:246)rfarandet InfraLeunas leveransavtal med olika avn(cid:228)mare och visade upp kostnadskalkylerna f(cid:246)r olika omr(cid:229)den. H(cid:228)rigenom kunde kom- missionen (cid:246)vertyga sig om att priserna f(cid:246)r InfraLeunas tj(cid:228)nster faktiskt (cid:228)r marknadsm(cid:228)ssiga och ingalunda s(cid:228)rskilt f(cid:246)rdel- aktiga. Kommissionen har med Tyskland diskuterat m(cid:246)jligheten att inf(cid:246)ra det tariffsystem som beskrivs ovan (cid:228)ven p(cid:229) InfraLeunas andra aff(cid:228)rsomr(cid:229)den. Kommissionen s(cid:229)g i synnerhet en risk f(cid:246)r prissubventionering genom den f(cid:246)rlustutj(cid:228)mning som skulle betalas, eftersom privatiseringsavtalet endast f(cid:246)rpliktade Infra- Leuna att erbjuda sina tj(cid:228)nster p(cid:229) (cid:148)g(cid:228)ngse villkor inom bran- schen, till s(cid:229) gynnsamma priser som m(cid:246)jligt(cid:148). Tyskland p(cid:229)pe- kade betr(cid:228)ffande detta att de noggranna prisbest(cid:228)mmelserna f(cid:246)r de omr(cid:229)den d(cid:228)r monopol r(cid:229)dde var t(cid:228)nkta som en ytterli- gare garanti, som skulle f(cid:246)rhindra ett otillb(cid:246)rligt utnyttjande av monopolst(cid:228)llningen genom ober(cid:228)ttigade prish(cid:246)jningar och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt h(cid:229)lla nere priserna. Denna risk fanns dock inte p(cid:229) de andra omr(cid:229)dena. P(cid:229) dem m(cid:229)ste InfraLeuna konkurrera, vilket tvingade f(cid:246)retaget att inr(cid:228)tta sig efter konkurrenterna och s(cid:228)tta marknadsm(cid:228)ssiga priser. P(cid:229) dessa omr(cid:229)den var det s(cid:229)ledes on(cid:246)- digt att sl(cid:229) fast ett tariffsystem, som endast skulle inneb(cid:228)ra en ytterligare belastning. Det (cid:246)nskade resultatet, att f(cid:246)rhindra att monopolst(cid:228)llningen utnyttjades och att h(cid:229)lla nere priserna, kunde h(cid:228)r uppn(cid:229)s endast genom marknadskrafterna. Kommissionen inst(cid:228)mde delvis i Tysklands argumentation. I princip m(cid:229)ste man anta att (cid:228)garna hade intresse av att erbjuda InfraLeunas tj(cid:228)nster till kostnadst(cid:228)ckande priser. ¯ andra sidan m(cid:229)ste man dock beakta att (cid:228)garna samtidigt var avn(cid:228)mare av tj(cid:228)nsterna och d(cid:228)rf(cid:246)r hade ett minst lika stort intresse av att kunna ta InfraLeunas tj(cid:228)nster i anspr(cid:229)k s(cid:229) billigt som m(cid:246)jligt. Ur kommissionens synvinkel kr(cid:228)vde systemets funktion d(cid:228)rf(cid:246)r att en ytterligare garanti inf(cid:246)rdes, med vars hj(cid:228)lp en prissub- ventionering kunde uteslutas och som gav (cid:228)garna ett incita- ment att verkligen ber(cid:228)kna priserna s(cid:229) att de t(cid:228)ckte kost- naderna. Kommissionen och Tyskland enades om att ett uteslu- tande av en schablonm(cid:228)ssig f(cid:246)rlustutj(cid:228)mning var ett l(cid:228)mpligt medel f(cid:246)r att uppn(cid:229) detta. H(cid:228)rigenom s(cid:228)kerst(cid:228)lldes att det fr(cid:229)n f(cid:246)rsta b(cid:246)rjan var uteslutet att ta med den eventuella f(cid:246)rlustut- j(cid:228)mningen i pris- och kostnadskalkylen och samtidigt utesl(cid:246)ts (cid:228)ven att priserna subventionerades genom f(cid:246)rlustutj(cid:228)mningen. Vidare unders(cid:246)kte kommissionen om InfraLeunas skyldighet att f(cid:246)lja principen om l(cid:229)g vinst f(cid:246)r etablerade f(cid:246)retag innebar en ur st(cid:246)dsynvinkel relevant minskning av belastningen som var (cid:228)gnad att snedvrida konkurrensen. En priss(cid:228)ttning kan i princip inneb(cid:228)ra beviljande av st(cid:246)d, om den grundar sig p(cid:229) instruktioner fr(cid:229)n den ber(cid:246)rda medlemsstaten och de faktiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden som anges i artikel 92 i EG-f(cid:246)rdraget i (cid:246)vrigt f(cid:246)religger. I en s(cid:229)dan situation till(cid:228)mpar medlemsstaten eller den av medlemsstaten instruerade institutionen inte tariffen som en normal ekonomisk akt(cid:246)r, utan utnyttjar den f(cid:246)r att ge f(cid:246)retagen en finansiell f(cid:246)rdel genom att avst(cid:229) fr(cid:229)n en vinst som normalt skulle ha kunnat uppn(cid:229)s (20). (20) Jfr domstolens dom av den 2 februari 1988 i de f(cid:246)renade m(cid:229)len 67, 68 och 70/85 (Landbouwschap/kommissionen), Rec. 1988, s. 219. L 260/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 Kommissionen m(cid:229)ste allts(cid:229) avg(cid:246)ra om skyldigheten att till(cid:228)mpa principen om l(cid:229)g vinst grundade sig i statliga instruktioner och s(cid:229)ledes m(cid:229)ste klassificeras som (cid:148)statligt st(cid:246)d eller med hj(cid:228)lp av statliga medel beviljat st(cid:246)d. (cid:148) F(cid:246)r detta m(cid:229)ste man beakta orga- nisationen som ett slags kooperativ sammanslutning, de s(cid:228)r- skilda omst(cid:228)ndigheterna kring InfraLeunas tillkomst och (cid:228)ven att den offentliga sektorn endast innehar en minoritetsandel i f(cid:246)retaget. Det karakt(cid:228)ristiska f(cid:246)r den kooperativa organisations- formen (cid:228)r enligt tysk lagstiftning att den (cid:148)syftar till att fr(cid:228)mja medlemmarnas yrkes- eller n(cid:228)ringsverksamhet genom en gemensam aff(cid:228)rsr(cid:246)relse(cid:148) (21). Huvudsyftet (cid:228)r allts(cid:229) att genom sammanslutningen och den gemensamma organisationen underl(cid:228)tta deltagarnas ekonomiska verksamhet, d(cid:228)remot inte att uppn(cid:229) vinst genom sammanslutningens verksamhet, vilket dock i princip inte (cid:228)r uteslutet. BvS har tillsammans med de andra bolagsm(cid:228)nnen medvetet beslutat sig f(cid:246)r detta f(cid:246)r att driva p(cid:229) privatiseringen av produktionsorten. Planen grundar sig p(cid:229) den kooperativa idØen och fungerar endast om investe- rarna genom sammanslutningen i InfraLeuna sj(cid:228)lva st(cid:228)ller de f(cid:246)rfogande i produktionsorten till n(cid:246)dv(cid:228)ndiga tj(cid:228)nsterna till l(cid:229)ga kostnader. Den offentliga sektorns nuvarande deltagande som minoritets(cid:228)gare (cid:228)r endast av (cid:246)verg(cid:229)ende natur, till BvS:s andelar avyttras till nya investerare. Kommissionen drog slutsatsen att skyldigheten att till(cid:228)mpa principen om l(cid:229)g vinst inte inneb(cid:228)r beviljande av f(cid:246)rdelar som grundar sig p(cid:229) instruktioner fr(cid:229)n den tyska staten, utan tv(cid:228)rt- om (cid:228)r en oundg(cid:228)nglig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att privatiseringsplanen skall kunna fungera, och att den b(cid:246)r ses i samband med den i tysk r(cid:228)tt f(cid:246)rankrade idØn om en kooperativ sammanslutning. 3. 