title: 98/715/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteen A selventämisestä hintojen ja volyymien mittausta koskevien periaatteiden osalta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3685) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
European accounting system
national accounts

text: 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/33 KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998, ja aluetilinpitoj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) Euroopan kansantalouden tilinpito- annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteen A selvent(cid:132)misest(cid:132) hintojen ja volyymien mittausta koskevien periaatteiden osalta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3685) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/715/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitoj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 448/98 (2) sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) (1) (2) (3) liiallisia alij(cid:132)(cid:132)mi(cid:132) koskevan menettelyn t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n- selkeytt(cid:132)misest(cid:132) ja panon nopeuttamisesta 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta annetun neuvoston 1997 asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan (3) ja vakaus- ja kasvusopimusta koskevan Euroopan neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselman (Amsterdam, 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997) (4) mukaisesti sek(cid:132) yleisesti monenkeskisen valvonnan vuoksi on tarpeen parantaa j(cid:132)senvalti- oiden reaalisen bruttokansantuotteen muutoksia koskevien tietojen vertailukelpoisuutta, talous- ja rahaliiton toteuttaminen ja valvonta edel- ja lytt(cid:132)v(cid:132)t vertailukelpoisia, luotettavia tietoja kunkin j(cid:132)senvaltion talouden rakenteesta ja taloudellisen tilanteen kehityksest(cid:132), ajan tasalla olevia ja rahaliiton komission on osallistuttava talous- hallintoon ja sen on erityisesti tiedotettava neuvos- tolle j(cid:132)senvaltioiden talousarvioiden tilanteesta ja niiden kansallisen velan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), (1) EYVL L 310, 30. 11. 1996, s. 1 (2) EYVL L 58, 27. 2. 1998, s. 1 (3) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 6 (4) EYVL L 236, 2. 8. 1997, s. 1 (4) (5) (6) (7) (8) reaaliset, eli hinnanmuutoksiin sopeutetut talouden tilit ovat perusv(cid:132)lineit(cid:132), kun arvioidaan valtion ta- loudellista tilannetta ja talousarviota, jos tilinpidot laaditaan yksiselitteisten periaatteiden mukaisesti; t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 yhteydess(cid:132) annettuja suosituksia kiinteisiin hintoihin on syvennett(cid:132)v(cid:132) ja vahvistettava, yhdenmukaisten laskemisesta tietojen ja komission on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kansantalouden tilinpidon reaalisia aggregaatteja yhteis(cid:148)n eri alojen politiikan tarpeisiin ja erityisesti vakaus- ja kasvusopimuksen valvontaan, taloudellisen taantuman vakavuuden arvioimiseksi j(cid:132)senvaltioiden on yleens(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) viitearvona reaalisen bruttokansantuotteen vuotuista, v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 0,75 prosentin pienenemist(cid:132); viitearvon ylittyminen vakavan taloudellisen taantuman seurauksena on jos reaalinen brutto- poikkeuksellista ainoastaan, kansantuote pienenee v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 2 prosenttia, komission on toimitettava t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)sten mukaisesti kootut j(cid:132)senvaltioiden reaaliset tilinpidot k(cid:132)ytt(cid:132)jien saataville m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajoin, erityisesti taloudellisen ja rahataloudellisen l(cid:132)hentymisen tarkkailemiseksi, t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset muodostavat ensi askeleen kohti yhteis(cid:148)n tarpeisiin k(cid:132)ytett(cid:132)vien reaa- listen tilinpitojen laadinnassa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) yhteisi(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), joiden avulla j(cid:132)senvaltioista voidaan saada kesken(cid:132)(cid:132)n vertailukelpoisia ja riitt(cid:132)v(cid:132)n hyv(cid:132)laatuisia tuloksia, L 340/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 12. 98 (9) (10) (11) asetuksella (EY) N:o 2223/96 ja liiallisia alij(cid:132)(cid:132)mi(cid:132) koskevan menettelyn p(cid:148)yt(cid:132)kirjan soveltamisesta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 3605/93 s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n tilastolli- sesta k(cid:132)sittelyst(cid:132) ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajoista komissiolle annet- tavissa ilmoituksissa, jotka koskevat yhteis(cid:148)n tarpei- siin k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)n reaalisen tilinpidon tuloksia (1), kyseisen tilinpidon suuren merkityksen ja yksityis- j(cid:132)senvaltioiden tilastoalalla kohtaisuuden sek(cid:132) vallitsevan tilanteen vuoksi n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa varten on poikkeuksellisesti ja tilap(cid:132)isesti my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) lis(cid:132)aikaa niille j(cid:132)senval- tioille, jotka eiv(cid:132)t objektiivisesti tarkasteltuna pysty noudattamaan t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) annettuja s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ksi(cid:132), kun asetus (EY) N:o 2223/96 pannaan t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n, ja indeksin laskentakaavan valinnan ja indeksin tason, perusvuoden valinnan osalta. 3 artikla Menetelm(cid:132)luokitus tuotteittain T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteen 1 osassa II ja III annetaan tuote- kohtainen menetelm(cid:132)luokitus, jossa menetelm(cid:132)t jaetaan tietynlaisiin tuotteisiin parhaiten soveltuviin menetelmiin, vaihtoehtoisiin menetelmiin, jos ensisijainen menetelm(cid:132) ei sovellu, sek(cid:132) menetelmiin, joita ei voida soveltaa siit(cid:132) alkaen, kun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 mukaisesti toimitetaan ensimm(cid:132)isen kerran tietoja Eurostatille. joita voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132), asetuksessa toimenpiteet ovat s(cid:132)(cid:132)detyt t(cid:132)ss(cid:132) neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun Euroopan yhteis(cid:148)n tilasto-ohjelmakomi- tean ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 91/115/ETY (3) perustetun raha-, ja maksutasetilastokomitean lausunnon rahoitus- mukaisia, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Tavoite T(cid:132)ll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) pyrit(cid:132)(cid:132)n selvent(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteeseen A lukuun 10 sis(cid:132)ltyvi(cid:132) hintojen ja volyymien mittausperiaatteita, koska hinta- ja volyymimit- taimia on edelleen tarpeen yhdenmukaistaa. T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaisia selvennyksi(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n Euro- statille toimitettavissa tiedoissa siit(cid:132) alkaen, kun tietoja toimitetaan asetuksen (EY) N:o 2223/96 mukaisesti ensimm(cid:132)isen kerran, ja selvennyksi(cid:132) sovelletaan v(cid:132)hin- t(cid:132)(cid:132)nkin vuotta 1995 ja sen j(cid:132)lkeisi(cid:132) vuosia koskeviin tie- toihin. 2 artikla Selvennykset hintojen ja volyymien yleisiin mittaus- periaatteisiin Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteen A luvussa 10 annettujen, hintojen ja volyymien mittausta koskevien yleisten periaatteiden selvennyksi(cid:132) annetaan t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteen 1 osassa I, erityisesti perusaggregaatti- (1) EYVL L 332, 31. 12. 1993, s. 7 (2) EYVL L 181, 28. 6. 1989, s. 47 (3) EYVL L 59, 6. 3. 1991, s. 19 4 artikla Tutkimusohjelma Niiden tuotteiden osalta, joita koskevaa 3 artiklassa tarkoi- tettua menetelm(cid:132)luokitusta ei ole t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liit- teess(cid:132) 1, luokitus m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n tilasto-ohjelmakomitean tekem(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen j(cid:132)lkeen ottaen huomioon vuoden 2000 loppuun menness(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen saatavan tutkimusoh- jelman tulokset. 5 artikla Siirtym(cid:132)kaudet Edell(cid:132) 2 artiklassa selvitettyjen periaatteiden soveltamista varten s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteess(cid:132) 2 kutakin j(cid:132)senvaltiota koskevasta siirtym(cid:132)kaudesta. J(cid:132)senvaltiot voivat lis(cid:132)ksi pyyt(cid:132)(cid:132) siirtym(cid:132)kautta 3 artik- lassa tarkoitettujen menetelmien soveltamista varten; t(cid:132)st(cid:132) siirtym(cid:132)kaudesta tehd(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s vuoden 1998 loppuun menness(cid:132). Jos j(cid:132)senvaltiolle on my(cid:148)nnetty siirtym(cid:132)kausi ja se esitt(cid:132)(cid:132) tietyn vuoden osalta tietoja, joiden mukaan k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) laskettu olevien kansallisten menetelmien mukaisesti reaalinen BKT on pienentynyt, j(cid:132)senvaltion on mahdolli- simman suuressa m(cid:132)(cid:132)rin avustettava Eurostatia, jotta Eurostat voisi arvioida, miss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin mahdollinen poik- keama t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaisista periaatteista vaikuttaa tulokseen. 6 artikla Luettelo J(cid:132)senvaltiot toimittavat Eurostatille vuoden 2002 loppuun menness(cid:132) t(cid:132)ydellisen luettelon menetelmist(cid:132) ja perustilas- toista, joita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n reaalisen BKT:n ja sen osatekij(cid:148)iden mittaamiseen. Luetteloon sis(cid:132)ltyv(cid:132)t v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)nkin tilinp(cid:132)(cid:132)- t(cid:148)kseen k(cid:132)ytetyt menetelm(cid:132)t. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/35 7 artikla Vastaanottajamaat T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu kaikille j(cid:132)senvaltioille. Tehty Brysseliss(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998. Komission puolesta Yves-Thibault DE SILGUY Komission j(cid:132)sen L 340/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 12. 98 LIITE I OSA I HINTOJEN JA VOLYYMIEN MITTAUSTA KOSKEVAT YLEISET PERIAATTEET I. 1 Johdanto Kiinte(cid:132)hintaiset estimaatit eroavat tietyilt(cid:132) peruspiirteilt(cid:132)(cid:132)n k(cid:132)yp(cid:132)hintaisista estimaateista. Yksinkertaistaen voidaan sanoa, ett(cid:132) k(cid:132)yp(cid:132)hintainen tilinpito on tietyn tilinpitokehikon puitteissa tehty aggregaatti todellisuu- dessa tapahtuneista taloustoimista, joista on olemassa tositteita. Kiinte(cid:132)hintainen tilinpito sit(cid:132) vastoin kuvaa tietyn vuoden taloudellista tilannetta toisen vuoden hintoihin arvotettuna. Todellisuudessa kyseisen vuoden taloustoimet eiv(cid:132)t olisi toteutuneet samanlaisina toisen vuoden hinnoilla. Taloustoimien arvot on jaettava hinta- ja volyymikomponenttiin. Periaatteessa hintakomponenttiin sis(cid:132)ltyv(cid:132)t ainoastaan hinnanmuutoksista johtuvat muutokset, ja muut muutokset sis(cid:132)llytet(cid:132)(cid:132)n volyymikomponenttiin (EKT 95, 10. 01). Monien tuotteiden osalta on kuitenkin ep(cid:132)selv(cid:132)(cid:132), miten t(cid:132)m(cid:132) jaottelu pit(cid:132)isi k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) tehd(cid:132) (EKT 95, 10. 06). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi hintojen ja volyymien mittausta varten on laadittu joukko s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), joiden avulla saatavat tulokset ovat l(cid:132)hell(cid:132) teorian ihannetapauksen mukaista hintojen ja volyymien jakoa ja joita voidaan soveltaa vertailukelpoisesti kaikissa j(cid:132)senvaltioissa. T(cid:132)ss(cid:132) osassa I esitet(cid:132)(cid:132)n kehikon yleiset periaatteet, osassa II k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n tarkemmin estimointimenetelmi(cid:132) ja osassa III tuotantoon ja kulutukseen perustuvia l(cid:132)hestymistapoja. T(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) annetut periaatteet koskevat vuositietoja. Suuntaa-antavana periaatteena on luonnollisesti se, ett(cid:132) nelj(cid:132)nnesvuositilinpidon pit(cid:132)isi olla yhdenmukainen vuositilipidon kanssa, jolloin nelj(cid:132)nnesvuositilinpito tarjoaa mahdollisimman tarkan ennusteen lopullisista tuloksista. Kiinte(cid:132)hintaiseen nelj(cid:132)nnesvuositilinpitoon liittyvi(cid:132) erityiskysymyksi(cid:132) k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n l(cid:132)hiaikoina ilmestyv(cid:132)ss(cid:132) nelj(cid:132)nnesvuositilinpidon k(cid:132)sikirjassa. EKT 95:n luvussa 10 ilmaistaan selke(cid:132)sti, ett(cid:132) kiinte(cid:132)hintaisissa laskelmissa parhaimpana pidet(cid:132)(cid:132)n yhdenmu- kaista l(cid:132)hestymistapaa (EKT 95, 10. 04 ja 10. 08). Tilinpitoon perustuvassa l(cid:132)hestymistavassa kiinte(cid:132)hintaisen BKT:n tuotanto- ja kulutusosuus voidaan tasapainottaa yksityiskohtaisella tuotetasolla k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tarjontaa ja k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) osoittavia taulukoita. Samoin indeksien johdonmukaisuus voidaan turvata k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) yksityiskohtaisia tarjonta- ja k(cid:132)ytt(cid:148)taulukoita. My(cid:148)s eri l(cid:132)hteisiin perustuvia deflaattoreja, esimerkiksi erikseen laadittuja kulut- taja- ja tuottajahintaindeksej(cid:132), voidaan vertailla ja niihin voidaan tehd(cid:132) tarkistuksia. Tarjonta- ja k(cid:132)ytt(cid:148)taulu- koihin perustuvassa j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) voidaan yhdist(cid:132)(cid:132) kummankin (sek(cid:132) tuotantoon ett(cid:132) kulutukseen perustuvan) l(cid:132)hestymistavan edut sek(cid:132) k(cid:132)yp(cid:132)- ett(cid:132) kiinte(cid:132)hintaisia suureita laskettaessa. EKT 95:ss(cid:132) (10. 12–10. 23) m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n, mit(cid:132) hinta- ja volyymikomponenttiin sis(cid:132)ltyy. Volyymikomponenttiin pit(cid:132)isi kuulua tuotteiden laadussa tapahtuneiden muutosten vaikutus. T(cid:132)st(cid:132) seuraa se, ett(cid:132) kansantalouden tilinpidon laskemiseen k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t hinta- ja volyymi-indikaattorit olisi korjattava laadunmuutosten osalta. Eri indikaattoreihin teht(cid:132)vien laadullisten mukautusten johdonmukaisuutta olisi valvottava tarkoin. Jos saman tuotteen erilaisissa hintaindekseiss(cid:132) on suuria eroja, ne saattavat olla seurausta laadulliseen mukauttamiseen k(cid:132)ytett(cid:132)vist(cid:132) erilaisista menettelyist(cid:132). Jotta rakenteelliset muutokset voitaisiin ottaa huomioon, volyymi-indikaattorit olisi laskettava riitt(cid:132)v(cid:132)n yksi- tyiskohtaisella jaottelutasolla. Esimerkiksi matkustajakilometrien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) rautatieliikenteess(cid:132) olisi v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)nkin jaoteltava ensimm(cid:132)isen ja toisen luokan matkustajiin. N(cid:132)in ensimm(cid:132)isen ja toisen luokan lippujen osuuksissa tapahtuvat vaihtelut voidaan ottaa huomioon volyymikomponentissa hintakomponentin sijasta. Kuluvan vuoden arvojen deflatointi soveltuvan hintaindeksin avulla on yleens(cid:132) parempi vaihtoehto kuin perusvuoden arvoista ekstrapolointi volyymi-indeksi(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) (EKT 95, 10. 32), koska laadunmuutosten vaikutukset voidaan ottaa t(cid:132)ll(cid:148)in paremmin huomioon. Lis(cid:132)ksi hintasuhteiden varianssi on yleens(cid:132) pienempi kuin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)suhteiden varianssi, jolloin hintaindeksien otantavirhe on pienempi. Jos arvot lasketaan kertomalla hinnat m(cid:132)(cid:132)rill(cid:132), kiinte(cid:132)hintaisten lukujen laskemiseen voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) hinta- ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tietoja (EKT 95, 10. 33). T(cid:132)ll(cid:148)in on teht(cid:132)v(cid:132) eksplisiittisi(cid:132) mukautuksia laadunmuutosten varalta. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/37 T(cid:132)m(cid:132)n liitteen osan I loppuosassa tarkastellaan niit(cid:132) EKT 95:n periaatteita, jotka kaipaavat lis(cid:132)selvennyksi(cid:132). I. 2 Perusaggregaattitaso Hintojen ja volyymien mittauksessa on l(cid:132)hdett(cid:132)v(cid:132) liikkeelle taloustoimien eri luokkiin kuuluvien tuotteiden yksityiskohtaisesta jaottelusta. Jokaiselle tiettyyn taloustoimiluokkaan kuuluvalle tuotteelle olisi saatava hintaindeksi, jolla k(cid:132)yp(cid:132)hintainen arvo voidaan deflatoida, tai volyymi-indikaattori, jonka avulla perusvuoden arvo voidaan ekstrapoloida. Ihannetapauksessa kukin tuote voidaan erottaa omaksi kokonaisuudekseen ja kyseisen tuotteen puhtaat hinta- ja volyymimuutokset voidaan estimoida. K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n tilastoty(cid:148)ss(cid:132) tuotteita on kuitenkin aggregoitava, jolloin eri tuotteiden hinta- ja volyymimuutokset on painotettava yhteen. Tilastol(cid:132)hteiss(cid:132), joista hintaindeksit ja volyymi-indikaattorit johdetaan, voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) erilaisia painorakenteen m(cid:132)(cid:132)ritysmenetelmi(cid:132) (erilaisia kaavoja tai perusvuosia). Kansantalouden tilinpidossa on kaikkiin muuttujiin kuitenkin k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) yht(cid:132) yhdenmukaista painojen m(cid:132)(cid:132)ritysmenetelm(cid:132)(cid:132) (jota k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132)). Jos kansantalouden tilinpidossa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n indeksej(cid:132), joiden painorakenne on erilainen kuin kansantalouden tilinpidon painorakenne, tehd(cid:132)(cid:132)n implisiittisesti oletus, jonka mukaan kyseiset indeksit ovat perusindeksej(cid:132), jolloin niiden painorakenteen m(cid:132)(cid:132)ritystavalla ei ole merkityst(cid:132). T(cid:132)ll(cid:148)in esimerkiksi kiinte(cid:132)pai- noisen Laspeyres’n indeksin voidaan olettaa vastaavan Paaschen indeksi(cid:132) tai edellisen vuoden painoihin perustuvaa Laspeyres’n indeksi(cid:132). T(cid:132)llainen implisiittinen oletus, jonka mukaan indeksit ovat perusindeksej(cid:132), on selv(cid:132)stikin parhaiten oikeutettu silloin, kun sit(cid:132) sovelletaan hyvin yksityiskohtaisella tasolla. Mit(cid:132) yksityiskohtaisempi tuotejaottelu siis on, sit(cid:132) tarkempia voidaan tulosten olettaa olevan. Yksityiskohtai- sella tasolla tuotteiden voidaan olettaa olevan homogeenisempi(cid:132), jolloin saatavat indeksit ovat l(cid:132)hemp(cid:132)n(cid:132) perusindeksej(cid:132) ja yksityiskohtaisia painorakenteita. Sit(cid:132) aggregaattitasoa, jolla kansantalouden tilinpitoon sovelletaan otetusta, jonka mukaan indeksit ovat perusin- jotka on erotettu deksej(cid:132), kutsutaan t(cid:132)ss(cid:132) tekstiss(cid:132) perusaggregaattitasoksi. Se kattaa usein ne tuotteet, tasapainottamiseen k(cid:132)ytetyiss(cid:132) tarjonta- ja k(cid:132)ytt(cid:148)taulukoissa. J(cid:132)senvaltioiden on pyritt(cid:132)v(cid:132) laatimaan yksityiskohtaisia tuotejaotteluja deflatointitarkoituksiin. Perusaggregaat- titason olisi sek(cid:132) tuotoksen ett(cid:132) kaikkien k(cid:132)ytt(cid:148)luokkien (v(cid:132)lituote- ja loppuk(cid:132)ytt(cid:148)) osalta oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) yksityiskohtainen kuin EKT 95:n P60-taso, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n Eurostatille toimitettavissa tarjonta- ja k(cid:132)ytt(cid:148)taulu- koissa. T(cid:132)m(cid:132)n liitteen osassa II (jossa k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n tuotantoon perustuvaa l(cid:132)hestymistapaa) annetaan lis(cid:132)ksi tietyille tuoteluokille jaottelun v(cid:132)himm(cid:132)istasoja, joita olisi k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) estimoitaessa deflaattoreita tai volyymi- indikaattoreita. Periaate 1: Mitattaessa hintoja ja volyymeja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n yksityiskohtaista aggregaattitasoa. T(cid:132)m(cid:132)n aggregaattitason, josta k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n nimityst(cid:132) perusaggregaattitaso, on oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) yksityiskohtainen kuin EKT 95:n P60-taso sek(cid:132) tuotoksen ett(cid:132) kaikkien (v(cid:132)lituote- ja loppu-) k(cid:132)yt(cid:148)n luokkien osalta. Jos EKT 95:st(cid:132) annetussa asetuksessa on my(cid:148)nnetty poikkeus P60-tasoisten tietojen toimittamisessa, on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) yksityiskohtaisimpia saatavilla olevia kansallisia tietoja. I. 3 Indeksin laskentakaavan valinta Kun perusaggregaattitaso on valittu, kyseisell(cid:132) tasolla saatavilla olevat hinta- ja volyymi-indeksit on painotet- tava yhteen, jotta saataisiin koko kansantalouden tilinpidon aggregaattien hinta- ja volyymimittaimet. T(cid:132)t(cid:132) varten on ensiksi valittava indeksin laskentakaava. EKT 95:ss(cid:132) (10. 62–10. 64) pidet(cid:132)(cid:132)n parhaina Fisherin hinta- ja volyymi-indeksej(cid:132), mutta my(cid:148)s Laspeyres’n volyymi-indeksi ja Paaschen hintaindeksi katsotaan k(cid:132)yviksi vaihtoehdoiksi. K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) Fisherin indeksiin liittyy useita vaikeuksia, esimerkiksi suuremmat tietovaatimukset, volyymitietojen summautumattomuus sek(cid:132) se, ett(cid:132) indeksi on vaikea selitt(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)jille. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) on parempi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) Laspeyres’n volyymi-indeksi(cid:132) ja Paaschen hintaindeksi(cid:132) pe- rusaggregaattitasolta johdettujen hinta- ja volyymimittaimien aggregointiin. L 340/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 12. 98 Periaate 2: Perusaggregaattitasolla saatavilla olevat volyymimittaimet on aggregoitava Laspeyres’n laskentakaavaa k(cid:132)ytt(cid:132)en, jotta saataisiin kansantalouden tilinpidon kaikkien aggregaattien volyymimittaimet. Perusagg- regaattitasolla saatavilla olevat hintamittaimet on aggregoitava Paaschen laskentakaavaa k(cid:132)ytt(cid:132)en, jotta saataisiin kansantalouden tilinpidon kaikkien aggregaattien hintamittaimet. EKT 95:ss(cid:132) hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n kuitenkin my(cid:148)s Fisherin indeksien k(cid:132)ytt(cid:148). Lis(cid:132)ksi on huomattava, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) periaate ei koske kansantalouden tilinpidossa k(cid:132)ytettyjen hinta- ja volyymitietojen l(cid:132)hteit(cid:132): perusaggregaattitasoa tarkempia tietoja ei tarvitse laskea t(cid:132)m(cid:132)n periaatteen mukaisesti. I. 4 Perusvuoden valinta Laspeyres’n volyymi-indeksiss(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n tietyn vuoden arvoja, joilla aggregaatin komponenteissa tapahtuneet volyymimuutokset painotetaan. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi on m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)v(cid:132) se vuosi, josta painot johdetaan. Ensin on m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)v(cid:132) termit perusvuosi ja viitevuosi. M(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)t: — perusvuosi on se vuosi, jonka k(cid:132)yp(cid:132)hintaisia arvoja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n perusaggregointitasolta johdettujen hinta- ja volyymimittainten painottamisessa — viitevuosi on se vuosi, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kiinte(cid:132)hintaisten tietojen j(cid:132)tt(cid:132)misess(cid:132) ja esitt(cid:132)misess(cid:132). Indeksipistelu- kujen sarjassa se on vuosi, jonka arvona on 100. Esimerkkin(cid:132) voidaan tarkastella seuraavaa indeksipistelukujen sarjaa: 1990 100 1991 105 1992 108 1993 112 1994 120 Oletetaan, ett(cid:132) luvut on laskettu k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vuoden 1990 painoja. Vuosi 1990 on siis perusvuosi. Se on my(cid:148)s viitevuosi, koska 1990 = 100. Viitevuosi voidaan helposti muuttaa esim. vuodeksi 1993 (jaetaan kaikki arvot 112/100:lla, jolloin saadaan 1993 = 100): 1990 1991 1992 1993 1994 100/1,12 105/1,12 108/1,12 112/1,12 120/1,12 T(cid:132)m(cid:132) ei muuta perusvuotta, koska vuosimuutokset lasketaan yh(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vuoden 1990 painoja. Sen sijaan, ett(cid:132) edell(cid:132) annetun esimerkin tavoin k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kiinte(cid:132)(cid:132) perusvuotta, voidaan my(cid:148)s kunakin vuotena k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) edellisen vuoden painoja. N(cid:132)in saataisiin esimerkiksi seuraava vuosimuutosten sarja: 1990 100 1991 105 1992 102 1993 103 1994 106 Jokaiseen n(cid:132)ist(cid:132) indekseist(cid:132) p(cid:132)tee: t–1 = 100, joten viitevuosi vastaa perusvuotta, mutta vaihtuu joka vuosi. Sarja voidaan my(cid:148)s helposti suhteuttaa yhteen viitevuoteen hintap(cid:132)ivityksen avulla. T(cid:132)ll(cid:148)in tulokseksi saadaan: 1990 100 1991 105 1992 107,1 1993 110,3 1994 116,9 (107,1=105 (cid:253) 102/100; 110,3=107,1 (cid:253) 103/100, jne. ). On t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) viitevuoden muutos ei vaikuta vuosi-indekseihin. Esimerkiss(cid:132) annetussa yksinkertaisessa sarjassa t(cid:132)m(cid:132) on selv(cid:132)(cid:132), mutta useista osamuuttujista koostuvan muuttujan kohdalla n(cid:132)in ei en(cid:132)(cid:132) ole. Jotta kunkin muuttujan vuotuinen kasvuvauhti pysyisi muuttumattomana viitevuoden vaihtuessa, kukin muuttuja pit(cid:132)isi p(cid:132)ivitt(cid:132)(cid:132) erikseen, olipa kyseess(cid:132) perusindeksi, osasumma tai BKT:n kaltainen yleisaggregaatti. T(cid:132)m(cid:132)n seurauksena kiinte(cid:132)(cid:132)n viitevuoteen perustuviin kiinte(cid:132)hintaisiin tietoihin syntyy kokonaissuureiden ja niiden yksitt(cid:132)isten osien summien v(cid:132)lisi(cid:132) poikkeamia, eli yleisesti tunnettu ”summautumattomuusongelma”. Poik- keamia ei kuitenkaan pid(cid:132) mill(cid:132)(cid:132)n tavoin pyrki(cid:132) poistamaan (EKT 95, 10. 67), koska t(cid:132)ll(cid:148)in kasvuvauhti v(cid:132)(cid:132)ristyisi. Osan lopussa oleva esimerkki selvent(cid:132)(cid:132) kysymyst(cid:132). 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/39 Perusvuoden ja viitevuoden valinta ovat periaatteessa toisistaan riippumattomia kysymyksi(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen avulla pyrit(cid:132)(cid:132)n selvent(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n hinta- ja volyymimittainten laskennassa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) periaatteita, joten ainoastaan perusvuoden valintaan liittyv(cid:132)t ongelmat tulevat kysymykseen. Hinta- ja volyymimittainten kansainv(cid:132)lisen vertailukelpoisuuden parantamiseksi kaikissa maissa olisi selv(cid:132)s- tikin k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) samaa perusvuotta. Jotta kasvuvauhdista saataisiin mahdollisimman tarkat tiedot, olisi lis(cid:132)ksi k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) viimeisint(cid:132) mahdollista perusvuotta, koska t(cid:132)m(cid:132)n vuoden painot ovat parhaiten ajan tasalla ja tuotteiden poistumisesta ja uusien tuotteiden ilmestymisest(cid:132) aiheutuvat ongelmat ovat mahdollisimman v(cid:132)h(cid:132)isi(cid:132). N(cid:132)ill(cid:132) perusteilla p(cid:132)(cid:132)dyt(cid:132)(cid:132)n menetelm(cid:132)(cid:132)n, jossa painot m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n aina edellisen vuoden tietojen perusteella. Periaate 3: Perusaggregaattitasolta johdetut volyymimittaimet aggregoidaan k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) edelliseen vuoteen perus- tuvia painoja. Jos j(cid:132)senvaltiolla on k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) siirtym(cid:132)aika periaatteen 3 osalta, se vaihtaa perusvuotta viiden vuoden v(cid:132)lein vuodesta 1995 alkaen siirtym(cid:132)kauden ajan. Esimerkki: Aggregaattien ja niiden komponenttien p(cid:132)ivitys Tarkastellaan tuotteita A ja B sek(cid:132) niiden summaa. Oletetaan, ett(cid:132) tuotteet ovat homogeenisia, jolloin niille voidaan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) hinta-ja volyymi-indeksit, jotka eiv(cid:132)t ole riippuvaisia painotusj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132). Indeksit ovat siis perusindeksej(cid:132). A:n ja B:n summan volyymi- ja hintaindeksit riippuvat kuitenkin A:n ja B:n painotustavasta. Seuraavassa esityksess(cid:132) summan volyymimuutokset T–1:n ja T:n v(cid:132)lill(cid:132) painotetaan vuoden T–1 k(cid:132)ypiin hintoihin. Koska n(cid:132)m(cid:132) ovat kaikkein parhaiten ajan tasalla olevat painot, n(cid:132)it(cid:132) kasva kuvaavia lukuja voidaan pit(cid:132)(cid:132) tarkimpina. 1990 k(cid:132)yp(cid:132) hinta voyym. muutos 90–91 hinta- suhde 91/90 hinn. muutos 90–91 A B summa 100 300 400 105,0 110,0 108,8 105 330 435 110,0 95,0 98,6 1991 k(cid:132)yp(cid:132) hinta 115,5 313,5 429,0 volyym. muutos 91–92 102,0 90,0 93,2 hinta- suhde 92/91 117,8 282,2 400,0 hinn. muutos 91–92 108,0 105,0 105,9 1992 k(cid:132)yp(cid:132) hinta 127,2 296,3 423,5 volyym. muutos 92–93 103,0 95,0 97,4 hinta- suhde 93/92 131,1 281,4 412,5 hinn. muutos 92–93 105,0 102,0 103,0 1993 k(cid:132)yp(cid:132) hinta 137,6 287,1 424,7 Oletetaan, ett(cid:132) tiedot on nyt ilmaistava kiinte(cid:132)n(cid:132) viitevuotena, esim. vuonna 1990. T(cid:132)m(cid:132) voidaan tehd(cid:132) v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) kokonaissumman kasvuvauhtia vain, jos jokainen sarja p(cid:132)ivitet(cid:132)(cid:132)n erikseen. Indeksimuodossa (1990=100) saadaan: A B summa 1990 100 100 100 1991 105,0 110,0 108,8 1992 107,1 99,0 101,4 1993 110,3 94,1 98,8 jossa 101,4=108,8 (cid:253) 93,2/100 ja 98,8=101,4 (cid:253) 97,4/100. Viitevuoden 1990 volyymein(cid:132) ilmaistuna: A B summa A+B 1990 100 300 400 400 1991 105,0 330,0 435,0 435,0 1992 107,1 297,0 405,6 404,1 1993 110,3 282,2 395,0 392,5 A:n ja B:n summa ei selv(cid:132)stik(cid:132)(cid:132)n en(cid:132)(cid:132) vastaa kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132). Kyseess(cid:132) on tunnettu ”summautumattomuuson- gelma”. Ongelmasta huolimatta vuoden 1993 ”oikea” volyymi on 395 eik(cid:132) siis 392,5, koska ainoastaan t(cid:132)m(cid:132) luku vastaa aiemmin laskettuja summan kasvuvauhteja. Lis(cid:132)ksi n(cid:132)in saatavat vuosittaiset kasvuvauhdit eiv(cid:132)t muutu viitevuotta vaihdettaessa. A:n ja B:n sek(cid:132) niiden summan v(cid:132)lisi(cid:132) poikkeamia ei pit(cid:132)isi poistaa, vaan ne olisi selitett(cid:132)v(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)jille. Poikkeamia ei voida pit(cid:132)(cid:132) osoituksena tulosten luotettavuudesta. L 340/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 12. 98 OSA II HINTOJEN JA VOLYYMIEN MITTAAMINEN TUOTANTOON PERUSTUVALLA L(cid:142)HESTY- MISTAVALLA II. 1 Menetelm(cid:132)luokitus T(cid:132)m(cid:132)n liitteen loppuosassa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n seuraavaa menetelm(cid:132)luokitusta: A-menetelm(cid:132)t: soveltuvimmat menetelm(cid:132)t B-menetelm(cid:132)t: menetelm(cid:132)t, joita voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132), jos A-menetelmi(cid:132) ei voida soveltaa C-menetelm(cid:132)t: menetelm(cid:132)t, joita ei k(cid:132)ytet(cid:132). II. 2 Markkinatuotos ja tuotos omaan loppuk(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n T(cid:132)ss(cid:132) osassa tarkastellaan markkinatuotoksen ja omaan loppuk(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tarkoitetun tuotoksen laskemista. Aluksi esitet(cid:132)(cid:132)n periaatteita, jotka koskevat erilaisia menetelmi(cid:132) kiinte(cid:132)hintaisen arvonlis(cid:132)yksen laskemiseksi. N(cid:132)ist(cid:132) periaatteista saadaan yleiset perusteet, joilla laskentamenetelm(cid:132)t voidaan luokitella A-, B- ja C-menetelmiin. Periaatteita on kuitenkin ensin sovellettava tuotekohtaisesti kaikkiin markkinatuotannon lajeihin, jotta kussakin tapauksessa sovellettavista menetelmist(cid:132) voitaisiin antaa tarkkoja ohjeita. Kaksoisindikaattoreihin ja yhteen indikaattoriin perustuvien menetelmien v(cid:132)lill(cid:132) teht(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) valinnasta voidaan antaa seuraava luokitus: A-menetelm(cid:132): EKT 95:ss(cid:132) todetaan selke(cid:132)sti (10. 28), ett(cid:132) kaksoisdeflatointi on teoreettisesti oikea menetelm(cid:132), koska k(cid:132)yp(cid:132)hintainen arvonlis(cid:132)ys estimoidaan my(cid:148)s tuotannon ja v(cid:132)lituotek(cid:132)yt(cid:148)n erotukseksi. Sama p(cid:132)tee itse asiassa kaikkiin kaksoisindikaattorimenetelmiin (esim. tuotoksen ekstrapolointiin volyymi-indikaattorilla ja v(cid:132)lituotek(cid:132)yt(cid:148)n deflatointiin). My(cid:148)s tietyt muut syyt puhuvat kaksoisindikaattorimenetelmien puolesta: — K(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t indikaattorit ovat tuotos- tai panosindikaattoreita. Yhteen indikaattoriin perustuvissa menetel- miss(cid:132) t(cid:132)llaisia indikaattoreita sovelletaan suoraan lis(cid:132)arvoon, mik(cid:132) ei ole yht(cid:132) tarkoituksenmukaista. — Kaksoisindikaattorimenetelm(cid:132)t tarjoavat riippumattoman arvion tuottavuuden muutoksista. B-menetelm(cid:132): K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) voi olla tarpeen k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) menetelmi(cid:132), jotka perustuvat yhteen indikaattoriin. Syyn(cid:132) t(cid:132)h(cid:132)n voivat olla esimerkiksi riitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)t tiedot v(cid:132)lituotek(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) tai tietojen huono luotettavuus. Kuluvan vuoden arvojen deflatointiin tai perusvuoden arvojen ekstrapolointiin k(cid:132)ytett(cid:132)vien indikaattorien tarkoituksenmukaisuutta voidaan arvioida seuraavin perustein: — indikaattorin kattavuus tuotenimikkeen osalta. Kattaako indikaattori esimerkiksi kaikki nimikkeen tuotteet vaiko vain osan niist(cid:132), kuten ainoastaan kotitalouksille myyt(cid:132)v(cid:132)t tuotteet? — indikaattorin arvottamisperuste. Markkinatuotosta varten pit(cid:132)isi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) perushintoja, eik(cid:132) esimerkiksi