2 F(cid:246)rdelar f(cid:246)r InfraLeuna InfraLeuna (cid:228)r den direkta mottagaren av de finansiella st(cid:246)den och har r(cid:228)tt att f(cid:246)rfoga (cid:246)ver medlen. De anl(cid:228)ggningar som InfraLeuna (cid:228)ger moderniseras och tillf(cid:246)rs den senaste tekniken med hj(cid:228)lp av offentliga medel. ˜nd(cid:229) uppst(cid:229)r fr(cid:229)gan om Infra- Leuna genom bidragen gynnades ekonomiskt, d(cid:229) en ekonomisk f(cid:246)rdel uppst(cid:229)r inte enbart genom (cid:228)garrollen i sig, utan (cid:228)ven av m(cid:246)jligheten att tillgodog(cid:246)ra sig och dra nytta av situationen. F(cid:246)r att bed(cid:246)ma detta tog kommissionen i (cid:246)verv(cid:228)gande att InfraLeunas aff(cid:228)rssyfte och aff(cid:228)rsomr(cid:229)de (cid:228)r klart avgr(cid:228)nsade, och att dess verksamhet begr(cid:228)nsar sig till att leverera infra- strukturtj(cid:228)nster och att privatisera de (cid:229)terst(cid:229)ende aff(cid:228)rstom- terna. Alla dess verksamheter m(cid:229)ste helt underordnas detta m(cid:229)l. F(cid:246)r att avs(cid:246)ndra, avyttra eller utarrendera enskilda aff(cid:228)rs- omr(cid:229)den eller delar av s(cid:229)dana kr(cid:228)vs ett enh(cid:228)lligt beslut av bolagsm(cid:228)nnen. InfraLeuna kan f(cid:246)ljaktligen inte f(cid:246)rfoga fritt (cid:246)ver sin egendom. Denna (cid:228)r tv(cid:228)rtom bunden till syftet med InfraLeunas aff(cid:228)rsverksamhet. Dessutom (cid:228)r InfraLeuna bundet (21) Se § 1 i lagen om yrkes- och n(cid:228)ringskooperativ (Gesetz betreffend die Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften GenG). till principen om l(cid:229)g vinst. Eventuella vinster f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att (cid:246)ka kapitalet. ˜ven f(cid:246)r att (cid:228)ndra, komplettera eller stryka denna grundprincip kr(cid:228)vs ett enh(cid:228)lligt beslut av bolags- m(cid:228)nnen. P(cid:229) grundval av de best(cid:228)mmelser som n(cid:228)mns ovan drog kom- missionen slutsatsen att InfraLeuna i ekonomiskt h(cid:228)nseende inte kan anses vara gynnat av (cid:229)tg(cid:228)rderna. F(cid:246)retaget f(cid:229)r ingen reel ekonomisk nytta av anl(cid:228)ggningarna genom att underh(cid:229)lla och modernisera dem, eftersom de (cid:228)r helt underordnade f(cid:246)reta- gets aff(cid:228)rssyfte och f(cid:246)retaget i princip (cid:228)r skydligt att endast g(cid:246)ra sm(cid:229) vinster genom sin verksamhet. F(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kon- trollm(cid:246)jligheterna och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt f(cid:246)rhindra att anl(cid:228)ggningar genom att avyttras undandras fr(cid:229)n sitt anv(cid:228)ndningssysfte, anser kommissionen att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att BvS beh(cid:229)ller en andel i InfraLeuna p(cid:229) minst 1 % tills omstruktureringen (cid:228)r slutf(cid:246)rd. 3. 3 F(cid:246)rdelar f(cid:246)r bolagsm(cid:228)nnen Bed(cid:246)mningen av st(cid:246)den st(cid:246)tte p(cid:229) s(cid:228)rskilda problem p(cid:229) grund av att Caproleuna och Linde samtidigt upptr(cid:228)dde som utveck- lare av produktionsorten och som f(cid:246)rvaltare och slutanv(cid:228)ndare av infrastrukturen. Det kunde befaras att de i egenskap av andels(cid:228)gare skulle utnyttja sin st(cid:228)llning otillb(cid:246)rligt till nackdel f(cid:246)r andra etablerade f(cid:246)retag, f(cid:246)r att med offentliga medel upp- f(cid:246)ra en infrastruktur i produktionsorten som medvetet skulle vara inriktad p(cid:229) deras egna behov. Vidare kunde man inte ute- sluta att on(cid:246)diga anl(cid:228)ggningar uppf(cid:246)rdes till f(cid:246)r h(cid:246)ga kost- nader, eftersom kommissionen till att b(cid:246)rja med inte kunde bed(cid:246)ma i vilken m(cid:229)n anv(cid:228)ndningen av medlen kontrollerades. Kommissionen s(cid:229)g (cid:228)ven en risk f(cid:246)r att Caproleuna och Linde kunde uppn(cid:229) betydande vinster av sitt deltagande i InfraLeuna utan j(cid:228)mf(cid:246)rbara motprestationer. 3. 3. 1 F(cid:246)rdelar f(cid:246)r bolagsm(cid:228)nnen som kunder hos InfraLeuna F(cid:246)rst unders(cid:246)kte kommissionen i vilken m(cid:229)n det var m(cid:246)jligt f(cid:246)r andels(cid:228)garna att skaffa sig sj(cid:228)lva f(cid:246)rm(cid:229)nliga villkor (t. ex. l(cid:228)gre priser (cid:228)n f(cid:246)r andra avn(cid:228)mare) f(cid:246)r att utnyttja InfraLeunas tj(cid:228)nster. I detta avseende konstaterar kommissionen att det finns ett f(cid:246)rbud mot diskriminering fr(cid:229)n InfraLeunas sida. F(cid:246)re- taget f(cid:229)r inte g(cid:246)ra skillnad p(cid:229) sina respektive kunder och l(cid:228)gga andra (cid:228)n objektiva kriterier till grund f(cid:246)r sitt utbud av tj(cid:228)nster. F(cid:246)rbudet mot diskriminering kan endast (cid:228)ndras genom enh(cid:228)l- ligt beslut av bolagsm(cid:228)nnen. InfraLeunas f(cid:246)retagsstruktur erbju- der enligt kommissionens uppfattning ytterligare en kontroll- mekanism. InfraLeuna kommer i slut(cid:228)ndan att fullst(cid:228)ndigt pri- vatiseras, genom att BvS avyttrar sina andelar till andra investe- rare i produktionsorten, vilket garanterar en bred spridning av intressena. I sj(cid:228)lva verket har olika f(cid:246)retag presenterat bindande anbud och BvS:s andelar planeras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning s(cid:229) att 4 % skulle kvarst(cid:229) i dess (cid:228)go. Steag och MEAG kom- mer vardera att k(cid:246)pa 12,25 %, Rhodia GmbH 10 % och Infra- Leuna Beteiligungs GmbH likas(cid:229) 10 % av andelarna. InfraLeuna Beteiligungs GmbH (cid:228)r ett f(cid:246)retag som bildats av fem f(cid:246)retag 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/13 som (cid:228)r etablerade i produktionsorten uteslutande f(cid:246)r att (cid:228)ga andelar i InfraLeuna. Inget av de deltagande f(cid:246)retagen st(cid:229)r n(cid:228)ra Linde AG eller Caproleuna. Kommissionens godk(cid:228)nnande av privatiseringsprojektet (cid:228)r ett uppskjutande villkor f(cid:246)r att avta- len om (cid:246)vertagande skall kunna tr(cid:228)da i kraft. Detta knippe av olika intressen garanterar att ingen enskild (cid:228)gare gynnas, efter- som (cid:228)garstrukturen leder till en (cid:246)msesidig kontroll och (cid:228)garna (cid:228)r tvungna att j(cid:228)mka samman sina olika st(cid:229)ndpunkter. Kommissionen drog slutsatsen att de befintliga mekanismerna faktiskt (cid:228)r (cid:228)gnade att f(cid:246)rhindra att en (cid:228)gare kan utnyttja sin st(cid:228)llning f(cid:246)r att skaffa sig sj(cid:228)lv en f(cid:246)rm(cid:229)nlig st(cid:228)llning. Avtal med avn(cid:228)marna sluts av InfraLeunas f(cid:246)retagsledning, som (cid:228)r bunden av bolagsmannam(cid:246)tets instruktioner. F(cid:246)retagsledningen skall enligt bolagsavtalet ha ett f(cid:246)reg(cid:229)ende godk(cid:228)nnande genom enh(cid:228)lligt beslut av bolagsm(cid:228)nnen f(cid:246)r att f(cid:229) ing(cid:229) avtal med bolagsm(cid:228)n i InfraLeuna om v(cid:228)rdet av avtalet (cid:246)verstiger 1 miljon mark per (cid:229)r eller 5 miljoner mark under hela l(cid:246)ptiden. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt sker en (cid:246)msesidig kontroll och beslutsfattandet i bolagsmannam(cid:246)tet pr(cid:228)glas av de olika st(cid:229)ndpunkter och intres- sena och m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till dessa. Eftersom kommissionen anser att ett av de viktigaste proble- men i fallet (cid:228)r m(cid:246)jligheten att en bolagsman utnyttjar sin st(cid:228)ll- ning, (cid:228)r det enligt kommissionen n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att f(cid:246)rst(cid:228)rka det kontrollsystem som beskrivs ovan. F(cid:246)r detta kr(cid:228)vs att f(cid:246)ljande punkter anpassas: (cid:151) Best(cid:228)mmelsen i § 11 i InfraLeunas bolagsavtal m(cid:229)ste kom- pletteras s(cid:229) att en (cid:228)ndring, komplettering eller strykning av § 6. 5 a i InfraLeunas bolagsavtal (krav p(cid:229) f(cid:246)reg(cid:229)ende god- k(cid:228)nnande av bolagsmannam(cid:246)tet f(cid:246)r slutande av avtal med bolagsm(cid:228)n) endast kan g(cid:246)ras genom enh(cid:228)lligt beslut av bolagsm(cid:228)nnen. Bolagsavtalet m(cid:229)ste vidare kompletteras s(cid:229) att denna best(cid:228)mmelse inte f(cid:229)r (cid:228)ndras under de f(cid:246)rsta 15 (cid:229)ren efter det att omstruktureringen slutf(cid:246)rts. (cid:151) Begr(cid:228)nsningen av kravet p(cid:229) enh(cid:228)lligt godk(cid:228)nnande till vissa belopp (cid:228)r inte tillr(cid:228)cklig, eftersom det tycks vara m(cid:246)jligt att kringg(cid:229) best(cid:228)mmelsen genom vissa avtalsformuleringar. D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste begr(cid:228)nsningen i § 6. 5 a i InfraLeunas bolags- avtal till avtal med bolagsm(cid:228)nnen vars totalv(cid:228)rde (cid:246)verstiger 1 miljon mark per (cid:229)r eller 5 miljoner mark under hela avtalets l(cid:246)ptid utg(cid:229), s(cid:229) att enh(cid:228)lligt godk(cid:228)nnande kr(cid:228)vs f(cid:246)r alla avtal. (cid:151) Bolagsavtalet, s(cid:228)rskilt § 13. 4 och § 3, m(cid:229)ste kompletteras s(cid:229) att utdelningsf(cid:246)rbudet och InfraLeunas skyldighet att till- l(cid:228)mpa principen om l(cid:229)g vinst kvarst(cid:229)r minst 15 (cid:229)r efter det att omstruktureringen slutf(cid:246)rts. (cid:151) S(cid:229)som f(cid:246)rklarats beror kontrollen av grundprincipen p(cid:229) att intressena i bolagsmannam(cid:246)tet (cid:228)r spridda. F(cid:246)r att detta skall garanteras, skall det f(cid:246)r en tid av minst 15 (cid:229)r efter det att omstruktureringen slutf(cid:246)rts vara uteslutet att en bolags- man eller ett med denne lierat eller n(cid:228)rst(cid:229)ende f(cid:246)retag f(cid:246)r- v(cid:228)rvar mer (cid:228)n 24,5 % av (cid:228)garandelarna i InfraLeuna. 3. 3. 2 F(cid:246)rdelar i egenskap av andels(cid:228)gare Kommissionen har unders(cid:246)kt i vilken utstr(cid:228)ckning Caproleuna och Linde i sin position som andels(cid:228)gare skulle gynnas av bidragen fr(cid:229)n BvS och delstaten. I detta sammanhang m(cid:229)ste man beakta att bolagsm(cid:228)nnen f(cid:246)r sina (cid:228)garandelar p(cid:229) 51 % betalat endast det nominella v(cid:228)rdet p(cid:229) totalt 1,53 miljoner mark, medan man m(cid:229)ste anta att anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngarna och under vissa f(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:228)garandelarna sj(cid:228)lva genom de fortskridande (cid:229)tg(cid:228)rderna kan f(cid:229) en betydande v(cid:228)rdestegring, som eventeullt kan realiseras genom f(cid:246)rs(cid:228)ljning av anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar eller andelar. Mot bakgrund av att denna v(cid:228)rdestegring enbart beror p(cid:229) betalningar fr(cid:229)n de offentliga myndigheterna, s(cid:229)g kommis- sionen i m(cid:246)jligheten att genom f(cid:246)rs(cid:228)ljning av anl(cid:228)ggningstill- g(cid:229)ngar och andelar i f(cid:246)retaget eller genom utdelningar uppn(cid:229) en betydande vinst en ur st(cid:246)dsynvinkel relevant eventuell f(cid:246)r- del f(cid:246)r bolagsm(cid:228)nnen. Betr(cid:228)ffande detta konstaterar kommissionen f(cid:246)ljande: InfraLeu- nas anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar (cid:228)r till sin anv(cid:228)ndning strikt begr(cid:228)n- sade till de angivna syftena och f(cid:246)r att avyttra dem kr(cid:228)vs ett enh(cid:228)lligt beslut av bolagsmannam(cid:246)tet. Enligt § 15. 2 i privatise- ringsavtalet har InfraLeuna skyldighet att driva anl(cid:228)ggningarna under 15 (cid:229)r efter (cid:246)verf(cid:246)ringsdagen (1 januari 1996). Anl(cid:228)gg- ningar avskrivs i princip linj(cid:228)rt (cid:246)ver l(cid:229)nga tidsperioder, mot- svarande deras nyttjandetid, vilket inneb(cid:228)r att deras bokf(cid:246)rda v(cid:228)rde inte motsvarar deras verkliga v(cid:228)rde. D(cid:228)rf(cid:246)r verkar det vara uteslutet att andels(cid:228)garna kunde f(cid:229) en ytterligare f(cid:246)rdel av f(cid:246)rs(cid:228)ljning, f(cid:246)rutsatt att anl(cid:228)ggningarna avskrivs eller att deras v(cid:228)rde efter en nyttjandetid p(cid:229) 15 (cid:229)r kommer att vara f(cid:246)rsvin- nande litet. Dessutom (cid:228)r kostnaderna f(cid:246)r att nedmontera enskilda anl(cid:228)ggningar mycket h(cid:246)ga, s(cid:229) att v(cid:228)rdet av de enskilda delarna knappast t(cid:228)cker dem, s(cid:228)rskilt inte efter 15 (cid:229)r. Utdel- ningarna till bolagsm(cid:228)nnen p(cid:229) grundval av deras andelar i InfraLeuna (cid:228)r begr(cid:228)nsade till h(cid:246)gst 10 % av grundkapitalet. Om (cid:228)garandelar (cid:246)verg(cid:229)r till andra (cid:228)gare g(cid:228)ller begr(cid:228)nsningarna (cid:228)ven f(cid:246)r dessa. Kommissionen har dragit slutsatsen att man under dessa f(cid:246)r- uts(cid:228)ttningar i princip kan utesluta att andels(cid:228)garna skulle gyn- nas. Att realisera anl(cid:228)ggningarnas v(cid:228)rde genom avyttring (cid:228)r i prakitiken om(cid:246)jligt, eftersom demonteringskostnaderna i regel (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n v(cid:228)rdet av de enskilda delarna och f(cid:246)ljaktligen knappast kan realiseras efter en demontering. En f(cid:246)rs(cid:228)ljning av anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar skulle dessutom inte tillf(cid:246)ra andels(cid:228)garna medel, utan endast f(cid:246)retaget, och f(cid:246)r dessa medel g(cid:228)ller de bekanta begr(cid:228)nsningarna f(cid:246)r utdelningar till bolagsm(cid:228)nnen. ˜ven om det bokf(cid:246)rda v(cid:228)rdet av anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngarna skulle (cid:246)ka, tycks det vara uteslutet att detta skulle leda till n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd (cid:246)kning av (cid:228)garandelarnas marknadsv(cid:228)rde ut(cid:246)ver deras nominella v(cid:228)rde, eftersom en (cid:246)kning av det effektiva v(cid:228)r- det p(cid:229) grundval av f(cid:246)rv(cid:228)ntad avkastning (cid:228)r utesluten p(cid:229) grund av skyldigheten att till(cid:228)mpa principen om l(cid:229)g vinst, begr(cid:228)ns- ningen av utdelningen till h(cid:246)gst 10 % av det satsade kapitalet L 260/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 och att en eventuell k(cid:246)pare forts(cid:228)ttningsvis (cid:228)r bunden till f(cid:246)re- tagets syfte. Detta f(cid:246)rhindrar bolagsm(cid:228)nnen att tillgodog(cid:246)ra sig v(cid:228)rdet av de statligt st(cid:246)dda tillg(cid:229)ngarna genom stora utdel- ningar och g(cid:246)r det ointressant f(cid:246)r en investerare utanf(cid:246)r pro- duktionsorten att f(cid:246)rv(cid:228)rva andelar. Kommissionen beaktade (cid:228)ven att en fastf(cid:246)rr(cid:228)ntad penningplacering p(cid:229) den fria kapital- marknaden ger en minsta avkastning p(cid:229) 4(cid:150)5 % och vid en h(cid:246)gre riskvillighet kan avkastningen l(cid:228)tt bli 10 %. ¯r 1997 kunde man exempelvis genom k(cid:246)p av aktier f(cid:229) en avkastning p(cid:229) upp till 40 %. F(cid:246)ljaktligen, och med h(cid:228)nsyn tagen till den omst(cid:228)ndigheten att en vinst f(cid:246)r InfraLeuna och d(cid:228)rmed en vinstutdelning (cid:228)r osannolik och kapitalplaceringen d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r riskfylld, (cid:228)r en h(cid:246)gsta utdelning p(cid:229) 10 % rimlig. P(cid:229) grundval av dessa (cid:246)verv(cid:228)ganden drog kommissionen slutsat- sen att andels(cid:228)garna inte gynnas ekonomiskt. F(cid:246)r att under alla f(cid:246)rh(cid:229)llanden utesluta en ober(cid:228)ttigad f(cid:246)rdel kr(cid:228)ver dock kom- missionen av Tyskland att en oberoende sakkunnig g(cid:246)r en ana- lys av marknadsv(cid:228)rdet av (cid:228)garandelarna i InfraLeuna. Analysen m(cid:229)ste grunda sig p(cid:229) v(cid:228)rdet av InfraLeunas f(cid:246)rv(cid:228)ntade resultat under en tid av 15 (cid:229)r och inte p(cid:229) grundval av de utdelade vinsterna. K(cid:246)pare av (cid:228)garandelar m(cid:229)ste erl(cid:228)gga ett pris som motsvarar det marknadsv(cid:228)rde som framkommer genom analy- sen. Om det skulle visa sig att marknadsv(cid:228)rdet faktiskt (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n andelarnas nominella v(cid:228)rde, m(cid:229)ste Caproleuna och Linde betala ett belopp som motsvarar skillnaden till BvS. Vidare m(cid:229)ste InfraLeunas skyldighet att driva anl(cid:228)ggningarna under 15 (cid:229)r efter det att omstruktureringen avslutats (31 december 2000) fastst(cid:228)llas genom (cid:228)ndring av § 15. 2 i privatiseringsavta- let. P(cid:229) detta s(cid:228)tt s(cid:228)kerst(cid:228)lls att anl(cid:228)ggningarnas v(cid:228)rde efter 15 (cid:229)rs anv(cid:228)ndning faktiskt har minskat s(cid:229) mycket att det (cid:228)r uteslu- tet att en f(cid:246)rs(cid:228)ljning skulle ge n(cid:229)gon vinst. 3. 3. 3 F(cid:246)rdelar i egenskap av utvecklare av produktionsorten Kommissionen befarade att Caproleuna och Linde i sin roll som utvecklare av produktionsorten kunde p(cid:229)verka uppf(cid:246)ran- det av anl(cid:228)ggningarna s(cid:229) att de skulle anpassas till deras f(cid:246)rdel efter deras egna behov. Det var (cid:228)ven ok(cid:228)nt i vilken utstr(cid:228)ck- ning utgifterna kontrollerades med avseende p(cid:229) de enskilda (cid:229)tg(cid:228)rdernas n(cid:246)dv(cid:228)ndighet och kostnadernas storlek. H(cid:228)r s(cid:229)g kommissionen en risk f(cid:246)r att antingen Caproleuna och Linde eller de uppdragstagare, som utf(cid:246)rde arbetena, skulle redovisa f(cid:246)r h(cid:246)ga kostnader och att offentliga medel p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt skulle sl(cid:246)sas bort. Ett annat problemkomplex g(cid:228)llde betalningen av incitament till Caproleuna och Linde p(cid:229) 25 % av de belopp som inte utnyttjades och d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:229)tergick till BvS. I utarbetandet och att omstruktureringsprogrammet f(cid:246)ljaktligen slagits fast redan innan privatiseringsavtalet ingicks. I aff(cid:228)rsplanen redo- g(cid:246)rs i detalj f(cid:246)r de enskilda (cid:229)tg(cid:228)rderna, de ifr(cid:229)gavarande tomt- erna, respektive byggnadsdelar m. m. , inklusive de ber(cid:228)knade kostnaderna. av aff(cid:228)rsplanen deltog s(cid:229)v(cid:228)l anst(cid:228)llda i Caproleuna, Linde och BvS som oberoende experter. Dessutom granskades planen av BvS:s ledningskommittØ, som s(cid:228)nkte p(cid:229) 960 miljoner mark till 800 miljoner mark (22). Bolagsmanna- m(cid:246)tet kan med enkel majoritet besluta om omarbetningar och (cid:228)ndringar av aff(cid:228)rsplanen, men BvS har dock en kontrollm(cid:246)j- lighet. BvS kan mots(cid:228)tta sig en (cid:228)ndrad aff(cid:228)rsplan, vilket inne- b(cid:228)r att bolagsmannam(cid:246)tet sedan m(cid:229)ste st(cid:229) enat bakom (cid:228)nd- ringarna. Om enh(cid:228)llighet tvisten avg(cid:246)ras genom ett objektivt skiljedomsf(cid:246)rfarande enligt § 27 i privati- seringsavtalet. inte uppn(cid:229)s, skall ursprungligen kostnaderna ber(cid:228)knade de P(cid:229) grundval av de mekanismer som beskrivs ovan och det fak- tum att investerings- och omstruktureringsprogrammet slagits fast redan f(cid:246)re privatiseringen, drog kommissionen slutsatsen att Caproleuna och Linde i princip inte hade m(cid:246)jlighet att anpassa anl(cid:228)ggningarna till sina speciella behov. I vilket fall som helst kommer detta att kontrolleras genom att Tyskland kvartalsvis skall l(cid:228)mna en investeringsrapport till kommissio- nen, som dessf(cid:246)rinnan granskats av en oberoende expert med avseende p(cid:229) kostnaderna f(cid:246)r och n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av (cid:229)tg(cid:228)r- derna. Betr(cid:228)ffande den l(cid:246)pande kontrollen av utgifterna, konstaterar kommissionen att InfraLeuna till(cid:228)mpar best(cid:228)mmelserna i lag- stiftningen om offentlig upphandling och s(cid:228)rskilt best(cid:228)mmel- serna i kommissionens riktlinjer om offentlig upphandling. F(cid:246)r uppdrag, som enligt dessa best(cid:228)mmelser inte beh(cid:246)ver upp- handlas genom offentligt anbudsf(cid:246)rfarande, (cid:228)r InfraLeuna skyl- digt att inh(cid:228)mta anbud fr(cid:229)n minst tre kompetenta anbuds- givare, om det inte r(cid:246)r sig om bagatellartade uppdrag. Detta har Tyskland uttryckligt f(cid:246)rs(cid:228)krat. Beslut om tilldelning av kon- trakt skall InfraLeuna fatta p(cid:229) grundval av kostnads- och kva- litetssynpunkter. I § 11. 