ostajan hintoja tai panosten kustannuksia. — indikaattorissa pit(cid:132)isi ottaa huomioon laadunmuutokset, jotka olisi kirjattava volyymiestimaatteihin. — indikaattorin ja kansantalouden tilinpidossa k(cid:132)ytett(cid:132)vien k(cid:132)sitteiden v(cid:132)linen k(cid:132)sitteellinen johdonmukai- suus. N(cid:132)m(cid:132) perusteet johtavat seuraaviin p(cid:132)(cid:132)telmiin indikaattoreiden tarkoituksenmukaisuudesta, mutta kuten edell(cid:132) todettiin, yleisi(cid:132) p(cid:132)(cid:132)telmi(cid:132) on t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen ensin sovellettava tuotekohtaisesti kaikkiin markkinatuo- tannon lajeihin, jotta kussakin tapauksessa sovellettavista menetelmist(cid:132) voitaisiin antaa tarkkoja ohjeita. Seuraavat perusteet A-, B- ja C-menetelmien erottelua varten ovat absoluuttisia, eiv(cid:132)tk(cid:132) ne siis riipu tietojen saatavuudesta. K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) saattaa olla, ett(cid:132) A-menetelm(cid:132)t eiv(cid:132)t ole mahdollisia, jolloin on pyritt(cid:132)v(cid:132) noudatta- maan B-menetelmi(cid:132). A-menetelm(cid:132): Tuotokseen perustuvassa l(cid:132)hestymistavassa soveltuvien tuotannon hintaindeksien k(cid:132)ytt(cid:132)minen on periaatteessa A-menetelm(cid:132). T(cid:132)llaisia indeksej(cid:132) kutsutaan yleens(cid:132) tuottajahintaindekseiksi. Kukin tuote olisi deflatoitava erikseen sopivalla tuottajahintaindeksill(cid:132). Soveltuva tuottajahintaindeksi t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) seuraavat kriteerit: — se on nimenomaan kyseisen tuotteen(tuoteryhmien) (kotimaisten ja vienti-) hintojen indeksi — siin(cid:132) otetaan huomioon tuotteen (tuotteiden) laadunmuutokset 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/41 — se arvotetaan perushintoihin — sen perustana olevat k(cid:132)sitteet ovat yhteensopivia kansantalouden tilinpidon k(cid:132)sitteiden kanssa. My(cid:148)s kaikkia sellaisia menetelmi(cid:132), voidaan pit(cid:132)(cid:132) A-menetelmin(cid:132). jotka voidaan osoittaa t(cid:132)ysin tuottajahintaindeksien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) vastaaviksi, B-menetelm(cid:132)t: Jos soveltuvaa tuottajahintaindeksi(cid:132) ei ole saatavilla, voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) monia erilaisia vaihtoeh- toisia indikaattoreita. Esimerkiksi seuraavia pidet(cid:132)(cid:132)n yleens(cid:132) B-menetelmin(cid:132): — huonommin soveltuva tuottajahintaindeksi, esimerkiksi indeksi, johon ei ole tehty laatumukautuksia tai jonka kattavuus on tuotenimikett(cid:132) pienempi tai suurempi — kuluttajahintaindeksi. Edell(cid:132) annetut kolme tuottajahintaindeksej(cid:132) koskevaa kriteeri(cid:132) p(cid:132)tev(cid:132)t my(cid:148)s kulutta- jahintaindekseihin (jotka on yleens(cid:132) korjattava verojen, tukien ja lisien osalta perushinta-arvojen saami- seksi). Lis(cid:132)ksi painorakenteen olisi oltava sopiva ja k(cid:132)sitteiden pit(cid:132)isi vastata kansantalouden tilinpidon k(cid:132)sitteit(cid:132) — tuotoksen volyymi-indikaattorit. Volyymi-indikaattoreissa olisi otettava huomioon my(cid:148)s laadunmuutokset. Osittain se voidaan tehd(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)n yksityiskohtaisia volyymi-indikaattoreita, jolloin rakenteel- liset muutokset tulevat huomioon otetuiksi. T(cid:132)llaiset indikaattorit eiv(cid:132)t yleens(cid:132) t(cid:132)yt(cid:132) kaikkia nelj(cid:132)(cid:132) edell(cid:132) mainittua kriteeri(cid:132). C-menetelm(cid:132)t: Muiden mahdollisten indikaattorien, kuten seuraavien, k(cid:132)ytt(cid:132)minen on yleens(cid:132) C-menetelm(cid:132). — panosmenetelm(cid:132)t (markkinatuotosta varten) — toissijaiset indikaattorit, eli indikaattorit, jotka eiv(cid:132)t liity v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti tuotokseen — tuottajahintaindeksit, kuluttajahintaindeksit tai volyymi-indikaattorit, jotka eiv(cid:132)t lainkaan vastaa kyseist(cid:132) tuotetta (tuotteita), esim. yleinen kuluttajahintaindeksi T(cid:132)llaiset indikaattorit eiv(cid:132)t yleens(cid:132) t(cid:132)yt(cid:132) lainkaan nelj(cid:132)(cid:132) edell(cid:132) mainittua kriteeri(cid:132), ja t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi ne ovat selv(cid:132)sti B-menetelmi(cid:132) huonompia. Annettuja kriteerej(cid:132) sovelletaan t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen kuhunkin j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) esitett(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n CPA:n nimikkeeseen kuulu- vaan tuotteeseen. Markkinatuotosta ja tuotosta omaan loppuk(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n yhdess(cid:132). EKT 95:ss(cid:132) (3. 49) todetaan, ett(cid:132) ”tuotos omaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n on arvotettava markkinoilla myyt(cid:132)vien samanlaisten tuotteiden perus- hintaan”. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi tuotos omaan loppuk(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n on deflatoitava samojen periaatteiden mukaisesti kuin markkinatuotos. Tavoitteena on m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) A-, B- ja C-menetelm(cid:132)t kullekin tuotetyypille. Jos tietyss(cid:132) tuotetyypiss(cid:132) soveltuvaa tuottajahintaindeksi(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ongelmitta (eli A-menetelm(cid:132) soveltuu k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi), muiden mahdol- listen indikaattorien soveltuvuutta ei k(cid:132)sitell(cid:132) annettujen kriteerien suhteen. On merkitt(cid:132)v(cid:132) joukko tuotetyyp- pej(cid:132), joille ei viel(cid:132) voida m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) A-, B- ja C-menetelmi(cid:132). M(cid:132)(cid:132)ritys pyrit(cid:132)(cid:132)n tekem(cid:132)(cid:132)n tutkimusohjelmassa, jossa lis(cid:132)ksi tutkitaan mahdollisia parannuksia tiettyjen tuotteiden luokituksiin, joista annetaan alustava esitys j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132). T(cid:132)ss(cid:132) k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)asiassa tuotoksen estimointia kiinteisiin hintoihin. Kaksoisindikaattorimenetelmiss(cid:132) on deflatoitava my(cid:148)s v(cid:132)lituotek(cid:132)ytt(cid:148). Paras menetelm(cid:132) v(cid:132)lituotekulutuksen deflatoimiseksi on tuotekohtainen, jolloin k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n todellisia, ostajilta ker(cid:132)ttyj(cid:132) v(cid:132)lituotek(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevia hintatietoja. K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) tiedot eiv(cid:132)t kuitenkaan usein ole saatavilla. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kotimaassa tuotettujen tuotteiden v(cid:132)lituotek(cid:132)ytt(cid:148) voidaan deflatoida samoilla menetelmill(cid:132), joita kuvataan j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) kyseisen tuotteen tuotoksen kohdalla. T(cid:132)ll(cid:148)in on otettava huomioon arvottamisen erot (v(cid:132)lituotekulutus arvotetaan ostajan hintoihin). Erityisesti olisi kiinnitet- t(cid:132)v(cid:132) huomiota tuontituotteiden v(cid:132)lituotek(cid:132)yt(cid:148)n deflatointiin. Lis(cid:132)ksi eri k(cid:132)ytt(cid:132)jien maksamien hintojen erot olisi otettava huomioon. Esimerkiksi s(cid:132)hk(cid:148)n hinnassa on suuria eroja eri k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)ryhmien v(cid:132)lill(cid:132). Kun tarkastellaan v(cid:132)lituotek(cid:132)yt(cid:148)n estimointia kiinteisiin hintoihin, on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) ottaa huomioon, miten kiinte(cid:132)- hintaista tuotosta koskevien ep(cid:132)luotettavien estimaattien (esim. tietyntyyppisten liiketoiminnan palveluiden osalta) vaikutusta voitaisiin pienent(cid:132)(cid:132) kiinte(cid:132)hintaisen kokonais-BKT:n tasolla: Tuotantoon perustuvassa l(cid:132)hes- tymistavassa tiettyj(cid:132) tuotteita koskevien ep(cid:132)luotettavien tai implisiittisten deflaattorien vaikutus kiinte(cid:132)hin- taisen kokonais-BKT:n estimaatteihin voidaan minimoida, jos — kiinte(cid:132)hintainen tilinpito laaditaan tarjontaa ja k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) kuvaavassa kehikossa — kaikkialla tilinpidossa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kaksoisindikaattorimenetelmi(cid:132) — kaikkia tuotannon ep(cid:132)luotettavia deflaattoreita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s v(cid:132)lituotek(cid:132)yt(cid:148)n deflatointiin. Kiinte(cid:132)hintaisen kokonais-BKT:n ep(cid:132)tarkkuuksia voidaan siis selke(cid:132)sti v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tarjonta- ja k(cid:132)yt- t(cid:148)taulukoita estimaattien koontiin ja yhdist(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) t(cid:132)h(cid:132)n kaksoisdeflatointi. L 340/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 12. 98 CPA A: Maatalous-, riistatalous- ja mets(cid:132)taloustuotteet CPA B: Kala N(cid:132)iden tuotteiden osalta useimmat k(cid:132)yp(cid:132)hintaiset laskelmat perustuvat hinta- ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tietoihin. Tietoja voidaan ja niit(cid:132) my(cid:148)s olisi k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kiinte(cid:132)hintaisen tuotoksen laskemiseen. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tiedot olisi tarvittaessa korjattava laadunmuutosten osalta. Joissain tapauksissa laaditaan my(cid:148)s todellisia tuottajahintaindeksej(cid:132). Kaikki n(cid:132)m(cid:132) menetelm(cid:132)t ovat A-menetelmi(cid:132). CPA C: Kaivostoiminnasta ja louhinnasta saadut tuotteet CPA D: Teollisuustuotteet CPA E: S(cid:132)hk(cid:148), kaasu, h(cid:148)yry ja l(cid:132)mminvesi N(cid:132)iden kolmen tuoteryhm(cid:132)n osalta j(cid:132)senvaltiot toimittavat jo nyt monia tuottajahintaindeksej(cid:132) Eurostatille. Jos edell(cid:132) mainitut kriteerit t(cid:132)yttyv(cid:132)t, n(cid:132)iden tuottajahintaindeksien k(cid:132)ytt(cid:132)minen on kyseisten tuotteiden osalta A-menetelm(cid:132). N(cid:132)it(cid:132) tietoja pit(cid:132)isi t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kiinte(cid:132)hintaisissa laskelmissa. Joidenkin tuotteiden hintojen ja volyymien mittaamiseen liittyy tiettyj(cid:132) merkitt(cid:132)vi(cid:132) ongelmia. T(cid:132)llaisia tuot- teita ovat erityisesti — tietokoneet ja muut tietojenk(cid:132)sittelylaitteet — suuret laitteet, kuten lentokoneet ja laivat. N(cid:132)iden tuotteiden hintojen mittaaminen on yleens(cid:132) hyvin vaikeaa, vaikka tuotteet ovat taloudellisesti varsin merkitt(cid:132)vi(cid:132). T(cid:132)llaisia tuotteita koskevien menetelmien parantamista on tarkasteltava tutkimusohjelmassa. CPA F: Rakentaminen Rakentamisessa hinta- ja volyymimittauksia vaikeuttaa usein esim. monien tuotteiden ainutkertaisuus. Tutki- musohjelmassa on tarkasteltava kiinte(cid:132)hintaisen rakennustuotoksen estimointimenetelmiin liittyvi(cid:132) ongelmia. CPA G: Tukku- ja v(cid:132)hitt(cid:132)iskaupan palvelut, moottoriajoneuvojen sek(cid:132) henkil(cid:148)kohtaisten esineiden ja kotitalousesineiden korjauspalvelut 50: Moottoriajoneuvojen kauppa, korjaus- ja huoltopalvelut; moottoriajoneuvojen polttoaineen v(cid:132)hitt(cid:132)ismyyntipalvelut Ryhm(cid:132) koostuu kahdentyyppisist(cid:132) tuotteista: — moottoriajoneuvojen korjauksen ja huollon palvelutuotoksesta — moottoriajoneuvojen ja moottoriajoneuvojen polttoaineen kaupan lis(cid:132)n(cid:132) syntyv(cid:132) tuotos. Ensimm(cid:132)ist(cid:132) tuotostyyppi(cid:132) varten tuottajahintaindeksej(cid:132) voi olla saatavilla, jolloin ne muodostavat A-mene- telm(cid:132)n. Jos niit(cid:132) ei ole saatavilla, tuotteet voidaan deflatoida kuluttajahintaindekseill(cid:132) (jotka on korjattu mahdollisten verojen tai tukien osalta). N(cid:132)m(cid:132) muodostavat B-menetelm(cid:132)n, koska indeksit eiv(cid:132)t v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) kata riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin yritysten kulutusta. Kaupan lisien deflatointiin olisi k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) samaa menetelm(cid:132)(cid:132) kuin j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) tukkukaupan yhteydess(cid:132). 