3 a i privatiseringsavtalet anges att vid likv(cid:228)rdiga anbud skall s(cid:228)rskild h(cid:228)nsyn tas till f(cid:246)retag i de nya delstaterna. Tyskland har f(cid:246)rs(cid:228)krat att denna goodwill-klausul kommer att strykas i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med kommissionens yttrande av den 7 juli 1997 och Tysklands meddelande av den 9 september 1997. S(cid:229)som redan f(cid:246)rklarats skall BvS varje kvar- tal kontrollera hur InfraLeuna anv(cid:228)nder sina medel. BvS kan mots(cid:228)tta sig en h(cid:246)jning av de belopp som anges i aff(cid:228)rsplanen, vilket sedan m(cid:229)ste besluta enh(cid:228)lligt om detta f(cid:246)r att h(cid:246)jningen skall kunna genomf(cid:246)ras. Om enighet inte uppn(cid:229)s skall (cid:228)ven h(cid:228)r ett skiljemannaf(cid:246)r- farande inledas enligt § 27 i privatiseringsavtalet. Om BvS fin- ner att medel anv(cid:228)nts f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l (cid:228)n de avsedda eller f(cid:246)rs(cid:246)ka om f(cid:246)r h(cid:246)ga kostnader anslagits, m(cid:229)ste man f(cid:246)rst inneb(cid:228)r att bolagsmannam(cid:246)tet Kommissionen konstaterade till att b(cid:246)rja med att Caproleuna och Linde endast delvis kunde p(cid:229)verka genomf(cid:246)randet av omstrukturerings- och investerings(cid:229)tg(cid:228)rderna. De (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs fastslogs redan innan InfraLeuna bildats och privatise- ringsavtalet undertecknats. Kommissionen kunde (cid:246)vertyga sig om att alla planerade (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r f(cid:246)rtecknade i aff(cid:228)rsplanen, som i form av en bilaga utg(cid:246)r en del av privatiseringsavtalet, (22) I InfraLeunas aff(cid:228)rsplan f(cid:246)rtecknas i detalj alla (cid:229)tg(cid:228)rder, inklusive de planerade kostnaderna. BvS:s ledningskommittØ kunde d(cid:228)rf(cid:246)r, till skillnad fr(cid:229)n vid andra privatiseringsprojekt, f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen ing(cid:229)ende analysera n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av och kostnaderna f(cid:246)r de enskilda (cid:229)tg(cid:228)rderna. Kommissionen antar d(cid:228)rf(cid:246)r att n(cid:246)dv(cid:228)ndiga korrigeringar gjorts f(cid:246)r att s(cid:228)nka eventuellt f(cid:246)r h(cid:246)gt anslagna kost- nader till en l(cid:228)mplig niv(cid:229). 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/15 uppn(cid:229) enighet bland bolagsm(cid:228)nnen, och om detta inte lyckas skall skiljemannaf(cid:246)rfarandet enligt § 27 i privatiseringsavtalet genomf(cid:246)ras. Enligt kommissionens uppfattning har BvS inf(cid:246)rt de kontroll- mekanismer som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att inte endast som bolagsman utan (cid:228)ven som finansi(cid:228)r av de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga investeringarna genom godk(cid:228)nnande- och vetor(cid:228)tt kunna ut(cid:246)va en absolut, precis och l(cid:246)pande kontroll av storleken av och (cid:228)ndam(cid:229)lsenligheten med investeringarna och omstruktureringen. Anbudsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r uppdragen och inh(cid:228)mtandet av olika anbud utg(cid:246)r en ytterli- gare garanti f(cid:246)r att kostnaderna inte ansl(cid:229)s f(cid:246)r h(cid:246)gt, utan att uppdragen genomf(cid:246)rs till marknadsm(cid:228)ssiga priser. Kommissionen anser slutligen att incitamentssystemet inneh(cid:229)l- ler (cid:228)nnu en kontrollmekanism f(cid:246)r att minska kostnaderna. Att l(cid:229)ta Caproleuna och Linde f(cid:229) del av besparingarna bidrar till att begr(cid:228)nsa (cid:229)tg(cid:228)rderna till det strikt n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och f(cid:246)rtj(cid:228)nar d(cid:228)rf(cid:246)r i princip bifall. En s(cid:229)dan incitamentsbetalning till DOW Chemical Company har kommissionen (cid:228)ven godk(cid:228)nt som st(cid:246)d i sitt beslut nr 96/545/EG (23). till D(cid:228)refter unders(cid:246)kte kommissionen om sakf(cid:246)rh(cid:229)llandena i dessa b(cid:229)da fall var j(cid:228)mf(cid:246)rbara f(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma om incita- f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Caproleuna och Linde kunde mentssystemet godk(cid:228)nnas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som det f(cid:246)r DOW Chemical Com- pany. I princip var utg(cid:229)ngspunkten att betalningen av bidrag till investerarna i b(cid:229)da fallen innebar beviljande av betalningar fr(cid:229)n de offentliga myndigheterna. DOW Chemical Company (cid:246)vertog produktionsanl(cid:228)ggningarna av THA med m(cid:229)let att omstrukturera dem och i slut(cid:228)ndan bedriva en vinstgivande produktion. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l satsade investeraren betydande belopp av egna medel, medan Caproleuna och Linde endast bidrar finansiellt med ett belopp som motsvarar grundkapitalet. I geng(cid:228)ld kan de heller inte r(cid:228)kna med n(cid:229)gon avkastning p(cid:229) sitt (cid:228)gande i InfraLeuna, f(cid:246)rutom den ovissa utdelningen p(cid:229) h(cid:246)gst 10 % av dess grundkapital. Tyskland h(cid:228)vdade att i motsats till fallet med DOW Chemical Company, d(cid:228)r f(cid:246)rdelen huvudsakligen, om (cid:228)n inte uteslutande, tillkom investerarna, medf(cid:246)r investerarnas deltagande i (cid:228)gandet i fallet InfraLeuna huvudsakligen en f(cid:246)rdel f(cid:246)r de offentliga myndigheterna. BvS beviljade incitamentsbetalningen som mot- prestation f(cid:246)r denna f(cid:246)rdel. Caproleuna och Linde st(cid:228)llde sin f(cid:246)rfogande och skulle (cid:246)verta BvS:s uppgift att expertis till locka nya investerare att etablera utveckla produktionsorten, sig och tillhandah(cid:229)lla infrastrukturen. Vidare skulle de st(cid:228)lla till f(cid:246)rfogande finansiella och personella resurser. Exempelvis var under hela (cid:229)ret 1995 en grupp oberoende konsulter, som engagerats av Caproleuna och Linde, sysselsatta med att defi- niera de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga investeringarna och utarbeta en kostnads- analys. Vidare skulle besparingar uppn(cid:229)s under ledning av Caproleuna och Linde, vilket gjorde deras deltagande absolut (cid:246)nskv(cid:228)rt. Av betydelse i detta sammanhang var insikten om att de var de tv(cid:229) st(cid:246)rsta investerarna i produktionsorten Leuna av att genomf(cid:246)ra och f(cid:246)ljaktligen hade omstrukturerings- och investerings(cid:229)tg(cid:228)rder, att man allts(cid:229) kunde utnyttja deras erfarenheter. Mot bakgrund av detta f(cid:246)re- erfarenhet stor (23) Se fotnot 11. slog THA p(cid:229) sin tid att de b(cid:229)da f(cid:246)retagen skulle f(cid:229) del av alla besparingar, och d(cid:229) m(cid:229)ste deras andelar (cid:229) ena sidan vara till- r(cid:228)ckligt stora f(cid:246)r att faktiskt utg(cid:246)ra ett lockande incitament, (cid:229) andra sidan m(cid:229)ste de dock (cid:228)ven vara proportionella mot den totala omfattningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna. Slutligen enades man om en Incita- begr(cid:228)nsning p(cid:229) respektive h(cid:246)gst 20 miljoner mark. mentsbetalningen (cid:228)r allts(cid:229) f(cid:246)r Caproleunas och Lindes del en resultatberoende ers(cid:228)ttning f(cid:246)r det bidrag som investerarna ger. inbegripet Kommissionen kunde dock inte inst(cid:228)mma i denna argumenta- tion. Planen f(cid:246)r InfraLeuna baserar sig p(cid:229) grundtanken att den faktiska f(cid:246)rdelen f(cid:246)r alla deltagande, investerarna och andels(cid:228)garna, uteslutande best(cid:229)r i tillhandah(cid:229)llandet av infrastrukturen och etablering av nya investerare i produktions- orten. H(cid:228)rvidlag (cid:228)r det av avg(cid:246)rande betydelse att en ers(cid:228)ttning betalas f(cid:246)r att ta i anspr(cid:229)k InfraLeunas tj(cid:228)nster, som t(cid:228)cker samtliga kostnader, inklusive utvecklingskostnaderna. Endast p(cid:229) grundval av denna princip, som Tyskland upprepade g(cid:229)nger f(cid:246)rklarat, kan kommissionen dra slutsatsen att ingen av del- (cid:228)garna f(cid:229)r n(cid:229)gon f(cid:246)rdel som (cid:228)r relevant ur st(cid:246)dsynvinkel. Beviljandet av incitamentsbetalningen skulle st(cid:229) i mots(cid:228)ttning till detta system. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta har Tyskland inte kunnat p(cid:229)visa investerarna vilka kvalitativa och kvantitativa prestationer bidragit med. F(cid:246)ljaktligen ans(cid:229)g kommissionen att investerarna inte bidragit med n(cid:229)gon motprestation, vilket inneb(cid:228)r att en ers(cid:228)ttning (cid:228)r ober(cid:228)ttigad. Tv(cid:228)rtom framst(cid:229)r det statliga bidraget som en ensidig prestation fr(cid:229)n de offentliga myndigheternas sida, vilket (cid:228)r ett v(cid:228)sentligt inslag i begreppet statligt st(cid:246)d. F(cid:246)r det andra inneb(cid:228)r incitamentsbetalningen en ekonomisk f(cid:246)rdel f(cid:246)r investerarna, som inte kan godk(cid:228)nnas som st(cid:246)d, eftersom Caproleuna och Linde, till skillnad fr(cid:229)n DOW Chemical Com- pany, inte ger n(cid:229)got n(cid:228)mnv(cid:228)rt bidrag till planen som helhet. Kommissionen drar d(cid:228)rf(cid:246)r slutsatsen att incitamentsbetalningen inte kan godk(cid:228)nnas. Slutsats av punkt 3: Bidraget p(cid:229) 700 miljoner mark f(cid:246)r investe- ringar och omstrukturering inneh(cid:229)ller inget statligt st(cid:246)d. F(cid:246)r att detta skall vara s(cid:228)kerst(cid:228)llt, m(cid:229)ste dock olika villkor och (cid:229)l(cid:228)gganden uppfyllas. 4. R(cid:246)relsemedel BvS st(cid:228)ller under omstruktureringsfasen 30 miljoner mark till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r InfraLeuna som r(cid:246)relsemedel. ˜ven anv(cid:228)nd- ningen av de beviljade r(cid:246)relsemedlen m(cid:229)ste redovisas kvartals- vis. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l skall underlag f(cid:246)retes f(cid:246)r BvS, som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r BvS att i efterhand ta del av och kontrollera utgifternas storlek och n(cid:246)dv(cid:228)ndighet. F(cid:246)r utgifter som Infra- Leuna kan t(cid:228)cka med egna int(cid:228)kter f(cid:229)r inga offentliga medel utbetalas. I princip hyser kommissionen bet(cid:228)nkligheter mot beviljande av r(cid:246)relsemedel, eftersom befriandet fr(cid:229)n kostnader kan leda till en ekonomisk f(cid:246)rdel och f(cid:246)ljaktligen till att konkurrensen inom gemenskapen snedvrids. L 260/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 Enligt kommissionens uppfattning b(cid:246)r dock utbetalningen av r(cid:246)relsemedel i InfraLeunas fall bed(cid:246)mas p(cid:229) precis samma s(cid:228)tt som de offentliga myndigheternas (cid:246)vertagande av kostnaderna f(cid:246)r investeringar och omstrukturering. Enligt detta kan man utesluta ett gynnande av InfraLeuna, eftersom f(cid:246)retaget inte f(cid:229)r anv(cid:228)nda medlen till sin egen f(cid:246)rdel, utan m(cid:229)ste anv(cid:228)nda dem f(cid:246)r det syfte och den verksamhet som anges i bolagsavtalet. Slutanv(cid:228)ndarna kan inte gynnas, eftersom de kostnader som betalas med de utbetalda r(cid:246)relsemedlen skall tas med i priskal- kylerna, vilket inneb(cid:228)r att priserna inte kan s(cid:228)nkas. Inte heller InfraLeunas gynnas, eftersom de kontroll- bolagsm(cid:228)nnen i mekanismer som beskrivs ovan, i den form som kommissionen anser n(cid:246)dv(cid:228)ndig, (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att medlen anv(cid:228)nds till andra syften (cid:228)n det avsedda. f(cid:246)rekommande fall i Slutsats: Bidraget p(cid:229) 30 miljoner mark som r(cid:246)relsemedel f(cid:246)r InfraLeuna inneh(cid:229)ller inget statligt st(cid:246)d. 5. F(cid:246)rlustutj(cid:228)mningen fritt f(cid:246)rfogbara medel InfraLeuna har en komplicerad struktur, som vilar p(cid:229) j(cid:228)mvikt mellan de olika intressena och uteslutning av f(cid:246)rdelar f(cid:246)r och diskrimineringar av enskilda del(cid:228)gare. Kommissionen v(cid:228)lkom- nar planen och bed(cid:246)mer att den i grunden (cid:228)r positiv. Trots det v(cid:228)lbalanserade kontrollsystemet kvarst(cid:229)r dock en risk, som best(cid:229)r i att f(cid:246)r f(cid:246)rlustutj(cid:228)mning kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att subventionera priserna. En avslutande positiv bed(cid:246)mning av planen kan d(cid:228)rf(cid:246)r enligt kommissionens upp- fattning endast g(cid:246)ras om en prissubventionering definitivt ute- sluts genom f(cid:246)rbud mot f(cid:246)rlustutj(cid:228)mning. Ur kommissionens synvinkel (cid:228)r det inte heller n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:246)verta f(cid:246)rlusten. Tyskland har f(cid:246)rklarat att en f(cid:246)rlustutj(cid:228)mning fr(cid:228)mst avtalades f(cid:246)r att f(cid:246)r s(cid:228)kerhets skull kompensera olika enskilda risker, vars omfattning och sannolikhet inte kunde f(cid:246)rutses d(cid:229) avtalet undertecknades. En s(cid:229)dan (cid:148)f(cid:246)rebyggande(cid:148) s(cid:228)kerhets(cid:229)tg(cid:228)rd kan kommissionen inte godta, och tillg(cid:228)ngliga uppgifter visar att riskerna inte f(cid:246)rverkligats. Slutsats: Kommissionen drar d(cid:228)rf(cid:246)r slutsatsen att f(cid:246)rlustutj(cid:228)m- ningen inte kan godk(cid:228)nnas. Om en s(cid:229)dan blir n(cid:246)dv(cid:228)ndig, m(cid:229)ste den anm(cid:228)las enskilt till och godk(cid:228)nnas av kommissio- nen. 6. Tredje parts s(cid:228)rskilda intressen Kommissionen konstaterar att de bet(cid:228)nkligheter som framf(cid:246)rts av tredje part (cid:228)r ogrundade. Den (cid:246)verv(cid:228)gande delen av (cid:229)tg(cid:228)r- derna inneh(cid:229)ller inget st(cid:246)d; ett indirekt gynnande av enskilda f(cid:246)retag, allts(cid:229) m(cid:246)jligheten att s(cid:228)nka produktionskostnaderna och f(cid:246)rb(cid:228)ttra konkurrenskraften, kan uteslutas. F(cid:246)ljaktligen beh(cid:246)vs ingen kapacitetsminskning enligt gemenskapens ram- best(cid:228)mmelser f(cid:246)r syntetfiberindustrin. Dessutom g(cid:228)ller de erbjudna tj(cid:228)nsterna till st(cid:246)rsta delen regio- nalt begr(cid:228)nsade infrastrukturtj(cid:228)nster. B(cid:229)de missbruk av de utbetalda medlen och (cid:228)ven f(cid:246)r h(cid:246)gst anslagna enskilda kost- nadsfaktorer (cid:228)r uteslutna p(cid:229) grund av det l(cid:229)ngtg(cid:229)ende kontroll- systemet. InfraLeunas koncept att g(cid:246)ra reklam f(cid:246)r produktions- orten med f(cid:246)retag som finns p(cid:229) plats och att n(cid:228)mna dessa f(cid:246)retag vid namn i annonserna (cid:228)r ur kommissionens synvinkel inte klanderv(cid:228)rt f(cid:246)rutsatt att dessa f(cid:246)retag b(cid:228)r en rimlig andel av kostnaderna. Eftersom kostnaderna delas lika mellan Infra- Leuna och respektive f(cid:246)retag (cid:228)r denna f(cid:246)ruts(cid:228)ttning uppfylld. Kommissionen har vidare kunnat undanr(cid:246)ja farh(cid:229)gorna f(cid:246)r att konkurrenter till Caproleuna och Linde skulle f(cid:246)rhindras att etablera sig i regionen. I de nya delstaterna och s(cid:228)rskilt i delsta- ten Sachsen-Anhalt finns ett (cid:246)verskott p(cid:229) industrimark, som varje f(cid:246)retag kan f(cid:246)rv(cid:228)rva n(cid:228)r som helst, vilket inneb(cid:228)r att kon- kurrenter kan etablera sig d(cid:228)r p(cid:229) samma villkor som Capro- leuna och Linde. Betr(cid:228)ffande etableringen speciellt i Leuna och ett eventuellt del(cid:228)garskap i InfraLeuna, konstaterar kommissionen att privati- seringsavtalet inneh(cid:229)ller ett skydd mot konkurrens: Enligt § 6. 2 i privatiseringsavtalet har bolagsm(cid:228)nnen vetor(cid:228)tt om BvS tar i bruk sin optionsr(cid:228)tt att avyttra etableringstomter till direkta konkurrenter till InfraLeuna eller de andra bolagsm(cid:228)nnen. I § 3. 4 i privatiseringsavtalet anges att en direkt konkurrent till en bolagsman endast kan f(cid:246)rv(cid:228)rva andelar InfraLeuna med uttryckligt godk(cid:228)nnande av alla bolagsm(cid:228)n. Detta (cid:228)r av bety- delse med tanke p(cid:229) BvS:s s(cid:228)ljoption (§ 3. 5 i privatiseringsavta- let), som f(cid:246)rpliktar Caproleuna och Linde AG att avyttra 1 % av sina respektive andelar till en investerare som utsetts av BvS. i Betr(cid:228)ffande detta konstaterar kommissionen att en generell f(cid:246)r- beh(cid:229)llsklausul vid intagande av nya del(cid:228)gare i ett aktiebolag (GmbH) (cid:228)r bolagsr(cid:228)ttsligt vanligt, och att d(cid:228)rut(cid:246)ver alla andelar f(cid:246)rutom 4 % redan (cid:228)r avsedda f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning, s(cid:229) att konkur- rensskyddet i § 3. 4 i privatiseringsavtalet knappast l(cid:228)ngre (cid:228)r relevant. P(cid:229) grund av att den (cid:228)r s(cid:229) vanligt f(cid:246)rekommande ger best(cid:228)mmelsen enligt kommissionens uppfattning inte anledning till inv(cid:228)ndningar. Annorlunda f(cid:246)rh(cid:229)ller det sig dock enligt kommissionens upp- fattning med vetor(cid:228)tten enligt § 6. 2 i privatiseringsavtalet. Ett generellt f(cid:246)rbud mot konkurrenter, som denna best(cid:228)mmelse tycks m(cid:246)jligg(cid:246)ra, kan inte ber(cid:228)ttigas. Med tanke p(cid:229) balansen mellan de deltagande intressena och principen om icke-diskri- minering, som InfraLeuna f(cid:246)rbundit sig till, skulle ett s(cid:229)dant generellt f(cid:246)rbud tv(cid:228)rtom vara of(cid:246)renligt med grundtanken bakom f(cid:246)retaget. 7. Slutsats Kommissionen bed(cid:246)mer den plan som ligger till grund f(cid:246)r InfraLeuna i sin helhet som positiv. Privatiseringen av den kemiska produktionsortenst(cid:228)llde de offentliga myndigheterna 6. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/17 inf(cid:246)r en sv(cid:229)r uppgift. ¯ ena sidan m(cid:229)ste man ta h(cid:228)nsyn till de r(cid:229)dande f(cid:246)rh(cid:229)llandena i produktionsorten, (cid:229) andra sidan g(cid:228)llde det att samtidigt h(cid:229)lla j(cid:228)mna steg med utvecklingen, att till- godose de etablerade f(cid:246)retagens behov och att uppfylla de f(cid:246)r- pliktelser som de offentliga myndigheterna (cid:246)vertagit i samband med privatiseringen. Efter att THA/BvS i flera (cid:229)r f(cid:246)rg(cid:228)ves f(cid:246)r- s(cid:246)kt finna en privat investerare f(cid:246)r infrastrukturen, (cid:228)r den plan som utvecklats den b(cid:228)sta l(cid:246)sningen ur kommissionens synvin- kel. H(cid:228)rigenom kan de offentliga myndigheterna uppfylla sitt ansvar f(cid:246)r privatiseringen av f(cid:246)retagen i de nya delstaterna och slutf(cid:246)ra denna uppgift. Unders(cid:246)kningarna har visat att de planerade (cid:229)tg(cid:228)rderna inte gynnar n(cid:229)gon av del(cid:228)garna, f(cid:246)rutsatt att de villkor som kom- missionen (cid:229)lagt blir uppfyllda. ¯tg(cid:228)rderna g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r InfraLeuna att (cid:246)verleva, och under tiden efter det att omstruk- tureringen avslutats kommer f(cid:246)retaget att ha ett balanserat kas- safl(cid:246)de, vilket finansieringen av InfraLeuna kan anses vara s(cid:228)kerst(cid:228)lld p(cid:229) l(cid:229)ng sikt. inneb(cid:228)r att Kommissionen konstaterar vidare att det b(cid:246)r vara m(cid:246)jligt att klara av den h(cid:246)jning av kostnaderna f(cid:246)r investerings- och omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder som beh(cid:246)vs. Om det skulle visa sig att det kr(cid:228)vs kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder, eller om kostnaderna f(cid:246)r investerings- och omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder skulle stiga p(cid:229) grund av externa faktorer, kan h(cid:246)gst 100 miljoner mark av det f(cid:246)r uppr(cid:246)jnings(cid:229)tg(cid:228)rder anv(cid:228)ndas f(cid:246)r belopp som (cid:228)r avsett investeringar eller omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder. Omdirigeringen av medlen f(cid:229)r dock endast ske med BvS:s godk(cid:228)nnande, som skall kontrollera att (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och (cid:228)ndam(cid:229)ls- enliga. Ytterligare omf(cid:246)rdelningar mellan olika budgetposter f(cid:229)r inte g(cid:246)ras. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 F(cid:246)ljande finansiella bidrag som Tyskland beviljat InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH (nedan kallat InfraLeuna) inne- h(cid:229)ller inget statligt st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget: Bidrag till investeringar och omstruk- turering p(cid:229) h(cid:246)gst Bidrag till uppr(cid:246)jning p(cid:229) h(cid:246)gst R(cid:246)relsemedel p(cid:229) h(cid:246)gst 700 miljoner mark 288 miljoner mark gemensamma marknaden. Det resterande beloppet inneh(cid:229)ller inget statligt st(cid:246)d. Artikel 3 Tyskland skall se till att alla de tj(cid:228)nster som InfraLeuna st(cid:228)ller f(cid:246)rfogande och erbjuder skall tillhandah(cid:229)llas mot rimlig till ers(cid:228)ttning p(cid:229) icke-diskriminerande grund och utan undantag till alla f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade i produktionsorten. Artikel 4 Tyskland skall se till att privatiseringsavtalet mellan InfraLeuna, Linde AG, Caproleuna GmbH och Bundesanstalt f(cid:252)r vereini- gungsbedingte Sonderaufgaben samt InfraLeunas bolagsavtal (cid:228)ndras enligt f(cid:246)ljande: 1) Privatiseringsavtalet och s(cid:228)rskilt § 12 i detta skall (cid:228)ndras s(cid:229) att Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderauf- p(cid:229) gaben 50 miljoner mark. f(cid:246)rlustutj(cid:228)mningen (cid:246)verta inte kan 2) Privatiseringsavtalet och s(cid:228)rskilt § 3 i detta skall (cid:228)ndras s(cid:229) att Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderaufga- ben under den tid omstruktureringen p(cid:229)g(cid:229)r (till den 31 december 2000) beh(cid:229)ller minst 1 % av (cid:228)garandelarna i InfraLeuna. 