51: Tukkukaupan ja agentuuritoiminnan palvelut, ei kuitenkaan moottoriajoneuvojen ja moottori- py(cid:148)rien kauppa T(cid:132)m(cid:132)n ryhm(cid:132)n keskeinen tuotos koostuu tukkukaupan lisist(cid:132). Lisien muodostaman tuotoksen osalta voidaan antaa seuraavat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t: A-menetelm(cid:132): lisist(cid:132) koostuvan tuotoksen osalta A-menetelm(cid:132) on sellainen, jossa otetaan huomioon palve- luiden laadussa tapahtuneet muutokset. T(cid:132)h(cid:132)n voidaan p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) deflatoimalla erikseen kauppiaiden myynti ja ostot (jolloin varastojen muutokset on otettava huomioon). T(cid:132)ll(cid:148)in tarvitaan eritt(cid:132)in korkealuokkaisia hintain- deksej(cid:132). 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/43 B-menetelm(cid:132): B-menetelm(cid:132)n(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) oletusta, jonka mukaan lis(cid:132) on suhteessa liikevaihdon volyy- miin. T(cid:132)ll(cid:148)in oletetaan, ett(cid:132) lisien osuudet pysyv(cid:132)t vakiona kiintein hinnoin. Yksinkertaisin menetelm(cid:132)n soveltamistapa on ekstrapoloida lisien kokonaistuotos liikevaihdon volyymi-indek- sill(cid:132). Liikevaihdon volyymi-indeksi saadaan deflatoimalla liikevaihto liikevaihdon hintaindeksill(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) yksinkertaista menetelm(cid:132)(cid:132) voitaisiin parantaa laskemalla tuotekohtaisia tietoja, mieluiten laskemalla kaupan kiinte(cid:132)hintaiset lis(cid:132)t tarjonta- ja k(cid:132)ytt(cid:148)taulukoiden muodostamassa yksityiskohtaisessa kehyksess(cid:132). T(cid:132)ll(cid:148)in tiettyn(cid:132) perusvuonna laskettua tietyn taloustoimen lisien osuutta voidaan soveltaa kyseisen talous- jolloin lisien volyymi kasvaa hy(cid:148)dykevirran volyymin kasvun my(cid:148)t(cid:132). toimen volyymiin kuluvana vuonna, Toinen parannus menettelyyn on kauppakanavissa tapahtuvien muutosten huomioon ottaminen (esim. muutos l(cid:132)hikaupoista hypermarketteihin). N(cid:132)in osa palveluissa tapahtuneista laadunmuutoksista saadaan mukaan volyymikomponenttiin. T(cid:132)llaisia menetelmi(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) B-menetelmin(cid:132), koska kaupan palveluiden laadunmuutoksia ei voida ottaa huomioon. C-menetelm(cid:132)t: Kaikki muut menetelm(cid:132)t, esim. lisien muodostaman tuotoksen deflatointi suoraan liikevaihdon hintaindeksill(cid:132). 52: V(cid:132)hitt(cid:132)iskaupan palvelut, ei kuitenkaan moottoriajoneuvojen ja moottoripy(cid:148)rien kauppa; henkil(cid:148)kohtaisten ja kotitaloustavaroiden korjauspalvelut V(cid:132)hitt(cid:132)iskaupan lisin(cid:132) syntyv(cid:132)(cid:132) tuotosta koskee edell(cid:132) tukkukaupan yhteydess(cid:132) esitetty oletus. Etuna t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on se, ett(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) on hyv(cid:132) v(cid:132)hitt(cid:132)iskaupan liikevaihdon hintamittari: kuluttajahintaindeksi. Jotta saataisiin v(cid:132)hitt(cid:132)iskaupan liikevaihdon volyymi-indeksi tietty(cid:132) tavaraa varten, deflatointiin voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kuluttajahintaindeksin vastaavan nimikkeen indeksi(cid:132). Henkil(cid:148)kohtaisten ja kotitaloustavaroiden korjauspalveluiden tuotokseen voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kuluttajahintain- deksi(cid:132). Koska t(cid:132)llaisiin palveluihin kohdistuu vain v(cid:132)h(cid:132)n yritysten kulutusta, kuluttajahintaindeksi soveltuu hyvin ja sit(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) A menetelm(cid:132)n(cid:132). On kuitenkin k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kuluttajahintaindeksin eri nimikkeit(cid:132), koska luokkaan kuuluu useita erilaisia tuotteita. Deflatointi onkin teht(cid:132)v(cid:132) yksityiskohtaisella tasolla, jotta voitaisiin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tarvittavia kuluttajahintaindeksin tarkkoja nimikkeit(cid:132). CPA H: Hotelli- ja ravintolapalvelut A-menetelm(cid:132) hotelli- ja ravintolapalveluille on deflatointi soveltuvalla tuottajahintaindeksill(cid:132). Jos tuottajahin- taindeksi(cid:132) ei ole, kuluttajahintaindeksi(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) likiarvona. T(cid:132)ll(cid:148)in on k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) B-menetelm(cid:132), koska yritysten kulutusta ei oteta huomioon. CPA I: Kuljetus-, varastointi- ja tietoliikennepalvelut 60, 61 ja 62: Maa-, vesi- ja ilmaliikennepalvelut Matkustaja- ja rahtiliikenne olisi deflatoitava erikseen. Matkustajaliikenteess(cid:132) A-menetelm(cid:132) on soveltuvien tuottajahintaindeksien k(cid:132)ytt(cid:132)minen. Jos niit(cid:132) ei ole saatavilla, seuraavia menetelmi(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n B-menetelmin(cid:132): — deflatointi kuluttajahintaindeksill(cid:132), jos siin(cid:132) otetaan riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin huomioon laadunmuutokset — ekstrapolointi matkustajakilometrej(cid:132) osoittavalla indikaattorilla, jos t(cid:132)llainen indikaattori on saatavilla riit- t(cid:132)v(cid:132)n moneen liikennepalvelun luokkaan. V(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)nkin olisi erotettava eri luokat (esim. ensimm(cid:132)isen ja toisen luokan rautatieliikenne, business- ja turistiluokan lentoliikenne jne. ) N(cid:132)it(cid:132) menetelmi(cid:132) on sovellettava erikseen ainakin seuraaviin (matkustaja)liikenteen lajeihin, merkitt(cid:132)vi(cid:132) kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltioissa: jos ne ovat — rautatieliikenne — muu maaliikenne L 340/44 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 12. 98 — vesiliikenne — ilmaliikenne. Jos esitetty jaottelu ei ole mahdollinen, menetelmi(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n C-menetelmin(cid:132). Kaikki muut menetelm(cid:132)t (esim. matkustajam(cid:132)(cid:132)rien k(cid:132)ytt(cid:132)minen volyymi-indikaattorina) ovat my(cid:148)s C-menetelmi(cid:132). My(cid:148)s rahtiliikenteess(cid:132) A-menetelm(cid:132) on soveltuvien tuottajahintaindeksien k(cid:132)ytt(cid:132)minen. Jos indeksej(cid:132) ei ole saatavilla, seuraavaa menetelm(cid:132)(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n B-menetelm(cid:132)n(cid:132): — Voidaan olettaa, ett(cid:132) kuljetuspalvelun volyymi vastaa kuljetettavien tavaroiden volyymia. T(cid:132)h(cid:132)n tarkoituk- seen soveltuu tonnikilometrien kaltainen indikaattori, vaikka kuljetuspalvelun laadunmuutoksia ei selv(cid:132)sti- k(cid:132)(cid:132)n voida ottaa huomioon. Tulos on sit(cid:132) parempi, mit(cid:132) yksityiskohtaisempia tietoja on saatavilla eri kuljetusmuotojen tonnikilometreist(cid:132). Menetelm(cid:132)(cid:132) on sovellettava erikseen v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n seuraaviin (rahti)liikenteen lajeihin, jos ne ovat merkitt(cid:132)vi(cid:132) kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa: — rautatieliikenne — muu maaliikenne — putkijohtokuljetus — meri- ja rannikkovesiliikenne — sis(cid:132)vesiliikenne — ilmaliikenne Jos jaottelu ei ole mahdollinen, menetelmi(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n C-menetelmin(cid:132). My(cid:148)s kaikki muut menetelm(cid:132)t (esim. kuljetettujen tonnien k(cid:132)ytt(cid:148) indikaattorina) ovat C-menetelmi(cid:132). Sek(cid:132) matkustaja- ett(cid:132) rahtiliikenteeseen p(cid:132)tee periaatteessa se, ett(cid:132) onnistunut deflatointi edellytt(cid:132)(cid:132) annettujen jaottelujen mukaisia k(cid:132)yp(cid:132)hintaisia tietoja painoina k(cid:132)ytett(cid:132)viksi. Jos n(cid:132)in yksityiskohtaisia tietoja ei ole saatavilla k(cid:132)ypiin hintoihin, muita painoja voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kunkin liikennetyypin indikaattorin painotuksessa. Painojen olisi oltava mahdollisimman l(cid:132)hell(cid:132) k(cid:132)ypi(cid:132) arvoja. 63: Liikenteeseen liittyv(cid:132)t ja sit(cid:132) avustavat palvelut; matkatoimistopalvelut Ryhm(cid:132)(cid:132)n kuuluu useita eri palvelulajeja, mink(cid:132) vuoksi ei ole mahdollista m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) yht(cid:132) tietty(cid:132) menetelm(cid:132)(cid:132) tai indikaattoria. T(cid:132)lt(cid:132) osin onkin k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) menetelmien ja indikaattoreiden yleisluokitusta. Matkatoimistojen osalta EKT 95:ss(cid:132) annetaan erityissuosituksia (10. 39). 64: Posti- ja teleliikennepalvelut Posti- ja teleliikennepalveluiden estimointia kiinteisiin hintoihin vaikeuttaa jatkuvasti laajeneva palveluvali- koima ja niist(cid:132) peritt(cid:132)v(cid:132)t erilaiset maksut. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi tutkimusohjelman osana pyrit(cid:132)(cid:132)n laatimaan erityisoh- jeita t(cid:132)llaisiin tuotteisiin sovellettavista toimintatavoista. CPA J: Rahoituksen v(cid:132)lityspalvelut V(cid:132)lillisten rahoituspalveluiden (FISIM), arvopapereiden ja ulkomaan valuutan kaupan lisien sek(cid:132) vakuutustoi- minnan k(cid:132)yp(cid:132)hintainen tuotos m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n erilaisten taloustoimien erotukseksi. Kiinte(cid:132)hintaiselle tuotokselle ei viel(cid:132) ole yhdenmukaista m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)(cid:132) ja mittaustapaa. Rahoitus- ja vakuutustoiminnassa tapahtuvien laadunmuutosten huomioon ottaminen on toinen lis(cid:132)tarkastelua edellytt(cid:132)v(cid:132) kysymys, ja sama p(cid:132)tee my(cid:148)s selke(cid:132)sti maksullisia rahoituspalveluita koskevien estimaattien vertai- lukelpoisuuteen. Tutkimusohjelman osana laaditaan erityisohjeita t(cid:132)llaisiin tuotteisiin soveltuvista toimintatavoista. CPA K: Kiinteist(cid:148)- ja vuokrausalan sek(cid:132) liike-el(cid:132)m(cid:132)n palvelut Kiinteist(cid:148)alan palvelut Asuntopalveluiden tuotoksen estimoimiseksi k(cid:132)ypiin hintoihin kaikki j(cid:132)senvaltiot ottavat k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n niin sanotun luokitusmenetelm(cid:132)n, jolla tuotosta mitataan BKTL-tarkoituksiin vuodesta 1998 tai 1999 alkaen (1). (1) Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 95/309/EY, Euratom (EYVL L 186, 5. 8. 1995, s. 59) ja komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 97/619/EY, Euratom (EYVL L 252, 16. 9. 1997, s. 33). 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/45 Menetelm(cid:132) on olennaisilta osin seuraava: k(cid:132)yp(cid:132)hintainen tuotos estimoidaan objektiivisesti k(cid:132)ytt(cid:132)en asuntoja koskevia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- ja laatutietoja ja niiden k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) maksettuja hintoja. Deflatointiin tarvittavat tuotoksen hinta- tiedot ovat siis saatavilla. Kiinte(cid:132)hintaisten estimaattien laadintaan olisi k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) samoja hinta-, laatu- ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tietoja. Edell(cid:132) kuvattua l(cid:132)hestymistapaa voidaan pit(cid:132)(cid:132) A-menetelm(cid:132)n(cid:132), jonka avulla voidaan ottaa huomioon tarjottujen asumispalveluiden laadunmuutokset. Muut vuokraus-, kiinteist(cid:148)- ja liike-el(cid:132)m(cid:132)n palvelut N(cid:132)ist(cid:132) palveluista voi olla vaikeaa ker(cid:132)t(cid:132) tuottajahintatietoja, esimerkiksi palveluiden kertaluontoisuuden vuoksi. Niiden sijasta voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) monia erilaisia hinta- tai volyymimuutosten mittareita, jotka ovat usein ep(cid:132)suoria tai toissijaisia. Ep(cid:132)suorien mittareiden soveltuvuus on arvioitava kunkin t(cid:132)h(cid:132)n nimikkeeseen kuuluvan palvelun osalta. ja siin(cid:132) olisi erityisesti kiinnitett(cid:132)v(cid:132) huomiota t(cid:132)h(cid:132)n Tutkimusohjelmassa pyrit(cid:132)(cid:132)n laatimaan erityisohjeita, tuoteryhm(cid:132)(cid:132)n kuuluvan ohjelmistotuotoksen deflatointiin. CPA M: Koulutuspalvelut CPA N: Terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut Joissain j(cid:132)senvaltioissa p(cid:132)(cid:132)osa terveydenhuollon ja koulutuksen tarjonnasta kirjataan markkinatuotantoon, ja toisissa tarjonta taas kirjataan markkinattomaan tuotantoon. Kiinte(cid:132)hintaisen tuotoksen mittaukseen k(cid:132)ytett(cid:132)- vill(cid:132) menetelmill(cid:132) olisi pyritt(cid:132)v(cid:132) tuottamaan vertailukelpoisia tilastoja kumpaankin ryhm(cid:132)(cid:132)n kuuluvista maista. Hintatilastojen, joita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n markkinatuotoksen deflatointiin, pit(cid:132)isi kuvastaa tuotteen kokonaishintaa eik(cid:132) siis pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n kuluttajan osuutta kokonaishinnasta tai tavanomaista tariffihintaa. Hintatilastoissa pit(cid:132)isi my(cid:148)s ottaa huomioon terveydenhuolto- tai koulutustuotteiden laadunmuutokset. Tutkimusohjelman osana pyrit(cid:132)(cid:132)n laatimaan erityisohjeita t(cid:132)llaisiin tuotteisiin soveltuvista toimintatavoista, joissa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n hintatilastoja tai muita menetelmi(cid:132). Ohjelma kattaa sek(cid:132) n(cid:132)iden palveluiden markkinatuo- toksen ett(cid:132) niiden j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) kuvattavan markkinattoman tuotoksen. CPA O: Muut yhteiskunnalliset ja henkil(cid:148)kohtaiset palvelut Tuottajahintatietoja ei useinkaan ole saatavilla n(cid:132)ist(cid:132) palveluista, ja niiden sijasta k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n muita indikaatto- reita. Terveydenhuollon ja koulutuksen tapaan my(cid:148)s t(cid:132)h(cid:132)n nimikkeeseen kuuluvalla toiminnalla voi olla sek(cid:132) markkinatuotosta ett(cid:132) markkinatonta tuotosta, mik(cid:132) on otettava huomioon tilastomenetelmiss(cid:132). Tutkimusohjelman osana pyrit(cid:132)(cid:132)n laatimaan erityisohjeita t(cid:132)llaisiin tuotteisiin soveltuvista toimintatavoista. CPA P: Ty(cid:148)nantajakotitaloudet T(cid:132)m(cid:132) tuotos, joka on tuotosta omaan loppuk(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, arvotetaan yleens(cid:132) ty(cid:148)ntekij(cid:148)ille maksettaviksi korvauk- siksi, mihin sis(cid:132)ltyv(cid:132)t my(cid:148)s kaikki luontoisedut. Tavanomaisia menetelmi(cid:132) kiinte(cid:132)hintaisten estimaattien laatimiseksi ovat kuluttajahintaindeksitietojen tai palkkatietojen k(cid:132)ytt(cid:132)minen deflatointiin tai volyymin k(cid:132)ytt(cid:132)minen ekstrapolointiin (jolloin ekstrapoloidaan ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132)). K(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t deflaattorit (kuluttajahintaindeksi tai palkkatiedot) olisi periaatteessa tarkistettava, jotta voidaan varmistaa, ett(cid:132) niiss(cid:132) on otettu huomioon luontoisedut. N(cid:132)iss(cid:132) menetelmiss(cid:132) ei oteta huomioon tuottavuuden muutoksia, mutta puutteella ei ole suurta merkityst(cid:132) BKT:n kannalta. Jos n(cid:132)iss(cid:132) menetelmiss(cid:132) ei oteta huomioon tuottavuuden muutoksia, ne ovat B-menetelmi(cid:132) (muussa tapauksessa ne luokitellaan A-menetelmiksi). Tuotteiden ja tuonnin verot ja tuet sek(cid:132) alv EKT 95:ss(cid:132) (10. 47–10. 52) esitet(cid:132)(cid:132)n riitt(cid:132)v(cid:132)n yksityiskohtaisesti ne periaatteet, joita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n estimoitaessa tuotteiden ja tuonnin kiinte(cid:132)hintaisia veroja ja tukia sek(cid:132) alv:a. N(cid:132)m(cid:132) periaatteet muodostavat A-menetelm(cid:132)n. L 340/46 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 12. 98 II. 3 Markkinaton tuotos Kuten edell(cid:132) todettiin, kiinte(cid:132)hintaisen tuotoksen mittaamiseen k(cid:132)ytett(cid:132)vill(cid:132) tilastomenetelmill(cid:132) on saatava vertailukelpoisia tilastoja sek(cid:132) markkinatuotoksesta ett(cid:132) markkinattomasta tuotoksesta. T(cid:132)m(cid:132) koskee erityisesti terveydenhuollon ja koulutuksen kaltaisia palveluja. Markkinattomien palveluiden kiinte(cid:132)hintainen tuotos voidaan estimoida joko k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tuotoksen volyymi- indikaattoreita tai panosmenetelmi(cid:132) (esimerkiksi ty(cid:148)voiman ja muiden panosten deflatointia tai perusvuoden ty(cid:148)voimapanoksen volyymin ekstrapolointia). My(cid:148)s joitakin k(cid:132)ytt(cid:148)kelpoisia hintatietoja voi olla saatavilla. Markkinattomien palveluiden A-, B- ja C-menetelm(cid:132)t ja n(cid:132)iden menetelmien erot m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n tutkimusohjel- massa. II. 3. 1 CPA M: Koulutuspalvelut Markkinaton kiinte(cid:132)hintainen koulutustuotos voidaan estimoida joko k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tuotoksen volyymi-indikaat- toreita tai panosmenetelmi(cid:132). Tutkimusohjelman osana laaditaan erityisohjeita menetelmist(cid:132), joita voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) estimoitaessa koulutustuo- tosta (joko tuotoksen volyymi-indikaattorien, panosmenetelmien tai markkinatuotoksen osalta hintatietojen avulla). Ohjelmassa tarkastellaan my(cid:148)s laadunmuutosten huomioon ottamista. II. 3. 2 CPA N (osittain): Terveydenhuoltopalvelut Terveydenhuollon markkinaton kiinte(cid:132)hintainen tuotos voidaan estimoida joko k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tuotoksen volyymi-indikaattoreita tai panosmenetelmi(cid:132). Tutkimusohjelman osana laaditaan erityisohjeita menetelmist(cid:132), joita voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) estimoitaessa terveyden- huollon tuotosta (joko tuotoksen volyymi-indikaattorien, panosmenetelmien tai markkinatuotoksen osalta hintatietojen avulla). Ohjelmassa tarkastellaan my(cid:148)s laadunmuutosten huomioon ottamista, mik(cid:132) on erityisen t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) terveydenhuollon tuotoksen kannalta. II. 3. 3 Muu markkinaton tuotos Muu markkinaton tuotos voi olla monenlaista. Osa siit(cid:132) on yksil(cid:148)kohtaista (esim. sosiaaliturvapalvelut), osa tarjotaan kollektiivisesti (esim. puolustuspalvelut). Osassa tuotosta voi olla sek(cid:132) yksil(cid:148)llinen ett(cid:132) kollektiivinen osuus (esim. poliisipalvelut, jotka EKT 95:ss(cid:132) luokitellaan kollektiivipalveluihin). Tuotoksen volyymi-indikaattoreita voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) estimoitaessa yksil(cid:148)llisesti tarjottujen palveluiden tuotosta ja mahdollisesti joidenkin kollektiivisesti tarjottavien palveluiden tuotosta. Panosmenetelmi(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kaikkiin t(cid:132)llaisiin palveluihin. Vertailukelpoisten tulosten edellytys on, ett(cid:132) kahden k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)n menetelm(cid:132)n soveltamistapaa yhdenmukaistetaan jossain m(cid:132)(cid:132)rin. Tutkimusohjelman osana laaditaan erityisohjeita t(cid:132)llaisiin tuotteisiin soveltuvista menetelmist(cid:132) (sek(cid:132) tuotoksen volyymi-indikaattoreista ett(cid:132) panosmenetelmist(cid:132)). OSA III HINTOJEN JA VOLYYMIEN MITTAAMINEN KULUTUKSEEN PERUSTUVALLA L(cid:142)HESTY- MISTAVALLA Kulutuksen kannalta kiinte(cid:132)hintainen BKT on kulutuksen, p(cid:132)(cid:132)oman bruttomuodostuksen ja nettoviennin summa. Kun kulutuspuolella tarkastellaan joko kuluvan vuoden arvojen deflatointiin tai perusvuoden arvojen ekstrapo- lointiin k(cid:132)ytett(cid:132)vien indikaattorien tarkoituksenmukaisuutta, voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) seuraavia kriteerej(cid:132): — indikaattorin kattavuus tuotenimikkeen osalta. Kattaako indikaattori esimerkiksi kaikki nimikkeen tuotteet vaiko vain osan niist(cid:132)? 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/47 — indikaattorin arvottamisperuste. Kulutuksen ja p(cid:132)(cid:132)oman bruttomuodostuksen osalta perusteena pit(cid:132)isi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ostajien hintoja eik(cid:132) esimerkiksi tuottajien hintoja. — indikaattorissa olisi otettava huomioon laadunmuutokset, jotka olisi kirjattava volyymiestimaatteihin eik(cid:132) hintaestimaatteihin. — indikaattorin ja kansantalouden tilinpidon v(cid:132)linen k(cid:132)sitteellinen johdonmukaisuus. N(cid:132)m(cid:132) kriteerit johtavat seuraaviin yleisiin p(cid:132)(cid:132)telmiin, k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) estimointimenetelmi(cid:132) kulutukseen perustuvan l(cid:132)hestymistavan eri luokissa. jotka koskevat hintojen ja volyymien mittauksessa Kotitalouksien lopullinen kulutus Kotitalouksien lopullinen kulutus olisi soveltuvin osin deflatoitava mahdollisimman suuressa m(cid:132)(cid:132)rin kuluttaja- hintaindeksin tietoja k(cid:132)ytt(cid:132)en. Kuluttajahintaindeksi(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) soveltuvana, jos se t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) seuraavat kriteerit: — Se on indeksi, joka kattaa t(cid:132)sm(cid:132)lleen tietyn tuotteen (tuoteryhm(cid:132)n). — Siin(cid:132) otetaan huomioon tuotteen (tuotteiden) laadunmuutokset. — Se on arvotettu ostajien hintoihin alv mukaan lukien. — Kuluttajahintaindeksin taustalla olevat k(cid:132)sitteet vastaavat kansantalouden tilinpidossa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) k(cid:132)sitteit(cid:132). Jos tietyn tuotteen kuluttajahintaindeksi(cid:132) ei ole saatavilla, on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) muita v(cid:132)hemm(cid:132)n tarkkoja indikaatto- reita. N(cid:132)m(cid:132) voivat olla tuottajahintaindeksej(cid:132), vienti- tai tuontihintaindeksej(cid:132) tai mahdollisesti joissain tapauk- sissa my(cid:148)s volyymi-indikaattoreita. N(cid:132)m(cid:132) menetelm(cid:132)t ovat B-menetelmi(cid:132). C-menetelmiin liittyy sellaisten indeksien k(cid:132)ytt(cid:132)minen, jotka eiv(cid:132)t lainkaan vastaa kyseist(cid:132) tuotetta. Julkisyhteis(cid:148)jen lopullinen kulutus ja kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhtei- s(cid:148)jen lopullinen kulutus N(cid:132)ihin kahteen kulutusluokkaan p(cid:132)tev(cid:132)t samat huomautukset kuin markkinattoman tuotoksen estimointiin tuotantoon perustuvalla l(cid:132)hestymistavalla (ks. kohta IL3 edell(cid:132)), koska julkisyhteis(cid:148)jen ja kotitalouksia palvele- vien voittoa tavoittelemattomien yhteis(cid:148)jen tuottamien tavaroiden ja palvelusten arvo on n(cid:132)iden luokkien t(cid:132)rkein komponentti (EKT 95, 3. 78 ja 3. 79). Julkisyhteis(cid:148)jen markkinatuottajilta tekem(cid:132)t tavara- ja palveluostot, jotka toimitetaan sellaisinaan kotitalouk- sille luontoismuotoisina sosiaalisina tulonsiirtoina ja jotka muodostavat my(cid:148)s osan julkisyhteis(cid:148)jen lopullisesta kulutuksesta (EKT 95, 3. 79), deflatoidaan soveltuvilla hintaindekseill(cid:132), jotka vastaavat n(cid:132)it(cid:132) (markkina)tavaroita ja -palveluita. EKT 95:ss(cid:132) (3. 85) kuvataan julkisyhteis(cid:148)jen tarjoamien yksil(cid:148)llisten ja kollektiivisten tavaroiden ja palvelusten eroa. Kun t(cid:132)m(cid:132) erottelu on tehty, voidaan k(cid:132)site todellinen kulutus johtaa helposti. T(cid:132)llainen tilinpito ei aiheuta mit(cid:132)(cid:132)n erityisongelmia kiinte(cid:132)hintaisten estimaattien osalta. Kiinte(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)oman bruttomuodostus Kiinte(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)oman bruttomuodostuksen osalta A-menetelm(cid:132) on todellisten investointihintaindeksien k(cid:132)ytt(cid:132)- minen. T(cid:132)llaisen indeksin on t(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) seuraavat kriteerit: — Se on indeksi, joka kattaa t(cid:132)sm(cid:132)lleen tietyn tuotteen (tuoteryhm(cid:132)n). — Siin(cid:132) otetaan asianmukaisesti huomioon tuotteen (tuotteiden) laadunmuutokset. — Se on arvotettu ostajien hintoihin mukaan lukien v(cid:132)hennyskelvoton alv. — Indeksin taustalla olevat k(cid:132)sitteet vastaavat kansantalouden tilinpidossa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) k(cid:132)sitteit(cid:132). K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) on usein k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) tuottajahintaindeksej(cid:132), jotka ovat B-menetelmi(cid:132), ellei niit(cid:132) arvoteta uudelleen ostajien hintoihin. Tiettyjen tuotteiden tuottajahintaindekseihin p(cid:132)tev(cid:132)t edell(cid:132) kohdassa II. 2 tehdyt huomau- tukset, my(cid:148)s tutkimusohjelman osalta. Varastojen muutos On t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) varastot deflatoidaan erikseen ja riippumattomasti eik(cid:132) niit(cid:132) lasketa kiinte(cid:132)hintaisiin laskel- miin sis(cid:132)ltyv(cid:132)n(cid:132) j(cid:132)(cid:132)m(cid:132)osana. EKT95:ss(cid:132) (10. 56) todetaan, ett(cid:132) kiinte(cid:132)hintaiset varastojen muutokset voidaan laskea deflatoimalla varastokir- jaukset ja varastoista otot erikseen soveltuvilla hintaindekseill(cid:132). Jos varastojen volyymi- ja hintamuutokset eiv(cid:132)t ole liian suuria, voidaan vaihtoehtoisesti deflatoida varastojen muutos suoraan kyseisen vuoden hintaindeksin keskiarvolla. L 340/48 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 12. 98 Varastoja on nelj(cid:132)(cid:132) tyyppi(cid:132) (EKT 95, 3. 119): — raaka-aineet ja puolivalmisteet: n(cid:132)ihin p(cid:132)tev(cid:132)t kohdan IL2 mukaiset periaatteet v(cid:132)lituotek(cid:132)yt(cid:148)n deflatoin- nista — keskener(cid:132)iset ty(cid:148)t: t(cid:132)t(cid:132) luokkaa olisi tarkasteltava tutkimusohjelmassa — valmiit tavarat: n(cid:132)m(cid:132) voidaan deflatoida k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) perushintaista tuottajahintaindeksi(cid:132) — j(cid:132)lleenmyyt(cid:132)v(cid:132)t tavarat: n(cid:132)m(cid:132) arvotetaan hintoihin, joilla ne on ostettu. N(cid:132)iden osalta tuottajahintaindeksi on usein hyv(cid:132) indikaattori. Hallussapitovoittoihin liittyv(cid:132)(cid:132) ongelmaa olisi tarkasteltava tutkimusohjelmassa. Arvoesineiden hankinnat miinus luovutukset T(cid:132)t(cid:132) luokkaa olisi tarkasteltava tutkimusohjelmassa. Tavaroiden ja palveluiden tuonti ja vienti T(cid:132)t(cid:132) luokkaa olisi tarkasteltava tutkimusohjelmassa. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 340/49 LIITE II SIIRTYM(cid:142)KAUDET Periaatteeseen 3 sovellettava siirtym(cid:132)kausi Maa Siirtym(cid:132)kauden p(cid:132)(cid:132)ttymisvuosi Irlanti Portugali Tanska Suomi Alankomaat Italia Saksa Belgia 2004 — 2000 (vuonna 1999 perusvuosi on 1990) 2005 — 2003 2005 — Yhdistynyt kuningaskunta 2003 Ranska Espanja Kreikka Ruotsi Luxemburg It(cid:132)valta — 2003 — — — 2005


title: Regolamento (CE) n. 2568/98 della Commissione del 30 novembre 1998 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 1. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 322/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 2568/98 DELLA COMMISSIONE del 30 novembre 1998 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1498/98 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all’im- portazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 1o dicembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 novembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. L 322/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 1. 12. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 30 novembre 1998, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni orto- frutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (ECU/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 999 052 999 204 999 052 999 052 388 524 528 600 999 039 060 064 400 404 999 052 064 400 720 999 42,9 42,9 78,3 78,3 60,8 60,8 55,0 55,0 57,0 48,1 37,2 53,4 85,3 56,2 62,2 19,4 46,4 85,2 77,4 58,1 85,3 58,6 96,1 47,4 71,9 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2572/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Νοεμβρίου 1998 για τον καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα των σιτηρών

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

text: L 322/10 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 1. 12. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 2572/98 TGS EPITQOPGS tgr 30(cid:147)r Moelbq(cid:148)ou 1998 cia tom jahoqisl(cid:149) tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1249/96 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 28gr Ioum(cid:148)ou 1996, peq(cid:148) keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou (cid:149)som avoq(cid:145) tour daslo(cid:151)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2519/98 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 10 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 pqo- bk(cid:146)pei (cid:149)ti jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qo- mtai sto (cid:145)qhqo 1 tou em k(cid:149)cy jamomislo(cid:151), eispq(cid:145)ttomtai oi daslo(cid:148) tou joimo(cid:151) daslokoc(cid:148)ou· (cid:149)ti, emto(cid:151)toir, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou amav(cid:146)qomtai stgm paq(cid:145)cqavo 2 tou (cid:145)qhqou auto(cid:151), o dasl(cid:149)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) iso(cid:151)tai le tgm til(cid:147) paqelb(cid:145)seyr pou isw(cid:151)ei cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pqosaungl(cid:146)mg jat(cid:145) 55 % jai leiyl(cid:146)mg jat(cid:145) tgm til(cid:147) cif jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou evaql(cid:149)fetai stgm em k(cid:149)cy apostok(cid:147)· emto(cid:151)toir, o dasl(cid:149)r aut(cid:149)r dem e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma upeqba(cid:148)mei to dasl(cid:149) tou joimo(cid:151) daslokoc(cid:148)ou· (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 10 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, oi til(cid:146)r cif jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) upoko- c(cid:148)fomtai le b(cid:145)sg tir amtipqosypeutij(cid:146)r til(cid:146)r cia to em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)m stg diehm(cid:147) acoq(cid:145)· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1249/96 (cid:146)wei jahoq(cid:148)sei tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/ 92 (cid:149)som avoq(cid:145) tour daslo(cid:151)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m· (cid:149)ti oi daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) evaql(cid:149)fomtai (cid:146)yr (cid:149)tou isw(cid:151)ei m(cid:146)or jahoqisl(cid:149)r· (cid:149)ti enajokouho(cid:151)m ep(cid:148)sgr ma isw(cid:151)oum, e(cid:145)m dem diat(cid:148)hetai jal(cid:148)a til(cid:147) cia to wqglatist(cid:147)- qio amavoq(cid:145)r pou amav(cid:146)qetai sto paq(cid:145)qtgla II tou jamo- mislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96 jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tym d(cid:151)o ebdo- l(cid:145)dym pou pqogco(cid:151)mtai tou pqosewo(cid:151)r jahoqislo(cid:151)· (cid:149)ti, cia ma jataste(cid:148) dumat(cid:147) g jamomij(cid:147) keitouqc(cid:148)a tou jahest(cid:150)tor tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147), pq(cid:146)pei, cia tom upokocisl(cid:149) aut(cid:149), ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg oi amtipqosypeu- tij(cid:146)r til(cid:146)r tgr acoq(cid:145)r pou diapist(cid:150)hgjam jat(cid:145) tg di(cid:145)q- jeia liar peqi(cid:149)dou amavoq(cid:145)r· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96 odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147), s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 10 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 jahoq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla I tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151), le b(cid:145)sg ta stoiwe(cid:148)a pou peqikalb(cid:145)- momtai sto paq(cid:145)qtgla II. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm 1g Dejelbq(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 30 Moelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 161 tgr 29. 6. 1996, s. 125. (4) EE L 315 tgr 25. 11. 1998, s. 7. 1. 12. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 322/11 PAQAQTGLA I Daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 10 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 Jydij(cid:149)r SO Peqicqav(cid:147) tym elpoqeul(cid:145)tym 1001 10 00 Sit(cid:145)qi sjkgq(cid:149) uxgk(cid:147)r poi(cid:149)tgtar l(cid:146)sgr poi(cid:149)tgtar (1) 1001 90 91 Sit(cid:145)qi lakaj(cid:149) pou pqooq(cid:148)fetai cia spoq(cid:145): 1001 90 99 Sit(cid:145)qi lakaj(cid:149), ejkejt(cid:147)r poi(cid:149)tgtar ejt(cid:149)r ap(cid:149) eje(cid:148)mo pou pqooq(cid:148)fetai cia spoq(cid:145) (3) l(cid:146)sgr poi(cid:149)tgtar basij(cid:147)r poi(cid:149)tgtar 1002 00 00 S(cid:148)jakg 1003 00 10 Jqih(cid:145)qi pou pqooq(cid:148)fetai cia spoq(cid:145) 1003 00 90 Jqih(cid:145)qi ejt(cid:149)r ap(cid:149) aut(cid:149) pou pqooq(cid:148)fetai cia spoq(cid:145) (3) 1005 10 90 Jakalp(cid:149)ji cia spoq(cid:145) ejt(cid:149)r ap(cid:149) to ubq(cid:148)dio 1005 90 00 Jakalp(cid:149)ji spoq(cid:145) (3) ejt(cid:149)r ap(cid:149) aut(cid:149) pou pqooq(cid:148)fetai cia 1007 00 90 S(cid:149)qco se j(cid:149)jjour ejt(cid:149)r ap(cid:149) to ubq(cid:148)dio pou pqooq(cid:148)- fetai cia spoq(cid:145) Dasl(cid:149)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou dien(cid:145)cetai dia ngq(cid:145)r, potalo(cid:151) (cid:147) hak(cid:145)ssgr jai pqo(cid:146)qwetai ap(cid:149) kil(cid:145)mia tgr Lesoce(cid:148)ou, tgr La(cid:151)qgr H(cid:145)kassar (cid:147) tgr Baktij(cid:147)r H(cid:145)kassar (se Ecu/t(cid:149)mo) Dasl(cid:149)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou dien(cid:145)cetai aeqopoqij(cid:150)r (cid:147) dia hak(cid:145)ssgr pqoeqw(cid:149)lemg ap(cid:149) (cid:145)kka kil(cid:145)mia (2) (se Ecu/t(cid:149)mo) 39,17 49,17 42,50 42,50 72,57 93,06 99,93 99,93 99,93 101,03 101,03 99,93 29,17 39,17 32,50 32,50 62,57 83,06 89,93 89,93 89,93 91,03 91,03 89,93 (1) Cia to sjkgq(cid:149) sit(cid:145)qi pou dem pkgqo(cid:148) tir ek(cid:145)wister poiotij(cid:146)r pqodiacqav(cid:146)r cia to sjkgq(cid:149) s(cid:148)to l(cid:146)sgr poi(cid:149)tgtar pou amav(cid:146)qomtai sto paq(cid:145)qtgla I tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96, o evaqlof(cid:149)lemor dasl(cid:149)r e(cid:148)mai eje(cid:148)mor pou jahoq(cid:148)fetai cia to lakaj(cid:149) sit(cid:145)qi walgk(cid:147)r poi(cid:149)tgtar. (2) Cia ta elpoqe(cid:151)lata pou vh(cid:145)moum stgm Joim(cid:149)tgta ap(cid:149) tom Atkamtij(cid:149) Yjeam(cid:149) (cid:147) l(cid:146)sy tgr di(cid:150)qucar tou Sou(cid:146)f [(cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96] o eisacyc(cid:146)ar lpoqe(cid:148) ma epyvekghe(cid:148) lei(cid:150)seyr tym dasl(cid:150)m jat(cid:145): — 3 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo e(cid:145)m to kil(cid:145)mi bq(cid:148)sjetai stgm Les(cid:149)ceio h(cid:145)kassa (cid:147), — 2 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo e(cid:145)m to kil(cid:145)mi ejv(cid:149)qtysgr bq(cid:148)sjetai stgm Iqkamd(cid:148)a, sto Gmyl(cid:146)mo Bas(cid:148)keio, stg Dam(cid:148)a, stg Sougd(cid:148)a, stg Vimkamd(cid:148)a (cid:147) ap(cid:149) tgm pkeuq(cid:145) tou Atkamtijo(cid:151) tgr Ibgqij(cid:147)r weqsom(cid:147)sou. (3) O eisacyc(cid:146)ar lpoqe(cid:148) ma epyvekghe(cid:148) jat’ apojop(cid:147) lei(cid:150)seyr 14 (cid:147) 8 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo (cid:149)tam pkgqo(cid:151)mtai oi pqo(cid:153)poh(cid:146)seir pou jahoq(cid:148)fomtai sto (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96. L 322/12 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 1. 12. 98 PAQAQTGLA II Stoiwe(cid:148)a upokocislo(cid:151) tym dasl(cid:150)m (peq(cid:148)odor ap(cid:149) tir 13. 11. 1998 (cid:146)yr tir 27. 11. 1998) 1. L(cid:146)soi (cid:149)qoi tgr peqi(cid:149)dou tym d(cid:151)o ebdol(cid:145)dym pou pqogco(cid:151)mtai tgr gl(cid:146)qar tou jahoqislo(cid:151): Wqglatistgqiaj(cid:146)r til(cid:146)r Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Pqo(cid:152)(cid:149)m (% pqyte(cid:155)mer (cid:146)yr 12 % ucqas(cid:148)a) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 l(cid:146)sgr poi(cid:149)tg- tar (**) US barley 2 Til(cid:147) (Ecu/t(cid:149)mo) 117,86 101,11 89,83 74,19 137,35 (*) 127,35 (*) 76,60 (*) Pqilod(cid:149)tgsg cia tom J(cid:149)kpo tou Lenijo(cid:151) (Ecu/t(cid:149)mo) — 13,18 3,97 11,64 Pqilod(cid:149)tgsg cia tir lec(cid:145)ker k(cid:148)lmer (Ecu/ t(cid:149)mo) 16,17 — — — (*) Fob Duluth. (**) Aqmgtij(cid:147) pqilod(cid:149)tgsg 10 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo [(cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96]. — — — — — — 2. Ma(cid:151)kor/j(cid:149)stor: J(cid:149)kpor tou Lenijo(cid:151) — Rotterdam: 10,98 Ecu/t(cid:149)mo. Lec(cid:145)ker K(cid:148)lmer-Rotterdam: 21,31 Ecu/t(cid:149)mo. 3. Epidot(cid:147)seir pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 2 tq(cid:148)to ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96: 0,00 Ecu/t(cid:149)mo (HRW2) 0,00 Ecu/t(cid:149)mo (SRW2)


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2575/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Νοεμβρίου 1998 για καθορισμό του ύψους των επιστροφών για ορισμένα προϊόντα του τομέα της ζάχαρης εξαγόμενα υπό μορφή εμπορευμάτων μη υπαγομένων στο παράρτημα ΙΙ της συνθήκης

eurovoc_concepts:
export refund
white sugar

text: 1. 12. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 322/17 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 2575/98 TGS EPITQOPGS tgr 30(cid:147)r Moelbq(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tou (cid:151)xour tym epistqov(cid:150)m cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr enac(cid:149)lema up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym lg upacol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1148/98 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 5 stoiwe(cid:148)o a) jai paq(cid:145)cqa- vor 15, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavoi 1 jai 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou (cid:145)qhqou 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)a a), c), d), st), f) jai g) tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151) sto diehm(cid:146)r elp(cid:149)qio jai tym til(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta lpoqe(cid:148) ma jakuvhe(cid:148) di’ epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) (cid:149)tam ta em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mta en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym sulpeqikalbamol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151)· (cid:149)ti, le tom jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 1222/94, tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 30(cid:147)r La(cid:155)ou 1994, peq(cid:148) hesp(cid:148)seyr joim(cid:150)m keptoleq(cid:150)m jam(cid:149)mym evaq- loc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jai tym jqitgq(cid:148)ym jahoqislo(cid:151) tou (cid:151)xour tym cia oqisl(cid:146)ma ceyqcij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta enac(cid:149)lema up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym lg upacol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr (3), (cid:149)pyr tqo- popoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1352/ 98 (4), pqosdioq(cid:148)fomtai eje(cid:148)ma ej tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym cia ta opo(cid:148)a e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma jahoq(cid:148)fetai to (cid:151)xor tgr epi- stqov(cid:147)r pou ha evaql(cid:149)fetai (cid:149)tam aut(cid:145) en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym sulpeqikalbamol(cid:146)mym sto paq(cid:145)q- tgla I tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94, to pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r, am(cid:145) 100 wiki(cid:149)- cqalla jahem(cid:149)r ap(cid:149) ta heyqo(cid:151)lema basij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta, pq(cid:146)- pei ma jahoq(cid:148)fetai cia j(cid:145)he l(cid:147)ma· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81 jah(cid:150)r jai to (cid:145)qhqo 11 tgr sulvym(cid:148)ar g opo(cid:148)a sum(cid:147)vhg sto pka(cid:148)sio tym pokuleq(cid:150)m diapqaclate(cid:151)seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr ep(cid:148) hel(cid:145)tym ceyqc(cid:148)ar epib(cid:145)k- koum (cid:149)pyr g epistqov(cid:147) pou woqgce(cid:148)tai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) pqo(cid:152)(cid:149)mtor emsylatyl(cid:146)mou se elp(cid:149)qeula dem lpoqe(cid:148) ma upeqba(cid:148)mei tgm epistqov(cid:147) pou evaql(cid:149)fetai cia to (cid:148)dio pqo(cid:152)(cid:149)m (cid:149)tam en(cid:145)cetai yr (cid:146)wei· (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 159 tgr 3. 6. 1998, s. 38. (3) EE L 136 tgr 31. 5. 1994, s. 5. (4) EE L 184 tgr 27. 6. 1998, s. 25. (cid:149)ti ta pos(cid:145) epistqov(cid:147)r pou jahoq(cid:148)fomtai le tom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) lpoqo(cid:151)m ma pqojak(cid:146)soum amtije(cid:148)lemo pqojaho- qislo(cid:151)· (cid:149)ti g jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r cia tour ep(cid:149)lemour l(cid:147)mer dem lpoqe(cid:148) ma pqobkevhe(cid:148) ap(cid:149) t(cid:150)qa· (cid:149)ti oi desle(cid:151)seir pou amakalb(cid:145)momtai swetij(cid:145) le tir epi- stqov(cid:146)r pou lpoqo(cid:151)m ma woqgco(cid:151)mtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) ceyqcij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym emsylatyl(cid:146)mym se elpoqe(cid:151)lata lg upac(cid:149)lema sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr emd(cid:146)wetai ma apeikgho(cid:151)m ap(cid:149) tom pqojahoqisl(cid:149) uxgk(cid:150)m pos(cid:150)m epi- stqov(cid:147)r· (cid:149)ti sj(cid:149)pilo e(cid:148)mai, sumep(cid:150)r, ma kalb(cid:145)momtai se t(cid:146)toier peqipt(cid:150)seir l(cid:146)tqa diav(cid:151)kangr wyq(cid:148)r yst(cid:149)so ma elpod(cid:148)fetai g s(cid:151)maxg lajqopq(cid:149)heslym sulb(cid:145)seym· (cid:149)ti o jahoqisl(cid:149)r em(cid:149)r eidijo(cid:151) poso(cid:151) epistqov(cid:147)r cia tom pqo- jahoqisl(cid:149) epistqov(cid:150)m e(cid:148)mai (cid:146)ma l(cid:146)tqo pou epitq(cid:146)pei tgm ep(cid:148)teung tym diav(cid:149)qym aut(cid:150)m st(cid:149)wym· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoiwe(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94, (cid:149)tam dem pqosjol(cid:148)fetai g ap(cid:149)deing cia tgm opo(cid:148)a o k(cid:149)cor sto (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoiwe(cid:148)o a) tou (cid:148)diou yr (cid:145)my jamomislo(cid:151), e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma jahoq(cid:148)fetai leiyl(cid:146)mo (cid:151)xor epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), le sumejt(cid:148)lgsg tou poso(cid:151) tgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm paqacyc(cid:147) pou evaql(cid:149)fetai, dum(cid:145)lei tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1010/86 tou Sulbouk(cid:148)ou (5), (cid:149)pyr tqopopoi- (cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1126/96 tgr Epitqop(cid:147)r (6), cia to basij(cid:149) pqo(cid:152)(cid:149)m to opo(cid:148)o wqgsilopoi- (cid:147)hgje, jai pou isw(cid:151)ei cia to wqomij(cid:149) di(cid:145)stgla jat(cid:145) to opo(cid:148)o heyqe(cid:148)tai (cid:149)ti paq(cid:147)whgsam ta elpoqe(cid:151)lata· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr f(cid:145)waqgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 To (cid:151)xor tym epistqov(cid:150)m cia ta basij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta tou paqaqt(cid:147)lator A tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94 jai tou (cid:145)qhqou 1 paq(cid:145)cqavoi 1 jai 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81, (cid:149)tam aut(cid:145) en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeu- l(cid:145)tym sulpeqikalbamol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla I tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81, jahoq(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm 1g Dejelbq(cid:148)ou 1998. (5) EE L 94 tgr 9. 4. 1986, s. 9. (6) EE L 150 tgr 25. 6. 1996, s. 3. L 322/18 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 1. 12. 98 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 30 Moelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Martin BANGEMANN L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 30(cid:147)r Moelbq(cid:148)ou 1998, cia jahoqisl(cid:149) tou (cid:151)xour tym epistqov(cid:150)m cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr enac(cid:149)lema up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym lg upacol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr Pqo(cid:152)(cid:149)m F(cid:145)waqg keuj(cid:147): — se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoi- we(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 122/94 — cia tir up(cid:149)koiper peqipt(cid:150)seir Pos(cid:145) episstqov(cid:150)m se Ecu/100 kg Se peqipt(cid:150)seir pqojahoqislo(cid:151) 4,08 46,04 Koip(cid:146)r 4,08 46,04