3) Privatiseringsavtalet skall dessutom (cid:228)ndras s(cid:229) att ingen av bolagsm(cid:228)nnen under den tid omstruktureringen p(cid:229)g(cid:229)r och 15 (cid:229)r d(cid:228)refter f(cid:229)r (cid:228)ga mer (cid:228)n 24,5 % av andelarna. Tyskland skall verka f(cid:246)r att Caproleunas och Linde AG:s (cid:228)garandelar minskas till 24,5 % vardera. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l skall till(cid:228)gget i § 3. 5 andra meningen, (cid:148)[(cid:133)] nach Ablauf der Restruktureringsphase (cid:148)[(cid:133)], utg(cid:229) f(cid:246)r att BvS n(cid:228)r som helst skall kunna utnyttja sin s(cid:228)ljoption. § 3. 3 f(cid:246)rsta meningen skall (cid:228)ndras s(cid:229) att ingen k(cid:246)pare kan (cid:246)verta mer (cid:228)n 24,5 % av InfraLeunas grundkapital. 30 miljoner mark 4) Goodwill-klausulen i § 11. 3 i privatiseringsavtalet skall utg(cid:229). Totalt 1 018 miljoner mark Artikel 2 En icke kvantifierbar del av kostnaderna f(cid:246)r undanr(cid:246)jande av milj(cid:246)skador p(cid:229) totalt 150 miljoner mark (cid:228)r statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget, som dock (cid:228)r f(cid:246)renligt med den 5) Privatiseringsavtalet och s(cid:228)rskilt § 11. 3 b i detta skall (cid:228)nd- ras s(cid:229) att InfraLeuna f(cid:246)r investeringar och omstrukture- ring f(cid:229)r anv(cid:228)nda h(cid:246)gst 100 miljoner mark av det belopp f(cid:246)rfogande f(cid:246)r uppr(cid:246)jnings(cid:229)tg(cid:228)rder som BvS st(cid:228)llt endast om det visar sig n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att genomf(cid:246)ra ytterli- gare investerings- och omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder, eller om kostnaderna f(cid:246)r investerings- och omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)r- der stiger p(cid:229) grund av externa faktorer. Medlen f(cid:229)r dock endast omdirigeras med BvS:s godk(cid:228)nnande. BvS skall till L 260/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 1999 under medverkan av en oberoende expert kontrollera att (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga. Ytterligare omf(cid:246)rdelningar f(cid:229)r inte g(cid:246)ras. 2. Tyskland skall till kommissionen anm(cid:228)la alla avvikelser fr(cid:229)n det (cid:228)ndrade avtalet och alla beviljanden av skattem(cid:228)ssiga eller andra f(cid:246)rdelar enligt artikel 93. 3 i EG-f(cid:246)rdraget. 6) § 14. 4 tredje stycket i privatiseringsavtalet skall utg(cid:229). Artikel 7 7) I § 6. 2 andra meningen i privatiseringsavtalet skall orden (cid:148)oder die an direkte Wettbewerber der InfraLeuna(cid:148) utg(cid:229). 8) § 15. 2 i privatiseringsavtalet skall (cid:228)ndras s(cid:229) att InfraLeu- nas skyldighet att f(cid:246)rvalta infrastrukturen kvarst(cid:229)r under minst 15 (cid:229)r efter det att omstruktureringen avslutats (31 december 2000). 9) § 11 i privatiseringsavtalet skall kompletteras s(cid:229) att § 6. 5 a i InfraLeunas bolagsavtal endast kan (cid:228)ndras, komplette- ras eller strykas genom enh(cid:228)lligt beslut. Vidare skall orden (cid:148)soweit der Gesamtwert des Vertrages DM 1 Mio. p. a. oder DM 5 Mio. (cid:252)ber dessen Laufzeit (cid:252)bersteigt(cid:148) i § 6. 5 a i InfraLeunas bolagsavtal utg(cid:229). 10) InfraLeunas bolagsavtal skall (cid:228)ndras s(cid:229) att varken Infra- Leunas skyldighet att till(cid:228)mpa principen om l(cid:229)g vinst, f(cid:246)r- budet mot diskriminering (§ 3) eller f(cid:246)rbudet mot utdel- ningar (§ 13. 4) kan (cid:228)ndras under minst 15 (cid:229)r efter det att omstruktureringen avslutats. 1. Tyskland skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna halv(cid:229)rsrap- porter om de framsteg som uppn(cid:229)tts i omstruktureringen och om utbetalda medel, som beviljats under de olika posterna i privatiseringsavtalet, f(cid:246)r att kommissionen skall kunna kontrol- lera att det f(cid:246)religgande beslutet efterlevs. Rapporterna skall (cid:246)verl(cid:228)mnas under det f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret efter rapportperioden. 2. Tyskland skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna de underlag som anges i § 10. 3 och § 11. 3 i privatiseringsavtalet, de under- lag som anges i § 14. 3 och kvartalsvisa investeringsrapporter, som dessf(cid:246)rinnan skall bed(cid:246)mas av en oberoende expert med avseende p(cid:229) kostnaderna och (cid:229)tg(cid:228)rdernas n(cid:246)dv(cid:228)ndighet. ˜ven den slutavr(cid:228)kning som n(cid:228)mns i § 14. 4 skall (cid:246)verl(cid:228)mnas till kommissionen. Artikel 8 Tyskland skall avst(cid:229) fr(cid:229)n alla ytterligare utbetalningar av medel till InfraLeuna f(cid:246)r att underst(cid:246)dja den omstruktureringsplan, som detta beslut g(cid:228)ller. Artikel 5 Artikel 9 Tyskland skall se till att de som k(cid:246)per andelar i InfraLeuna betalar marknadsm(cid:228)ssiga priser. Andelarnas marknadsv(cid:228)rde skall fastst(cid:228)llas av en oberoende sakkunnig. Utl(cid:229)tandet om marknadsv(cid:228)rdet skall grunda sig p(cid:229) v(cid:228)rdet av avkastningen under en period av 15 (cid:229)r efter det att omstruktureringen avslu- tats samt de icke utbetalda vinsterna. Om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt skall privatiseringsavtalet och InfraLeunas bolagsavtal (cid:228)ndras. Om det dessutom skulle visa sig att marknadsv(cid:228)rdet (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n det nominella v(cid:228)rdet av andelarna, skall Tyskland verka f(cid:246)r att Caproleuna och Linde AG betalar ett belopp som motsvarar v(cid:228)rdeskillnaden till BvS. Tyskland skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n dagen f(cid:246)r delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta beslut. Artikel 10 Detta beslut riktar sig till F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland. Artikel 6 Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 25 november 1998. 1. Tyskland skall inom en m(cid:229)nad fr(cid:229)n den dag d(cid:229) avtalet (cid:228)ndrats till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna en kopia av det (cid:228)ndrade avtalet. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen