title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3725/98 van Carlos CARNERO GONZÁLEZ aan de Commissie. Voortzetting doelstelling 1 van de structuurfondsen voor het autonome gewest Cantabrië (Spanje)

eurovoc_concepts:
OSCE
Spain
Structural Funds
economic development
eligible region
gross domestic product
household income
purchasing power

formats: html pdf print

text: 21. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 207/115 (1999/C 207/155) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3723/98 van Roy Perry (PPE) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Verplichtingen van de Gemeenschap ten aanzien van eilanden, overeenkomstig het Verdrag van Amsterdam Hoe denkt de Commissie, nu het Verdrag van Amsterdam is getekend en in afwachting van de ratificatie ervan, haar verplichtingen ten aanzien van eilanden uit hoofde van het nieuwe artikel 158 na te komen? Kan zij mededelen welke voorstellen zij overweegt om aan haar wettelijke verplichtingen uit hoofde van dit artikel te voldoen wanneer de ratificatie eenmaal een feit is? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (6 januari 1999) Op 18 maart 1998 heeft de Commissie haar goedkeuring gehecht aan een voorstel voor een algemene verordening (1), waarin operationele vorm wordt gegeven aan de richtsnoeren van de mededeling „Agenda 2000: voor een sterkere en ruimere unie” (2). Ter vergroting van het effect van de structuurbeleidsmaatregelen op de het meest in moeilijkheden verkerende gebieden heeft de Commissie voorgesteld de geografische concentratie te intensiveren: voor de mate waarin de bevolking van de Gemeenschap die voor steun krachtens de doelstellingen 1 en 2 in aanmerking komt door die bijstand wordt gedekt, dient te worden gestreefd naar 35-40 % (momenteel is dit 51 % voor de doelstellingen 1, 2, 5b en 6). Die poging tot concentratie zou voor alle gebieden moeten gelden, waaronder ook de eilanden. Het toekomstige artikel 158, zoals dit voortspruit uit het Verdrag van Amsterdam, dat zich momenteel in de bekrachtigingsfase bevindt, bepaalt: „de Gemeenschap stelt zich in het bijzonder ten doel, de verschillen tussen de ontwikkelingsniveaus van de onderscheiden regio’s en de achterstand van de minstbegunstigde regio’s of eilanden, met inbegrip van de plattelandsgebieden, te verkleinen”. In dit artikel worden dus niet alle eilanden bedoeld, maar alleen de minstbegunstigde. De Commissie is van mening dat de voor de doelstellingen 1 en 2 voorgestelde steuncriteria het mogelijk maken de omvang van de problemen te beoordelen, waarmee de eilanden 8 die overigens in allerlei uiteenlopende situaties verkeren 8 hebben te kampen. PB C 176 van 9. 6. 1998. (1) (2) COM(97) 2000 def. (1999/C 207/156) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3725/98 van Carlos Carnero González (GUE/NGL) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Voortzetting doelstelling 1 van de structuurfondsen voor het autonome gewest Cantabrië (Spanje) In verschillende Spaanse kranten is dezer dagen aandacht besteed aan de publicatie door Eurostat van de gegevens betreffende het gemiddelde inkomensniveau in Europese regio’s gedurende de periode 1994-1996. Uit deze gegevens zou blijken dat het autonome gewest Cantabrië een gemiddeld inkomensniveau heeft dat enkele tienden van procenten boven de 75 % van het communautaire gemiddelde ligt. Naar aanleiding hiervan hebben de Spaanse regering en de regionale autoriteiten van Cantabrië volgens bovengenoemde berichten verklaard dat Cantabrië in de nieuwe programmeringsperiode van de structuur- fondsen niet langer zal vallen onder doelstelling 1. Is de Commissie in het licht van deze gegevens van oordeel dat de politieke conclusies hieruit gerechtvaardigd zijn? Zo ja, is de Commissie niet van oordeel dat het in deze fase van het wetgevingsdebat van de zijde van de Spaanse nationale en regionale autoriteiten voorbarig is om bovengenoemde conclusie vast te stellen, zeker nu het Europees Parlement onlangs in een resolutie heeft verzocht om flexibeler criteria te hanteren bij de vaststelling van de lijst van regio’s die in aanmerking komen voor doelstelling 1 van de structuurfondsen? Is de Commissie van mening dat het pariteitscriterium met betrekking tot de koopkracht, zoals gehanteerd door Eurostat, de meest realistische index vormt voor de welvaart van een regio, of is zij daarentegen van oordeel dat objectievere criteria zouden moeten worden gehanteerd, zoals bijvoorbeeld het gemiddelde BBP van deze regio per hoofd van de bevolking?


title: QUESTION ECRITE no 3473/98 de Yves VERWAERDE à la Commission. Contrôle des organisations de producteurs de légumes transformés

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU control
agro-industry
application of EU law
closing of accounts
common organisation of markets
competence of the Member States
producer organisation
use of aid
vegetable

text: 15. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 297/73 Les informations fournies ne permettent pas à la Commission d’émettre un avis sur la question soulevée 3. par l’Honorable Parlementaire. (1) (2) JO L 194 du 25. 7. 1975. JO L 78 du 26. 3. 1991. (1999/C 297/096) QUESTION ÉCRITE E-3468/98 posée par Panayotis Lambrias (PPE) à la Commission (24 novembre 1998) Objet: Ajustement du régime des magasins de vente d’articles hors taxes Les secteurs concernés se sont émus de la lenteur avec laquelle la Commission s’occupe de l’ajustement du régime des magasins de vente d’articles hors taxes (duty free shops). Parallèlement, les États membres ont entrepris d’appliquer de leur propre initiative des mesures contradictoires à cet égard. Dans ces conditions, quelles dispositions la Commission envisage-t-elle de prendre pour dissiper, en collaboration avec le Parlement européen, les inquiétudes évoquées ci-dessus et élaborer un régime dépourvu de toute ambiguïté pour ces établissements? Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (3 février 1999) Les règles applicables à la taxation des biens vendus par les comptoirs de vente hors taxes aux voyageurs intracommunautaires figurent dans les dispositions générales de la directive 77/388/CEE du Conseil, du 17 mai 1977, en matière d’harmonisation des législations des États membres relatives aux taxes sur le chiffre d’affaires 8 Système commun de taxes sur la valeur ajoutée: assiette uniforme (1), ainsi que dans la directive 92/12/CEE du Conseil du 25 février 1992, relative au régime général, à la détention, à la circulation et au contrôle des produits soumis à accises (2). Selon une dérogation instituée par l’article 28 duodecies de la direc- tive 77/388/CEE et l’article 28 de la directive 92/12/CEE, les États membres peuvent, jusqu’au 30 juin 1999, exonérer ces ventes de la TVA et des droits d’accises, sous réserve que certaines conditions (valeur globale et quantité) soient respectées. La Commission souhaiterait attirer l’attention de l’Honorable Parlementaire sur le fait que le traité CE impose aux États membres de prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre de la législation communautaire en vigueur. Afin de faciliter l’application de la législation en vigueur dans le cas précis de la suppression des ventes hors taxes à l’intérieur de la Communauté, la Commission a rencontré des représentants des États membres afin d’examiner la manière dont les dispositions relatives à la TVA et aux droits d’accises devaient être appliquées aux ventes aux voyageurs intracommunautaires à bord des avions et des ferries. À la suite de cette réunion, la Commission a publié un communiqué de presse (3) destiné à clarifier la situation. (1) (2) (3) JO L 145 du 13. 6. 1977. JO L 76 du 23. 3. 1992. IP98/858. (1999/C 297/097) QUESTION ÉCRITE E-3473/98 posée par Yves Verwaerde (PPE) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Contrôle des organisations de producteurs de légumes transformés Les organisation de producteurs sont au coeur de la nouvelle organisation commune de marché dans le secteur des légumes transformés. Les contrôles de contrats vont se renforcer. Les organisations de producteurs auront pour rôle de centraliser les paiements, de négocier et de signer les contrats, d’assurer l’équilibre de l’offre et de la demande, de prévoir les emblavements nécessaires au contrat et d’assurer les contrôles qui s’y rapportent


title: Comunicazione della Commissione - Modernizzare l'organizzazione del lavoro - Un atteggiamento positivo nei confronti dei cambiamenti

eurovoc_concepts:
competitiveness
employment policy
labour relations
organisation of work
working conditions

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ* EUROPEE Bruxelles, 25. 11. 1998 COM(1998) 592 def. COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE Modernizzare l'organizzazione del lavoro - Un atteggiamento positivo nei confronti dei cambiamenti 1. Introduzione 1. 1 Obiettivo della comunicazione il partenariato per la L'obiettivo della comunicazione e quello di stimolare e rafforzare modernizzazione dell'organizzazione del lavoro. Le parti sociali a livello europo, nazionale e settoriale sono invitate a prendere in considerazione il sistema migliore per favorire e completare il pilastro dell'adattabilità degli Orientamenti per l'occupazione e per sviluppare ai livelli adeguati un quadro di riferimento per azioni da intraprendere in questo settore. La comunicazione si colloca in un momento in cui l'UE e gli Stati membri sono impegnati attivamente nella modernizzazione dei sistemi economico, occupazionale e sociale. A livello macroeconomico c'è lo stimolo dell' UME, a livello dei sistemi nazionali per l'occupazione ci sono gli Orientamenti per l'occupazione e, a livello aziendale, un certo numero di iniziative destinate a migliorare l'organizzazione del lavoro. Le aziende sono i principali responsabili della modernizzazione dell'organizzazione del lavoro Tuttavia, questo processo all'interno delle imprese può aver successo solo se si basa su una stretta collaborazione fra le parti sociali e se viene attuato nel rispetto della realizzazione delle strategie economiche e dell'occupazione. 1. 2. ii Libro verde L'impostazione suggerita si basa sulle reazioni alla pubblicazione del Libro verde "Partenariato per una nuova organizzazione del lavoro"1. Il principale messaggio del Libro verde è che una migliore organizzazione del lavoro, basata sull'abilità, la fiducia e la qualità, nonché su un elevato livello di partecipazione dei lavoratori, può costituire un valido contributo alla competitività delle aziende europee, al miglioramento della qualità della vita lavorativa e alla occupabilità della manodopera. Il Libro verde ha saputo stimolare in tutta l'Unione europea un vivace dibattito fra datori di l<svor3 e sindacati, auto ila pubbliche; e ?*tn, parti iaîer^sate Sono s«**e or3?. ì»z;atJ d?vav>'c ^orfrrenz? cv> ha^io p^x/pfiio ;->ig!;a"a di person? Alla Co-omissione ion. * pe* 'enu l 'jl. rv ì. "C cjT'nenti ?c;it*i p r e s e nt AMVi p. aT« ^icìàì'\ vai gf'Vcm' ,i^i ce-tf'"' di ricu'c, e* „ êr^f, r 1? ;;cercalori. Qt^t* cc. it *:b. e; OAC "uti riassumi «»ci!?. i pubblica-zioi*»* cidi". DC Y "Darfsnari&tc- per uix, '>;x\ru jfgàrÀzziiz'^rn. M îdvoïc %c^si ddb ^pojtc"' Anche ir "aria t\e*\*o europeo e a1**^ iitilLzioni europee hanno -espr^flo il lcio parere sC Libro verd'-i :^u,. *, La Commissione non intendeva utilizzare il Libro verde come base di un'iniziativa legislativa per preconizzare un unico tipo di organizzazione de! lavoro. Al contrario, l'intenzione della Commissione era quella di avviare un dibattito per definire una nuova impostazione, basata sul COM(97) 128 def, 16. 04. 1997 1 partenariato e che prenda in considerazione i mutamenti continui e la sempre maggiore diversità della vita lavorativa del mondo moderno. La Commissione ha tratto le seguenti conclusioni dalle consultazioni e dalle discussioni seguite alla pubblicazione del Libro verde: L'Europa deve seguire una strategia improntata a un'elevata qualità sul luogo di lavoro, in modo da migliorare la produttività e creare le condizioni favorevoli alla competitività e all'occupazione. Il processo di modernizzazione deve essere accelerato. Nuove modalità di lavoro, più flessibili, in genere non sono molto diffuse in Europa. Vi sono singoli esempi di buona prassi, ma è necessario un sostegno per trasformarli in strategie innovatrici La nuova organizzazione del lavoro interessa tutti i posti di lavoro, ivi compresi i settori pubblici e privati, le piccole e le grandi aziende. Le aziende sono responsabili dell'adozione di misure concrete relative all'organizzazione del lavoro: il ruolo principale dei dirigenti, con un'adeguata partecipazione dei lavoratori, consiste nel definire i metodi più adatti e più efficaci. Il partenariato nel cambiamento è la chiave del successo. Nella ricerca di una migliore organizzazione del lavoro, occorre prestare più attenzione alla tematica del genere. Queste conclusioni della discussione relativa al Libro verde hanno spinto la Commissione a chiedere alle parti sociali di assumere, a tutti i livelli, un ruolo di guida nello sviluppo di una nuova impostazione dell'organizzazione del lavoro. Pertanto con questa Comunicazione si tenta di identificare la migliore strategia per tutti gli attori a seconda dei livelli d'intervento, in modo da affrontare i problemi chiave e impostare in modo positivo il cambiamento. 1. 3. La strategia per l'occupazione del Vertice di Lussemburgo Il Consiglio europeo straordinario svoltosi a Lussemburgo nel novembre 1997 ha espresso un sostegno politico per le idee esposte nel Libro verde. Il terzo pilastro degli Orientamenti per l'occupazione, l'adattabilità, sottolinea l'importanza dell'organizzazione del lavoro e invita le parti sociali a svolgere un ruolo leader in questo settore. Ci sono stati notevoli progressi in alcuni Stati membri nella definizione e nell'attuazione di questo processo di partenariato, in particolare nel contesto dell'elaborazione dei Piani d'azione nazionali per l'occupazione, ma la prassi non è universale e non è stata adeguatamente affrontata a livello europeo. Si osserva una certa esitazione, in relazione agli Orientamenti, per quanto riguarda l'entità delle responsabilità delle parti sociali e il livello al quale è opportuno intervenire con azioni. Gli orientamenti proposti per il 1999 metteno in evidenza il fatto che rivolgersi alle parti sociali per negoziare accordi destinati a modernizzare l'organizzazione del lavoro comporta lo sviluppo di un forte partenariato a tutti i livelli: a livello europeo, nazionale, settoriale e aziendale. 1. 4. Il ruolo del dialogo sociale Il Vertice di Lussemburgo sull'occupazione ha incaricato la Commissione di designare un gruppo di esperti ad alto livello per analizzare i posssibili mutamenti industriali nell'Unione europea e studiare come meglio anticiparli per potersi difendere dalle conseguenze economiche e sociali. Nella sua relazione, che sarà presentata al Consiglio europeo di Vienna, il gruppo di esperti l'UE deve concentrarsi su strumenti positivi di adattamento, non solo dichiara che sull'identificazione di ciò che va evitato. Il gruppo di esperti sottolinea che i mutamenti industriali costituiscono un'opportunità, che devono essere anticipati, predisposti e gestiti. Secondo il loro parere, la base di tutto è costituita dal dialogo a tutti i livelli. Le aziende all'apice del successo hanno un buon dialogo sociale con i dipendenti, poiché le persone motivate sono un elemento essenziale del successo commerciale. Il futuro dell'organizzazione del lavoro è stato analizzato anche da un gruppo di esperti sull'evoluzione del diritto del lavoro in Europa (gruppo Madrid). La Commissione ritiene che la relazione fornisca un'utile introspezione nel contesto in cui il processo di modernizzazione ha luogo. In particolare, il gruppo ha chiaramente dimostrato che gli accordi collettivi guadagnano terreno come strumento per trovare un equilibrio fra i vari interessi nella vita lavorativa e che le contrattazioni collettive, sebbene in fase di riorganizzazione, sono sorprendentemente dinamiche. 2. Quadro di riferimento delle prossime iniziative - Ruolo fondamentale delle parti sociali 2. 1. Elementi principali A seguito del processo di consultazione la Commissione ha concluso che le parti sociali, a tutti i livelli, sono pronte a fornire un forte contributo alla modernizzazione dell'organizzazione del lavoro. È opinione comune che il rinnovo dell'organizzazione del lavoro può essere realizzato principalmente sul posto di lavoro, con la partecipazione di dirigenti e lavoratori e dei loro rappresentanti e prendendo in considerazione la diversa natura della situazione particolare di ciascun settore, di ciascuna organizzazione o azienda, ivi comprese le piccole e medie imprese La Commissione ritiene che sia necessario una nuova impostazione della modernizzazione dell'organizzazione del lavoro. Questa strategia potrebbe riguardare, la definizione del "terreno comune" e degli obiettivi per le parti sociali; lo sviluppo di un processo di stimolo, sostegno e controllo delle attività nazionali, nel pieno rispetto del principio di sussidiarietà; lo studio di ulteriori sistemi per migliorare sia la flessibilità, che la stabilità, affrontando un certo numero di problemi in modo coerente. Ovviamente dovrebbero fare parte di questa strategia gli accordi delle parti sociali in risposta al pilastro dell'adattabilità negli Orientamenti per l'occupazione 2. 1. 1. Obiettivi La Commissione ritiene che spetti alle parti sociali fare il primo passo nel tentativo di individuare alcuni obiettivi comuni. Gli obiettivi principali dell'UE sono la competitività e l'occupazione. In questo contesto c'è un ampio consenso sul fatto che un miglioramento della produttività, mediante una migliore organizzazione del lavoro, sia necessario se le singole imprese devono migliorare la loro situazione competitiva e se la Comunità deve raggiungere gli obiettivi economici che si è fissata. Inoltre è essenziale un approccio positivo per conciliare le esigenze di flessibilità delle aziende e le esigenze di stabilità dei dipendenti. La flessibilità all'interno dell'impresa non solo favorisce la produttività, ma anche migliora la qualità della vita lavorativa La stabilità per i lavoratori si traduce, per l'impresa, in una manodopera più stabile, versatile e motivata. 2. 1. 2. Procedura di modernizzazione Una seconda fase potrebbe essere quella della definizione di una procedura per iniziative comuni di modernizzazione dell'organizzazione del lavoro. Nell'ambito del pilastro dell'adattabilità degli Orientamenti per l'occupazione, le parti sociali sono invitate a negoziare accordi per modernizzare l'organizzazione del lavoro. Il progetto di Orientamenti della Commissione per il 1999 ha sottolineato che questi accordi devono essere definiti a tutti i livelli opportuni. Ciò ovviamente comporta la partecipazione delle parti sociali a sviluppare un processo di modernizza/ione livello dell'organizzazione del lavoro, in particolare, per sostenere e favorire l'adattabilità ad altri livelli. La Commissione ritiene che questo processo, basato sul partenariato, rappresenti la strategia più promettente per la modernizzazione della vita lavorativa. in quanto potrebbero europeo, Vi è l'esigenza di riesaminare l'organizzazione del lavoro allo stesso modo in cui i governi hanno ritenuto opportuno riesaminare il contesto giuridico per il mercato occupazionale, allo scopo di modificare il quadro contrattuale, nei casi in cui è necessario adattarsi a nuove condizioni e per trovare soluzioni per nuove esigenze. Questo rappresenta una sfida per le parti sociali che devono definire un quadro d'azione coerente e globale, invece di reagire, positivamente o negativamente, a iniziative legislative frammentarie. 2. 1. 3. Questioni principali La Commissione ritiene che vi siano un certo numero di questioni, identificate nel processo di consultazione, che potrebbero essere affrontate dalle parti sociali, ad esempio: Garantire una formazione adeguata Resta presente una particolare esigenza di facilitare l'adattamento delle capacità dei lavoratori ai bisogni dell'azienda, nonché di migliorare le conoscenze dei titolari e dei dirigenti delle aziende in un'ottica di attuazione di un'organizzazione del lavoro flessibile. Ciò comporta una formazione costante e la capacità di percepire la formazione come un investimento. Mettere a punto nuovi "pacchetti" dell'orario di lavoro, in un contesto globale Le parti sociali a livello europeo hanno avviato lavori costruttivi nel settore dell'orario di lavoro, in modo da conciliare flessibilità e stabilità. Si è giunti ad un accordo sul lavoro a tempo parziale. Sono stati stipulati accordi sull'orario di lavoro anche nel settore delle ferrovie, in quello marittimo e nell'agricoltura. Dalle discussioni è emerso, in particolare nel corso di un recente seminario organizzato dalle parti sociali, che l'orario di lavoro non può essere dissociato dall'organizzazione del lavoro. Le parti sociali potrebbero procedere a un ulteriore esame di questo rapporto. Ad esempio, sarebbe possibile comprendere le circostanze in cui nuovi accordi relativi all'orario di lavoro, ivi comprese attività di formazione e altri congedi, potrebbero rivelarsi vantaggiose, applicando un orario di lavoro flessibile, ad esempio, in termini di maggiore produttività, migliore occupabilità, ovvero un migliore equilibrio fra l'attività lavorativa e la vita familiare. Facilitare la diversificazione dei rapporti di lavoro, nonché nuove forme di lavoro Occorre prendere in considerazione le modalità per consentire lo sviluppo di nuove forme di rapporti contrattuali e di sviluppo delle carriere, senza trascurare l'aspetto sicurezza, ad esempio per quanto riguarda la stabilità dell'impiego, la copertura di sicurezza sociale e la possibilità di formazione. Garantire condizioni ottimali per l'introduzione e l'applicazione di nuove tecnologie Strettamente associata allo sviluppo della formazione continua e alla possibilità di diversificazione delle prassi lavorative è la questione chiave dell'introduzione delle nuove tecnologie, in particolare delle tecnologie dell'informazione e della comunicazione. Le parti sociali potrebbero aprire la strada nello sviluppo di un approccio integrato all'introduzione delle nuove tecnologie e nei confronti dei mutamenti a livello organizzativo. Questa strategia consentirebbe all'impresa di beneficiare pienamente dei vantaggi e delle opportunità che offrono le nuove tecnologie. La Commissione trasmetterà una relazione al Consiglio europeo di Vienna sulle opportunità professionali che offre la società dell'informazione, relazione che sottolinea, fra l'altro, l'esigenza di cambiamenti a livello organizzativo. Inoltre la Commissione pubblicherà Tanno prossimo una comunicazione sugli aspetti sociali del telelavoro. Le parti sociali potrebbero svolgere un ruolo importante nello sviluppo di adeguate azioni in questo settore Promozione della motivazione e dell'adattabilità dei dipendenti attraverso una maggiore partecipazione La casistica ha dimostrato che lo sviluppo di un buon sistema di comunicazione e l'impegno dei lavoratori per il cambiamento del processo e per una nuova organizzazione del lavoro sono aspetti cruciali. La partecipazione finanziaria dei dipendenti, ad esempio, è un settore in cui le parti sociali potrebbero, compiere progressi. Promozione della parità delle opportunità Sono stati adottati numerosi provvedimenti comunitari relativi alla parità di trattamento tra uomini e donne. Attualmente s'insiste sull'integrazione della dimensione del genere in tutte le attività e politiche (mainstreaming). A questo proposito le parti sociali potrebbero interessarsi della questione dell'integrazione e della reintegrazione delle donne nella vita lavorativa e dell'accesso alla formazione, nonché del problema di conciliare meglio vita familiare e responsabilità di lavoro. 2. 2. Ruolo dei governi nazionali Il ruolo delle parti sociali e gli accordi collettivi assumono sempre più importanza e, al tempo stesso, le autorità pubbliche continuano ad essere responsabili del quadro giuridico generale entro il quale operano le aziende. Gli Orientamenti per le politiche dell'occupazione degli Stati membri comportano un certo numero di richieste agli Stati membri, in particolare li invitano a ridurre e a semplificare gli aspetti amministrativi e fiscali relativi alle piccole e medie imprese, a riesaminare gli ostacoli all'occupazione e all'investimento in risorse umane, nonché gli ostacoli al lavoro autonomo. Questo è stato sottolineato dalla Business Environment Simplification Task Force (BEST), che ha preso in considerazione modalità per migliorare la qualità della legislazione e ridurre l'onere amministrativo per le aziende europee, in particolare le piccole e medie imprese2. Per lo più, la legislazione esistente nel settore dell'occupazione e della protezione sociale è stata messa a punto in un'epoca in cui la struttura del mercato del lavoro era molto diversa da quella di oggi. In vista di questo, gli Orientamenti per l'occupazione suggeriscono a ciascuno Stato membro di esaminare la possibilità di inserire nella propria legislazione tipi di contratto più adattabili. Ciascuno Stato membro dovrebbe prendere in considerazione in che modo si possa modernizzare l'organizzazione del lavoro, in collaborazione con le parti sociali a livello nazionale. 2. 3. Ruolo dell'Unione europea Un certo numero di programmi e di strategie dell'Unione europea favoriscono il processo di modernizzazione e possono essere utilizzati efficacemente per sostenere azioni concrete intraprese dalle parti sociali in questo settore. Uno degli obiettivi principali dei Fondi strutturali è quello di facilitare nuovi sistemi di gestione della produzione e dell'organizzazione del lavoro attraverso interventi di fonnazione destinati a migliorare le competenze dei lavoratori. Il nuovo progetto di regolamento del Fondo sociale europeo, proposto dalla Commissione europea nel marzo 1998, si prefigge l'obiettivo di migliorare i sistemi per promuovere una manodopera specializzata, qualificata e adattabile, favorire l'innovazione e l'adattabilità nell'organizzazione del lavoro e stimolare il potenziale umano nella ricerca, nelle scienze e nella tecnologia. In questa prospettiva la Commissione si aspetta che le parti sociali, a livello europeo, definiscano un processo che possa sostenere le attività a livello nazionale e locale. Come annunciato nella comunicazione della Commissione sulla dimensione sociale e il mercato del lavoro, in relazione alla società dell'informazione - Priorità alla dimensione umana - Le tasi successive (COM (97) 390), è in fase di elaborazione una Rete europea sull'organizzazione del lavoro, che comporta la partecipazione di esperti e operatori, per sostenere le iniziative nazionali e locali. Gli obiettivi della Rete consisteranno nel consolidare la ricerca e la documentazione Vedasi risposta della Commissione (COM (98) 550 dcf. ) organizzativa europea, nell'identificare e procedere allo scambio di buone prassi, nel promuovere la cooperazione e sostenere i settori e le regioni in ritardo di sviluppo. Le istituzioni europee possono anche adoperarsi per adattare e semplificare la legislazione relativa alle aziende, nella quale l'Unione europea ha una responsabilità diretta. Un esempio di azione in questo settore è la direttiva sul trasferimento delle imprese recentemente aggiornata e che presto sarà codificata. Un altro esempio, la direttiva adottata recentemente sulle pensioni complementari, costituisce un primo passo verso la rimozione di alcuni ostacoli alla libera circolazione per quanto riguarda i diritti non statutari. Questo processo sarebbe notevolmente favorito se fosse possibile mettere a punto una procedura credibile per identificare e attuare alternative alla legislazione da semplificare e sostituire. 3. Fasi successive La comunicazione è destinata alle parti sociali e alle istituzioni europee e funge da invito alle parti il sociali a cogliere l'opportunità di assumere un ruolo leader nel processo di cambiamento Vertice di Vienna potrebbe essere la prima opportunità per prendere in considerazione il varo di questo processo, in particolare per le parti sociali. Pur se il processo deve necessariamente essere continuo, la Commissione spera di disporre dei primi elementi di risposta delle parti sociali sulla messa a punto e l'attuazione di un processo di modernizzazione dell'organizzazione del lavoro, in tempo per poter influenzare l'attuazione degli Orientamenti sull'occupazione per l'elaborazione della Relazione congiunta sull'occupazione per il Vertice di Helsinki nel dicembre 1999. La Commissione presterà particolare attenzione al ruolo delle parti sociali a tutti i livelli del processo di modernizzazione e alle iniziative che verranno prese sulla base degli Orientamenti sull'occupazione, nonché della presente comunicazione. il 1999 e ISSN 0254-1505 COM(98) 592 def. DOCUMENTI IT 04 05 08 16 N. di catalogo : CB-CO-98-708-1T-C Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Ensimmäinen vuosittainen kertomus yritysverotusta ja verotuksellisia valtiontukia koskevien menettelysääntöjen täytäntöönpanosta - Tilanneselvitys säästöstä saatavien tulojen verotusta sekä lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavaa yhteistä verojärjestelmää koskevan työn edistymisestä (1998)

eurovoc_concepts:
code of conduct
restriction on competition
savings
tax system
type of business

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 11. 1998 KOM(1998)595 1opull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE ENSIMMÄINEN VUOSITTAINEN KERTOMUS YRITYSVEROTUSTA JA VEROTUKSELLISIA VALTIONTUKIA KOSKEVIEN MENETTELYSÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA TILANNESELVITYS SÄÄSTÖSTÄ SAATAVIEN TULOJEN VEROTUSTA SEKÄ LÄHIYHTIÖIDEN VÄLISIIN KORKO- JA ROJALTIMAKSUIHIN SOVELLETTAVAA YHTEISTÄ VEROJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TYÖN EDISTYMISESTÄ 1998 1. JOHDANTO 1. Komissio esitteli uuden globaalin lähestymistavan verotukseen liittyviin kysymyksiin Ecofin-neuvoston epävirallisessa kokouksessa Veronassa huhtikuussa 1996. Tavoitteena oli liittää verotus laajemmin yhteisön politiikkoihin ja erityisesti kiinnittää huomio taloudellisiin ja sosiaalisiin haittoihin, jotka johtuvat verokysymysten vähäisestä yhteensovittamisesta Euroopan unionissa. 2. Uuden globaalin lähestymistavan mukaisia keskusteluja käytiin vuosina 1996 ja 1997 korkean tason veropoliittisessa työryhmässä, jonka jäseninä ovat jäsenvaltioiden talous- ja valtiovarainministerien henkilökohtaiset edustajat. Komission tiedonanto "Toimenpidepaketti haitallisen verokilpailun poistamiseksi Euroopan unionissa" perustui näihin keskusteluihin. Kyseisen tiedonannon pohjalta neuvosto hyväksyi I. joulukuuta 1997 veropolitiikkaa ja erityisesti kolmesta verotoimenpiteestii koostuvaa pakettia koskevat päätelmät '. 3. Veropaketilla pyritään vähentämään yhtenäismarkkinoilla vielä esiintyviä vääristymiä, välttämään verotulojen huomattavia menetyksiä ja suuntaamaan verotuksen rakennetta työllisyyttä suosivampaan suuntaan. Päätelmiä tehdessään neuvosto painotti jäsenvaltioilla ja yhteisöllä perustamissopimuksen mukaisesti olevan toimivallan merkitystä. Lisäksi neuvosto tunnusti oikeudenmukaisen kilpailun myönteiset vaikutukset ja tarpeen vahvistaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälistä kilpailukykyä ja totesi, että verokilpailu saattaa johtaa myös verotustoimenpiteisiin, joilla on haitallisia vaikutuksia. Veropolitiikasta 1 päivänä joulukuuta 1997 annetut ECOFIN-neuvoston päätelmät (98/C2/01), liYVL C 2, 6. 1. 1998, s. 1. 1 4. Neuvosto ja neuvostoon kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat pääsivät yhteisymmärrykseen yritysverotukseen sovellettavia menettelysääntöjä koskevasta päätöslauselmasta. Lisäksi neuvosto hyväksyi säästöjen verotusta koskevan tekstin. Komissio sitoutui • antamaan piakkoin direktiiviehdotukset säästöjen sekä yritysten välillä maksettavien korkojen ja rojaltien verotuksesta • laatimaan suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta välittömään yritysverotukseen liittyviin toimenpiteisiin. 5. Menettelysääntöjen yhtenäisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi neuvosto kehotti komissiota esittämään neuvostolle vuosittain kertomuksen yritysverotukseen sovellettavien menettelysääntöjen täytäntöönpanosta ja verotuksellisten valtiontukien soveltamisesta. Neuvosto kehotti komissiota esittämään yritysverotuksen menettelysääntöjen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen kanssa vuosittain tilanneselvityksen säästöjen sekä yritysten välillä maksettavien korkojen ja rojaltien verotusta koskevan työskentelyn edistymisestä. Tähän tiedonantoon sisältyy komission ensimmäinen vuosittainen kertomus. 2. YRITYSVEROTUKSEEN JA VEROTUKSELLISIIN VALTIONTUKIIN SOVELLETTAVIEN MENETTELYSÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 2. 1 MENETTELYSÄÄNNÖT 6. Menettelysäännöt kattavat toimenpiteet, joilla todellista verotustasoa selvästi alennetaan verrattuna toimenpiteisiin, joita kyseisessä jäsenvaltiossa tavallisesti sovelletaan, nollaverotus mukaan lukien, ja jotka vaikuttavat tai voivat merkittävästi vaikuttaa taloudellisen toiminnan sijoittumiseen yhteisössä. Tällainen vcrotustaso voi johtua nimellisvcrokannasta, veropohjasta tai jostain muusta asiaankuuluvasta tekijästä. Menettelysääntöihin sisältyy lukuisia perusteita, jotka otetaan huomioon kun arvioidaan, ovatko kyseiset menettelysääntöjen soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet haitallisia, kun otetaan huomioon niiden mahdolliset vaikutukset yhteisössä. 7. Hyväksyessään yritysverotuksen menettelysäännöt jäsenvaltiot sitoutuivat • pidättymään uusien haitallisten verotuksellisten toimenpiteiden käyttöönotosta • tarkistamaan voimassa olevia lakejaan ja omaksumiaan käytäntöjä ja muuttamaan tarvittaessa näitä lakeja ja käytäntöjä, jotta kaikki niihin sisältyvät haitalliset toimenpiteet poistettaisiin mahdollisimman pian ottaen huomioon neuvostossa tarkistusmenettelyn johdosta käydyt keskustelut • tiedottamaan toisilleen voimassa olevista tai suunnitelluista verotuksellisista toimenpiteistä, jotka mahdollisesti kuuluvat menettelysääntöjen soveltamisalaan • perustamaan työryhmän arvioimaan näiden menettelysääntöjen soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvia verotuksellisia toimenpiteitä ja valvomaan kyseisiä toimenpiteitä koskevien tietojen toimittamista • edistämään haitallisten verotukseen liittyvien toimenpiteiden poistamiseen tähtäävien periaatteiden hyväksymistä kolmansissa maissa ja alueilla, joilla perustamissopimusta ei sovelleta. Erityisesti ne jäsenvaltiot, joilla on riippuvaisia tai niihin assosioituneita alueita tai joilla on erityisiä velvollisuuksia tai verotuksellisia etuoikeuksia muihin alueisiin nähden, sitoutuvat huolehtimaan perustuslakiensa puitteissa siitä, että näitä periaatteita noudatetaan kyseisillä alueilla. 8. Ecofin-neuvosto päätti 9. maaliskuuta 1998 2 perustaa yritysverotukseen sovellettavia menettelysääntöjä käsittelevän työryhmän arvioimaan menettelysääntöjen soveltamis alaan mahdollisesti kuuluvia verotuksellisia toimenpiteitä ja valvomaan kyseisiä toimenpiteitä koskevien tietojen toimittamista. Yhteisellä päätöksellä Dawn Primarolo (Financial Secretary, Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriö) nimitettiin tämän työryhmän puheenjohtakan tehtävään kahdeksi vuodeksi. Lisäksi perustettiin kaksi alaryhmää, joiden puheenjohtajina toimivat Dawn Primarolo ja pääjohtaja Nolz (Itävallan valtiovarainministeriö) 3. Alaryhmien tehtävänä oli tutkia alustavasti ne lukuisat mahdollisesti haitalliset toimenpiteet, jotka työryhmä oli päättänyt arvioida ensin. Alaryhmät raportoivat työnsä tuloksista työryhmälle. Tarkasteltavat toimenpiteet liittyvät konscrninsisäisiin palveluihin, rahoituspalve luihin ja offshore-yhtiöihin. 9. Kaikki jäsenvaltiot ovat osallistuneet tietojen vaihtoon antamalla tietoja verotuksellisista toimenpiteistä, jotka saattavat kuulua menettelysääntöjen soveltamisalaan. Näihin kuuluvat könserninsisäiset palvelut, rahoituspalvelut ja ulkomaiset yksiköt, muut alakohtaiset toimenpiteet, alueelliset aloitteet ja muut toimenpiteet. Komissio on koordinoinut ja avustanut näiden tietojen antamisessa. Jäsenvaltiot ovat tarvittaessa antaneet yksityiskohtaista tietoa lainsäädännöstä ja hallinnollisista käytänteistä sekä yksityiskohtaisia selvityksiä toimenpiteistä, jotka kuuluvat kahden alaryhmän työkenttään. Komissio laati yhteenvedot kaikista alaryhmien tarkastelemista toimenpiteistä, jotta saataisiin perustiedot niiden tuottamasta hyödystä ja niihin liittyvistä ehdoista. Yritysverotukseen sovellettavia käytännesääntöjä käsittelevän työryhmän perustamisesta l) päivänä maaliskuuta 1998 annetut neuvoston päätelmät (98/C 99/01), EYVL C 99, 1. 4. 1998, s. 1. Yritysverotukseen sovellettavia käytännesääntöjä käsittelevälle työryhmälle perustettavista alaryhmistä 6 päivänä heinäkuuta 1998 annetut neuvoston päätelmät. 10. Komission tietojen mukaan jäsenvaltiot eivät ole ottaneet käyttöön uusia menettelysääntöjen mukaan haitallisia verotoimenpiteitä. Joitakin uusia toimenpiteitä on annettu työryhmän harkittavaksi. Komissio toteaa, että eräistä mahdollisesti menettelysääntöjen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä on jo luovuttu tai niitä ollaan poistamassa asteittain eräissä jäsenvaltioissa. 11. Menettelysääntöjä käsittelevä työryhmä antaa neuvostolle 1. joulukuuta 1998 välira portin, jossa annetaan yksityiskohtainen selvitys menettelysääntöjen soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvien toimenpiteiden arvioinnissa saavutetusta edistyksestä. 12. Haitallisten verotoimenpiteiden poistamiseen tähtäävien toimenpiteiden hyväksymi seen pyritään mahdollisimman laajalla maantieteellisellä alueella. Tähän liittyen OECD:n neuvosto hyväksyi huhtikuussa 1998 kertomuksen haitallisesta verokilpai lusta, ja G7 -ryhmä on myös osoittanut sitoutuvansa haitallisen verokilpailun vastaiseen työhön. OECD:n kertomuksessa annetaan suuntaviivat haitallisten veroetuusjärjestelmien käsittelylle OECD:n jäsenvaltioissa, luettelon laatimiselle OECD:n veroparatiiseista ja haitallisia verokäytäntöjä käsittelevän foorumin perustamiselle, joka valvoo kertomukseen sisältyvien suositusten täytäntöönpanoa. 2. 2 VEROTUKSELLISET VALTIONTUET 13. Jotkut yritysverotuksen menettelysääntöjen piiriin kuuluvat verotukselliset toimen piteet saattavat kuulua perustamissopimuksen 92-94 artiklan sisältämien valtiontukia koskevien määräysten soveltamisalaan. Komissio on menettelysääntöjen puitteissa sitoutunut julkistamaan suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta verotukselli siin valtiontukiin. Suuntaviivoista keskusteltiin jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kans sa ja komissio hyväksyi suuntaviivat sisältävän tiedonannon 11. marraskuuta 1998. 4 4 Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, SEC (1998) 1800 lopullinen. 14. Suuntaviivoilla pyritään selventämään valtiontukisääntöjen soveltamista välittömään yritysverotukseen liittyvissä tapauksissa. Suuntaviivat ovat osa laajempaa tavoitetta, jolla pyritään tehostamaan valtiontukisääntöjen soveltamista, jotta kilpailun vääristymiä voidaan vähentää yhtenäismarkkinoilla. 15. Komissio tutkii tiedonannossa annettujen suuntaviivojen perusteella sille ilmoitetut verotukselliset tukijärjestelmät ja jäsenvaltioissa myönnetyt verotuet sekä voimassa olevat järjestelmät. Komissio ottaa huomioon jokaiseen yksittäistapaukseen liittyvät erityiset olosuhteet. 3. SÄÄSTÖJEN SEKÄ YRITYSTEN VÄLISTEN KORKO- JA ROJALTIMAKSUJEN VEROTUSTA KOSKEVAN TYÖN EDISTYMINEN 3. 1 SÄÄSTÖJEN VEROTUS 16. Komissio antoi toukokuussa 1998 5 ehdotuksen direktiiviksi säästöjen tuottamista korkotuloista. Ehdotus perustuu 1. joulukuuta 1997 pidetyssä Ecofin-neuvoston kokouksessa hyväksyttyihin keskeisiin näkökohtiin ja ottaa huomioon veropoliittisessa työryhmässä helmikuussa 1998 käydyt keskustelut. Komissio ehdotti käytettäväksi rinnakkain 20 prosentin lähdeveroa ja järjestelmää, jossa toisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille annetaan verotusta koskevia tietoja. 17. Ehdotus esitettiin neuvostolle kesäkuussa. Puheenjohtajamaa Itävalta on vienyt neuvotteluja eteenpäin neuvostossa ja neuvoston rahoituskysymyksiä käsittelevä työryhmä on pitänyt lukuisia kokouksia, joissa on keskusteltu ehdotukseen sisältyvistä näkökulmista. neuvoston luottamien säästöjen Ehdotus tulojen tosiasiallisen vähimmäisverotuksen varmistamisesta yhteisössä K()M(1998) 295 lopullinen - EYVLC212, 8. 7. 1998, s. 13. direktiiviksi muodossa korkojen 18. Euroopan parlamentti ja talous- ja sosiaalikomitea ovat aloittaneet direktiivi ehdotuksen käsittelyn. Kumpikin toimielin antaa todennäköisesti lausuntonsa vuoden 1999 alkupuolella. 19. Jotta yhteisön rahoitusmarkkinoiden kilpailukyky säilyisi maailmanlaajuisesti, vastaavat toimenpiteet tosiasiallisen verotuksen vähimmäistason varmistamiseksi tulisi hyväksyä mahdollisimman laajasti. Ecofin-neuvoston epävirallisessa kokouk sessa syyskuussa painotettiin kolmansiin maihin liittyvien ongelmien merkitystä. Tätä kysymystä päätettiin käsitellä nopeasti ja komissiota pyydettiin esittämään hahmotelmat ratkaisuiksi. Komission yksiköt oavt parhaillaan viimeistelemässä tätä asiakirjaa veropoliittisessa työryhmässä 12. marraskuuta 1998 käydyn laajan keskustelun pohjalta. 3. 2. YRITYSTEN VÄLISTEN KORKO- JA ROJALTIMAKSUJEN VEROTUS 20. Komissio teki maaliskuussa 1998 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa rojaltimaksuihin sovellettavaksi yhteiseksi verojärjestelmäksi 6. Ehdotuksella pyritään poistamaan eri lähiyhtiöiden välisiin korko- sijaitsevien ja jäsenvaltioissa toimivien yritysten rajat ylittävää yhteistyötä haittaavat esteet, kuten esimerkiksi kyseisten maksujen kaksinkertainen verotus. 21. Teknisen tason neuvottelut alkoivat neuvostossa Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajuuskaudella ja jatkuivat Itävallan puheenjohtajuuskaudella, jolloin neuvotteluissa pyrittiin direktiivin mahdollisen nopeaan hyväksymiseen. 22. Talous- ja sosiaalikomitea antoi myönteisen lausunnon 1. heinäkuuta 19987. Euroopan parlamentti antoi myönteisen lausunnon 16. syyskuuta 1998. <) Ehdotus neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavaksi yhteiseksi verojärjestelmäksi, KOM(1998) 67 lopullinen, 4. 3. 1998 EYVLC 123, 22. 4. 1998, s. 9. EYVLC284, 14. 9. 1998. 4. Päätelmät 23. Eurooppa-neuvosto sitoutui Cardiffissa 15. -16. kesäkuuta 1998 pidetyssä kokouksessa edelleen tukemaan verotuksen tehostamista ja ehkäisemään haitallista verokilpailua. Eurooppa-neuvosto piti myönteisenä uuden yritysverotukseen sovellettavia menettelysääntöjä käsittelevän työryhmän perustamista ja ryhmän aikomusta toimittaa neuvostolle alustava kertomus vuoden 1998 loppuun mennessä. 24. Ecofin-neuvoston Wienissä syyskuussa 1998 pidetyssä epävirallisessa kokouksessa ministerit ilmaisivat vakaan sitoumuksensa, jonka mukaan veropaketti pannaan tinkimättä täytäntöön. Ministerit pitivät menettelysääntöjen täytäntöönpanoa erittäin tärkeänä ja he sopivat pyrkivänsä konkreettisiin tuloksiin säästöjen verotuksessa Saksan puheenjohtajuuskauden loppuun mennessä. 25. Neuvostoa pyydetään • vastaanottamaan tämä ensimmäinen vuosittainen kertomus yritysverotukseen sovellettavien menettelysääntöjen täytäntöönpanosta ja verotuksellisista valtiontuista • kiinnittämään huomiota säästöjen sekä yritysten välisten korko- ja rojaltimaksujen verotusta koskevan työn edistymisestä annettavaan tilanneselvitykseen • vahvistamaan tavoite, jonka mukaan säästöistä saatavien tulojen verotuksesta annettavaa direktiiviehdotusta koskevissa neuvotteluissa on päästävä konkreettisiin tuloksiin vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä • asettamaan yritysten välisistä korko- ja rojaltimaksuista annettavasta direktiivi ehdotuksesta käytäville neuvotteluille tavoitteeksi konkreettisten tulosten saavutta minen vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä • vahvistamaan sitoumuksensa menettelysääntöjen nopeasta täytäntöönpanosta ja kehottamaan (haitallisen verokilpailun poistamiseen tähtäävän paketin puitteissa) menettelytapoja käsittelevää työryhmää saamaan menettelysääntöjen soveltamis alaan mahdollisesti kuuluvia toimenpiteitä koskevan arvion valmiiksi vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä. ISSN 1024-4492 ISSN 1024-4492 ISSN 1024-4492 KOM(98) 595 lopullinen KOM(98) 595 lopullinen KOM(98) 595 lopullinen /\i3Xx\ JVX JVj x\ JL /\i3Xx\ JVX JVj x\ JL /\i3Xx\ JVX JVj x\ JL FI 09 06 01 16 Luettelonumero : CB-CO-98-710-FI-C Luettelonumero : CB-CO-98-710-FI-C Luettelonumero : CB-CO-98-710-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg L-2985 Luxemburg L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3470/98 van Lis JENSEN aan de Commissie. Lening van de EIB voor de aanleg van autosnelwegen in de Tsjechische Republiek

eurovoc_concepts:
Czechoslovakia
EIB loan
application of EU law
environmental impact
environmental law
environmental protection
motorway
project evaluation
protected area
transport network

text: 21. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 207/73 (1999/C 207/095) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3470/98 van Lis Jensen (I-EDN) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Lening van de EIB voor de aanleg van autosnelwegen in de Tsjechische Republiek De EIB verstrekt binnenkort een lening van 230 miljoen ecu voor de aanleg van verschillende stukken snelweg in de Tsjechische Republiek. De EIB houdt geen rekening met het feit dat de trajecten waarvoor het geld bestemd is deel uitmaken van een uiterst controversiële optie in de huidige strategische milieueffectrapportage (Strategic Environmental Impact Assessment of SEA) van het ontwikkelingsconcept vervoersnetwerken tot 2010 (Transport Network Development Conception of TNDC). De milieueffectrapportage wordt uitgevoerd voor drie opties waarvan de optie waarvoor de lening van de EIB is bestemd door onafhankelijke deskundigen uit milieuoogpunt als de meest controversiële wordt beschouwd. De trajecten die de EIB wil financieren zijn dermate omstreden dat de aanleg ervan in een aantal gevallen feitelijk in strijd met de wet zou zijn. Dit geldt vooral voor de D8-snelweg, die door het landschappelijk beschermde gebied Ceske Stredohori zal lopen, een van de belangrijkste zones voor ecologische stabiliteit in Europa. De aanleg zou in strijd zijn met de Tsjechische wetgeving inzake milieubescherming op grond waarvan de aanleg van snelwegen in dergelijke gebieden uitdrukkelijk verboden is. Strijdig met de wet is ook de D11, die door een van de meest waardevolle natuurreservaten zal lopen, en de rondweg om Praag, waarover eveneens bezorgdheid bestaat gezien de toekomstige gevolgen voor milieu, recreatiezones en dichtbevolkte gebieden. De EIB lijkt niet op de hoogte van de twee overige TNDC-opties waarvoor een milieueffectrapportage is uitgevoerd en waarbij de bovengenoemde snelwegen geheel buiten beschouwing blijven of alternatieve trajecten worden voorgesteld. 1. Welk communautair of nationaal beleid rechtvaardigt de aankondiging van de EIB dat de lening wordt verstrekt voordat de Tsjechische regering een definitief besluit heeft genomen over mogelijke snelwegtra- jecten? 2. Hoe houdt de EIB rekening met lopende beoordelingsprocedures in landen waar zij opereert, zoals in casu in de Tsjechische Republiek, waarmee eventueel investeringsmogelijkheden verbonden zijn, als zij geen toezicht houdt op de huidige situatie aldaar? 3. Hoe staat het met de aansprakelijkheid van de EIB als het door haar in de Tsjechische Republiek gefinancierde project een inbreuk vormt op de communautaire of nationale wetgeving en mens en milieu schade toebrengt? Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (3 februari 1999) 1. De Europese Investeringsbank (EIB) heeft inderdaad een leningovereenkomst van 230 miljoen ECU gesloten voor de financiering van een aantal stukken snelweg in de Tsjechische Republiek, waaronder stukken van de D8 en de D11. Deze projecten maken integraal deel uit van het Tsjechische plan voor de uitbouw van het wegennetwerk, dat in oktober 1996 door de Tsjechische regering werd goedgekeurd. De lening zal pas worden uitbetaald na bevestiging van de Tsjechische autoriteiten dat de goedkeuringen en bouwvergunningen die volgens de lokale wetgeving vereist zijn, werden verstrekt, inclusief die met betrekking tot de milieu- effectbeoordeling en het beheer van beschermde gebieden. 2. De EIB beschikt over procedures om de projecten te evalueren en hun evolutie te volgen. Het feit dat de EIB bovenvermelde voorwaarde in de leningovereenkomst heeft opgenomen, bewijst dat ze controle uitoefent op de huidige situatie van het project. Zoals vermeld in punt 1 zijn de leningen van de EIB afhankelijk van de strikte naleving van de nationale en communautaire wetgeving


title: WRITTEN QUESTION No. 3532/98 by Konstantinos HATZIDAKIS to the Commission. Failure of Greece to comply with Community legislation on provision of satellite services

eurovoc_concepts:
Greece
infringement of EU law
satellite communications
waveband

text: C 182/94 Official Journal of the European Communities EN 28. 6. 1999 (1999/C 182/125) WRITTEN QUESTION E-3532/98 by Konstantinos Hatzidakis (PPE) to the Commission (25 November 1998) Subject: Failure of Greece to comply with Community legislation on provision of satellite services The Commission has requested the Greek Government on numerous occasions to incorporate into national law Directive 90/388/EEC (1), as amended by Directive 94/46/EEC (2) on the abolition of all measures and provisions concerning the granting of special and exclusive rights to any body for the provision of satellite services. These directives require the Member States to have provided the relevant assurances by August 1995 at the latest. Until recently, however, Greece had not taken any measures to allow any enterprise or body other than the national telecommunications organisation, OTE, to provide the above services on its territory. Will the Commission, therefore, say whether it has asked or intends to ask the Greek Government for an explanation and whether and to what extent it intends to make use of Article 169 to bring the matter before the Court of Justice, should the Greek Government fail to comply in due time? (1) OJ L 192, 24. 7. 1990, p. 10. (2) OJ L 268, 19. 10. 1994, p. 15. Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (14 January 1999) The Commission is aware that Greece has failed to fulfil its obligation to fully transpose Article 2(2) subparagraph 1 of Directive 90/388/EEC, as amended by Directive 94/46/EC, as regards the provision of satellite services and satellite network services, or to apply effectively the relevant measures. Therefore the Commission sent a formal warning to the Greek authorities on 15 May 1998. The Greek authorities replied by letter dated 2 July 1998, informing the Commission of the adoption of ministerial decisions nos 61646/98, 61647/98, 62087/98. The decisions at issue deal with the tariffs for the use of radio frequencies, the licensing of satellite services and the granting of frequency approval. A later communication from the Greek authorities on 20 October 1998 stated that there are already three applications pending in the national telecommunications committee (EET). The latter committee is to consider the applications after the relevant regulatory framework is complete. It appears that a ministerial decision is still necessary to set out the conditions and proceedings for the provision of mobile satellite personal communications. Since no authorizations for the provision of satellite services in Greece have been granted so far under the notified measures, the Commission is currently considering whether to deliver a reasoned opinion under Article 169 of the EC Treaty. If a reasoned opinion is delivered, the Commission would request Greece to take the measures necessary to comply with the reasoned opinion. If Greece still fails to authorise the provision of satellite service, then the case could be brought before the Court of justice


title: WRITTEN QUESTION No. 3495/98 by Freddy BLAK to the Commission. Amendment of the Staff Regulations

eurovoc_concepts:
European official
equal treatment
regulations for civil servants
servant (EU)
sexual minority
staff regulations (EU)

text: C 142/138 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 5. 1999 Komissio tutkii seuraavia toimenpiteitä: tontin ostoon myönnettyä avustusta, Burgenlandin osaval- 4. tion yritystoiminnan kehittämislain perusteella myönnettyä avustusta, Burgenlandin osavaltion sitoutu- mista uusien investointitukien myöntämiseen, työllisyyden edistämistä koskevan lain 51 artiklan a kohdan mukaisia avustuksia, ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevan lain 12 artiklan 5 kohdan mukaisia avustuksia, WIBAGin myöntämää äänetöntä osakkuutta, Burgenlandin osavaltion myöntämää koulutustukea ja Burgenlandin osavaltion esittämää työvoimahallinnon investointitukea kapasiteetin laajentamiseen ja toimitilojen siirtämiseen muualta teollisuusalueelle, avustusten ja lainojen takauksia, teollisuusalueella sijaitsevan tontin hintaa, mahdollisesti ilmaista yrityskohtaisen infrastruktuurin raken- tamista ja liiketoiminnassa tarvittavien hyödykkeiden hintoja. 5. Tuki-intensiteetin määrittämiseksi komissio vertaa myönnettyjen investointitukien tämänhetkistä arvoa tämänhetkisiin tukikelpoisiin investointikuluihin. Aluetuen nettomäärälle asetetun 40 prosentin ylärajan oikeudellinen perusta on Euroopan talousalueen (ETA-sopimuksen perusteella) 11. toukokuuta 1994 tehty päätös (1). 6. Perusteettomasti myönnetty ja yhteismarkkinoille soveltumaton valtiontuki on perittävä tuensaajalta takaisin. Takaisinperittävästä tuesta on maksettava aluetukien nettoavustusekvivalentin laskennassa käytettävään viitekorkoon perustuvaa korkoa tuen myöntämispäivästä sen todelliseen takaisinmaksupäi- vään saakka. (1) EYVL C 199, 21. 7. 1994. (1999/C 142/180) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3494/98 esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) neuvostolle (13. marraskuuta 1998) Aihe: Pätevyyksien tunnustaminen jäsenvaltioissa Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt yhtenäistääkseen työntekijöiden pätevyyksien tunnustamisen jäsen- valtioissa erityisesti sen suhteen, kuinka paljon todisteita jäsenvaltio vaatii siirtotyöläisten pätevyyksien voimaan saattamiseksi? Vastaus (25. tammikuuta 1999) Niitä todisteita, joita jäsenvaltiot vaativat siirtotyöläisten pätevyyksien tunnustamiseksi ei ole toistaiseksi yhdenmukaistettu. Neuvosto haluaisi kuitenkin kiinnittää Arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että jäsenvaltioiden edustajista muodostuva tutkintotodistusten tunnustamisen koordinaattorityöryhmä on äskettäin hyväksynyt käytännesäännöt, joiden tarkoituksena on se, että ammattipätevyyksien tunnusta- mista koskevien direktiivien täytäntöönpanon helpottamisesta vastaaville koordinaattoreille luodaan edellytykset todisteiden yhdenmukaisen arviointiin. Tarkoituksena on estää hallinnollisten muodollisuuk- sien käyttö epäsuorasti henkilöiden vapaan liikkuvuuden esteenä. (1999/C 142/181) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3495/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Henkilöstösääntöjen muuttaminen Homoseksuaalisilla EU:n virkamiehillä ei ole samoja oikeuksia kuin heidän heteroseksuaalisilla kolle- goillaan. Tämä koskee erityisesti EU:n virkamiesten puolisoiden tavallisesti nauttimia oikeuksia ja lisäetuja. Näin on, vaikka homoseksuaaliset virkamiehet olisivatkin solmineet virallisen kumppanuus- suhteen, joka vastaa heidän kotimaassaan avioliittoa


title: QUESTION ECRITE no 3507/98 de Amedeo AMADEO à la Commission. Programme statistique de la Communauté

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
EU statistics
OSCE
economic and social cohesion

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3521/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Kompensation ved overbooking

eurovoc_concepts:
air transport
carriage of passengers
common transport policy
indemnification
trade agreement

text: 21. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 207/81 Svar (9. marts 1999) Rådet erindrer om, at det under drøftelserne om Agenda 2000 har fastlagt dels den europæiske landbrugs- model, dels den holdning, der skal indtages under de fremtidige WTO-forhandlinger for at beskytte denne model. Rådet mener især, at Den Europæiske Union skal bestræbe sig på at få opfyldt en dobbelt målsætning inden for WTO: for det første skal Europa fortsat have mulighed for at udvikle et landbrug, der er i overensstemmelse med dets særegenheder og som opfylder meget høje kvalitets- og sikkerhedsnormer; desuden skal sam- handelen på landbrugsområdet og liberaliseringen af markederne indgå i en kontekst, der indebærer, at man på internationalt niveau anerkender de bindende krav, europæiske landbrugere og landbrugsprodukter er underlagt. Den levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedskontrol, som det ærede parlamentsmedlem nævner, er omfattet af denne generelle holdning. Rådet vil naturligvis gå frem efter ovennævnte retningslinjer, når det skal forberede de fremtidige WTO- forhandlinger. (1999/C 207/108) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3521/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Kompensation ved overbooking Der henvises til Forslag til Rådets forordning (EF) 295/91 om en ordning for kompensation til ruteflypassa- gerer, der afvises på grund af overbooking (KOM(98) 0041-98/0022(SYN)) (1). Artikel 2, litra a), bør ændres, således at det præciseres, at passagererne bør checke ind mindst 30 minutter før den meddelte afgang, eller endnu tidligere, såfremt luftfartsselskabet eller dets rejseagent har sendt en skriftlig forhåndsmeddelelse herom. Ved udtrykket »checke ind« forstås den handling, at man stiller sig i kø ved indcheckningsskranken. Kan Kommissionen på denne baggrund stille forslag om kompensation i tilfælde af aflysning af fly af handelsmæssige grunde? (1) EFT C 120 af 18. 4. 1998, s. 18. Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Neil Kinnock (3. februar 1999) I sit ændrede forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) 295/91 om en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises på grund af overbooking (1), har Kommissionen allerede foreslået at ændre definitionen i artikel 2 a) for så vidt angår indcheckning. Efter Kommissionens opfattelse bør passagererne checke ind på det tidspunkt, der forud er blevet meddelt dem skriftigt, eller, hvis der ikke er angivet noget tidspunkt, senest 30 minutter før det meddelte afgangstidspunkt. Dette gør ordningen mere fleksibel, idet indcheckningstiden kan være enten kortere eller længere end de normale 30 minutter. Kommissionen foreslår også, at luftfartsselskabet skal have ansvaret for at identificere de passagerer, der stadig befinder sig i indcheckningskøen på det tidspunkt, hvor indcheckningen til en afgang ophører. I samme ændrede forslag har Kommissionen ligeledes accepteret Parlamentets forslag om i artikel 2 d) at medtage »flyafgange, der aflyses af handelsmæssige grunde«. (1) EFT C 351 af 18. 11. 1998


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3497/98 dell'on. Helwin PETER Prevista costruzione di un centro commerciale a Zweibrücken

eurovoc_concepts:
EU control
Germany
State aid
control of State aid
economic conversion
fraud
property development
public financing
supermarket
supervisory power

text: 11. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 289/53 la dimensione ambientale è pienamente tenuta in considerazione, anche se la In molti casi, tuttavia, presentazione varia di caso in caso. Per esempio, nel corso del 1997 e del 1998 è stato dato un significativo impulso a proposte importanti quali il dossier Agenda 2000 (2) in cui le questioni ambientali sono integrate nelle proposte e questa interfaccia è chiarita nella «nota esplicativa» di tali proposte critiche. Al fine di un migliore funzionamento del sistema, la Commissione sta riesaminando le proprie procedure interne per conferire più attenzione ai fattori seguenti: ) dialogo politico nelle fasi iniziali per identificare i settori di interfaccia ambientale; ) uso sistematico, ed ulteriore sviluppo dell’indagine, inclusa nel manuale interno di procedure della Commissione, per contribuire ad identificare le aree d’interesse ambientale ed i criteri di valutazione; ) ulteriore sviluppo della formazione del personale dei servizi che trattano la valutazione ambientale; ) monitoraggio e controllo sistematico da parte del segretariato generale e del servizio ambiente; ) maggiore contributo in termini di risorse umane del servizio ambiente alle questioni d’integrazione. Tale riesame deve essere completato entro la fine dell’anno per garantire un approccio più sostanziale e sistematico nell’applicazione del programma di lavoro per il 1999. Nelle sue relazioni sui progressi del processo generale di integrazione, la Commissione segnalerà i progressi delle misure interne d’integrazione. (1) COM(98) 333 def. (2) COM(97) 2000 def. (1999/C 289/070) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3497/98 di Helwin Peter (PSE) alla Commissione (25 novembre 1998) Oggetto: Prevista costruzione di un centro commerciale a Zweibrücken Nella sua risposta alla mia interrogazione scritta E-1408/98 (1) la Commissione comunicava di aver chiesto al riguardo ulteriori informazioni al governo federale tedesco. Può pertanto segnalare se tali informazioni siano state frattanto presentate e se è quindi possibile prendere una decisione al riguardo specificando, in caso positivo, la decisione presa? (1) GU C 402 del 22. 12. 1998, pag. 128. Risposta data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (15 dicembre 1998) La Commissione ha ricevuto da parte del governo tedesco le informazioni cui faceva riferimento nella risposta all’interrogazione scritta E-1408/98 dell’onorevole parlamentare. Tuttavia, poiché i dati forniti non consenti- vano di effettuare una valutazione definitiva e in particolare di stabilire se si è in presenza di un aiuto di Stato e, se del caso, se esso è compatibile con il mercato comune, alla fine dell’ottobre 1998 i servizi della Commissione hanno effettuato un sopralluogo insieme alle autorità federali e regionali responsabili. Sulla base delle argomentazioni fornite oralmente in quell’occasione appare possibile giungere a una decisione. Non appena le autorità tedesche faranno pervenire la documentazione scritta a sostegno di quanto dichiarato oralmente la Commissione provvederà a comunicare per iscritto ai ricorrenti la sua valutazione sul caso


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3495/98 do Deputado Freddy BLAK à Comissão. Modificação do Estatuto dos funcionários

text: C 142/138 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 5. 1999 As medidas examinadas pela Comissão consistem numa subvenção à aquisição de um terreno, uma 4. subvenção no quadro da Lei sobre o desenvolvimento económico do Burgenland, o compromisso do Land de conceder outros auxílios ao investimento ao abrigo do no 5 do artigo 12o da Lei relativa ao apoio estatal a favor do ambiente, aquisição de uma participação instrumental por parte da WiBAG, um auxílio à formação do Burgenland e da AMS, auxílios ao investimento propostos pelo Burgenland para aumentar a capacidade das instalações e para proceder a transferências de um outro local para o parque de empresas, garantias relativas a subvenções e empréstimos, o preço do terreno no parque de empresas, os eventuais trabalhos de infra-estrutura destinados às empresas e os preços pagos pelos meios de exploração. Para calcular a intensidade do auxílio, a Comissão compara o valor actual do auxílio ao investimento 5. concedido com o valor actual dos custos de investimento admissíveis. A base legal do limite máximo de 40 % líquidos para o auxílio regional é a decisão do EEE de 11 de Maio de 1994 (1). 6. Os auxílios concedidos ilegalmente devem ser restituídos pelos beneficiários; os montantes a restituir vencem juros calculados com base na taxa de referência aplicável ao cálculo do equivalente subvenção para os auxílios com finalidade regional, a contar da data de pagamento do auxílio até à data da sua restituição efectiva. (1) JO C 199 de 21. 7. 1994. (1999/C 142/180) PERGUNTA ESCRITA P-3494/98 apresentada por Peter Truscott (PSE) ao Conselho (13 de Novembro de 1998) Objecto: Reconhecimento de qualificações profissionais pelos Estados-membros Que esforços está o Conselho a empreender no sentido de harmonizar o reconhecimento das qualificações dos trabalhadores entre os Estados-membros, especialmente no que diz respeito ao número de documentos requeridos por um Estado-membro para efeitos do reconhecimento das qualificações dos trabalhadores migrantes? Resposta (25 de Janeiro de 1999) Não existe actualmente harmonização dos documentos comprovativos exigidos pelos Estados-membros para reconhecimento das qualificações dos trabalhadores migrantes. No entanto, o Conselho gostaria de salientar que, no âmbito da Comissão Europeia, o Grupo de Coordenadores «Reconhecimento dos Diplomas», composto por representantes dos Estados-membros, adoptou recentemente um Código de Conduta destinado a garantir a avaliação harmonizada dos documentos comprovativos pelos coordena- dores encarregados de facilitar a aplicação das directivas de reconhecimento das qualificações profissio- nais. O objectivo prosseguido é o de evitar que as formalidades administrativas sejam utilizadas como obstáculo indirecto à livre circulação de pessoas. (1999/C 142/181) PERGUNTA ESCRITA E-3495/98 apresentada por Freddy Blak (PSE) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Modificação do Estatuto dos funcionários Os funcionários da UE homossexuais não têm os mesmos direitos que os seus colegas heterossexuais. Isto verifica-se particularmente no caso das regalias e subsídios atribuídos aos cônjuges de funcionários da UE, mesmo quando o funcionário homossexual vive numa relação de contrato registado que corresponde, no seu país, a um contrato matrimonial


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3504/98 del John IVERSEN a la Comisión. Ayudas estatales irregulares a la cría de ganado porcino

eurovoc_concepts:
State aid
financial aid
intra-EU trade
livestock farming
production aid
restriction on competition
single market
swine

text: C 207/80 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 7. 1999 (1999/C 207/106) PREGUNTA ESCRITA E-3504/98 de John Iversen (PSE) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Ayudas estatales irregulares a la cría de ganado porcino De conformidad con la normativa comunitaria en materia de ayudas estatales, cualquier ayuda a la producción es ilegítima. Por consiguiente, la Comisión debe intervenir en relación con la ayuda financiera recientemente concedida por el Gobierno francés a los criadores de cerdos de su país. Se han añadido 150 millones de francos franceses a los 100 millones que los productores de cerdos recibieron del Gobierno francés en septiembre. Además, se ha autorizado a los agricultores franceses a disponer de un mecanismo de crédito en la caja Stabiporc. A este sistema se le ha otorgado un crédito de 420 millones de francos. En total, los criadores franceses de cerdos han recibido ayudas financieras por un importe de 670 millones de francos. La Comisión debe intervenir inmediatamente y declarar ilegal esta ayuda. En primer lugar, Stabiporc fue declarada ilegal por el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas a principios del decenio de 1990; en segundo lugar, el Gobierno francés no ha demostrado todavía la legitimidad de la concesión de 100 millones de francos a los ganaderos en septiembre. ¿Puede tomar medidas la Comisión para que a los criadores franceses les sea retirada esta ventaja ilegítima, que supone una distorsión de la competencia? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (15 de enero de 1999) El 9 de diciembre de 1998, la Comisión decidió incoar el procedimiento del apartado 2 del artículo 93 del Tratado CE con respecto a una ayuda que las autoridades francesas proyectan conceder a los criadores de porcino. El mecanismo de ayuda constaba de tres medidas. Las autoridades franceses tienen intención de reactivar el sistema de anticipos reembolsables denominado Stabiporc. Dado que los anticipos (préstamos) se conceden a los tipos de interes del mercado y respetando los tipos de referencia establecidos por la Comisión, no parece que las medidas constituyan ayudas estatales en la acepción del apartado 1 del artículo 92 del Tratado CE. Las otras dos medidas son la prórroga de las cuotas de seguridad social y la asunción de los préstamos de los inversores recientes. Toda vez que, en este sector, los intercambios comerciales son importantes y que existe una fuerte competencia dentro de la Comunidad, estas dos medidas pueden afectar al comercio entre Estados miembros y distorsionar la competencia favoreciendo a los productores franceses. Así pues, por el momento, no parece que se atengan a las directrices aprobadas por la Comisión para poder acogerse a las excepciones previstas en los apartados 2 y 3 del artículo 92 del Tratado CE por lo que más bien parecen ayudas de funcionamiento incompatibles con el mercado común. Si se confirman las sospechas de que estas ayudas son incompatibles con el mercado común, la Comisión deberá tomar una decisión final negativa sobre ellas para restablecer las condiciones de competencia anteriores. (1999/C 207/107) PREGUNTA ESCRITA E-3509/98 de Amedeo Amadeo (NI) al Consejo (25 de noviembre de 1998) Asunto: Inspección y control alimentario, veterinario y fitosanitario En relación con la comunicación de la Comisión al Parlamento Europeo, al Consejo y al Comité Económico y Social sobre inspección y control alimentario, veterinario y fitosanitario (COM(98)0032 final) y las negociaciones que se han celebrado en el marco de la OMC para equilibrar el libre comercio de bienes a nivel internacional, teniendo en cuenta, entre otras cosas, el aspecto sanitario y de seguridad, ¿podría el Consejo hacer todo lo posible por mantener y hacer que la comunidad internacional acepte la política de control de la Unión Europea, de manera que se pueda hacer frente a los problemas que se derivan de la liberalización de los intercambios en los sectores sanitario, veterinario y fitosanitario?


title: WRITTEN QUESTION No. 3515/98 by Amedeo AMADEO Globalization and the Information Society

eurovoc_concepts:
OECD
code of conduct
communications policy
competition law
distance selling
electronics
international trade
intra-EU trade
legal code
prices policy

text: C 325/14 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 12. 11. 1999 Med tanke på att 90 % av handeln sker på mellanstatlig nivå är det lämpligt att utarbeta europeiska bestämmelser. Kan kommissionen vidta åtgärder för att den rättsliga ramen görs om på ett realistiskt sätt, eftersom sannolikheten för att den skall accepteras utanför gemenskapen blir mindre ju mer detaljerad den är; bestämmelserna skall med andra ord endast fastställa grundprinciper som kan accepteras av alla? (1999/C 325/016) SKRIFTLIG FRÅGA E-3515/98 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Globalisering och informationssamhället I meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 0 Globalisering och informationssamhället 0 Behovet av stärkt internationell samordning (KOM(98) 0050 slutlig) nämner kommissionen i samband med marknadstillträde det betydande hindret som utgörs av höga telekommunikationskostnader, samtidigt som den medger att det redan har skett vissa prissänkningar på grund av kostnadsminskningar och större konkurrens. Eftersom det inte är myndigheternas uppgift att reglera priserna som skall vara föremål för fri konkurrens, kan kommissionen vidta åtgärder för att garantera att principerna om insyn (som bland annat gör det möjligt att jämföra kostnader och tjänster) samt bestämmelserna rörande konkurrens och dominerande ställning respekteras? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3514/98 och E-3515/98 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (12 januari 1999) Alla marknader behöver spelregler för att fungera effektivt. Den elektroniska marknaden är inget undantag. Ett tydligt och stabilt regelverk kommer att göra det möjligt för företag att utnyttja nya marknadsmöjligheter samt skapa tillit och förtroende för detta nya medium för konsumenter. Det skall i princip inte råda någon skillnad mellan offline- och onlinesystem. De offentliga myndigheterna behöver avskaffa eller uppdatera gamla bestämmelser som skapar onödiga hinder för utvecklingen av marknaden och de måste skapa nya bestämmelser där det finns ett rättsligt tomrum som ger upphov till osäkerhet. För de fall där frivilliga etiska regler eller tekniska lösningar som har utvecklats av företag och användare har visat sig vara effektiva, måste regeringar i ökande grad erkänna att det kan vara onödigt att införa regleringar. På en internationell elektronisk marknad där tjänster inte gör halt vid gränserna kan nationella eller regionala bestämmelser inte längre införas isolerat om de skall upprätthållas på ett korrekt sätt. På liknande sätt kommer motstridiga nationella bestämmelser att skapa osäkerhet. Eftersom Internet är gränslöst bör varje intern lösning inom gemenskapen ta hänsyn till denna globala dimension. För närvarande sker 90 % av gemen- skapens handel på mellanstatsnivå. Det är emellertid sannolikt att tillväxten av den elektroniska handeln ger upphov till att den andel av handeln som sker med länder utanför gemenskapen ökar. Konsumenter kommer i ökande grad att känna sig trygga med att köpa varor från utländska leverantörer via Internet. Detta aktualiserar behovet av att man kommer överens om riktlinjer på internationell nivå vilket betonades i meddelandet om globalisering och informationssamhället (1). Detta betyder inte att det är ett sekundärt mål att trygga den interna marknaden för elektronisk handel. Genom att lösa de transnationella problem som är förbundna med att garantera den fria rörligheten för tjänster på den interna marknaden får gemenskapen en stark ställning för att leda diskussioner på internationell nivå. Att det finns ett behov av att ta hänsyn till den globala dimensionen i förfarandet för att fastställa de politiska riktlinjerna är redan tydligt i gemenskapen. Även där internationella riktlinjer existerar, t. ex. OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) riktlinjer om integritet, kan en reglering på europanivå behövas för att fylla luckor eller för att tillhandahålla en högre skyddsnivå. I det föreslagna direktivet om elektroniska signaturer (2) föreslås å andra sidan samarbetsmekanismer med tredje land för att under stränga villkor säkerställa ett ömsesidigt erkännande av certifikat


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3469/98 van Ian WHITE Uitvoering van de overeenkomst van Cardiff inzake integratie

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
environmental impact
environmental monitoring
environmental policy
impact study
interinstitutional relations (EU)
operation of the Institutions
personnel administration
project evaluation
vocational training


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3497/98 del Helwin PETER Suunniteltu kauppakeskus Zweibrückenissä

text: 11. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 289/53 En muchos casos, sin embargo, se tienen bien en cuenta los aspectos ambientales, aunque la presentación exacta varía de un caso a otro. Así, por ejemplo, durante 1997 y 1998 se hicieron aportaciones significativas sobre medio ambiente a propuestas tan importantes como la serie de la Agenda 2000 (2), en las que los temas ambientales están integrados en las propias propuestas y esta interrelación se explica en la exposición de motivos de las mismas. Con el fin de que el sistema funcione mejor, la Comisión está evaluando sus procedimientos internos para que estos presten más atención a: ) establecer tempranamente la comunicación entre servicios para determinar las áreas en las que hay puntos de contacto con el medio ambiente ) mejorar la evaluación incluida en el manual de procedimiento interno de la Comisión y recurrir sistemáticamente a ella con el fin de contribuir a determinar las áreas de interés ambiental y los criterios de evaluación ) mejorar la formación del personal que trabaja en áreas políticas en evaluación ambiental ) que la Secretaría General y el departamento de medio ambiente realicen un seguimiento y un control sistemáticos ) dedicar más personal del departamento de medio ambiente a temas de integración. Esta evaluación finalizará a finales de este año y garantizará un planteamiento más de peso y sistemático de la aplicación del Programa Marco de 1999. La Comisión informará sobre los avances de las medidas internas de integración al tiempo que lo haga sobre los avances del proceso general de integración. (1) COM(98)333 final. (2) COM(97)2000 final. (1999/C 289/070) PREGUNTA ESCRITA E-3497/98 de Helwin Peter (PSE) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Centro de distribución previsto en Zweibrücken En respuesta a mi pregunta escrita E-1408/98 (1) la Comisión me comunicó que había solicitado al Gobierno alemán información adicional sobre dicho asunto. En esta ocasión, ruego que se me indique si ya ha llegado la información solicitada y si, por ello mismo, se estaría a punto de tomar una decisión. Si ya se ha tomado una decisión, ¿cuál ha sido ésta? (1) DO C 402 de 22. 12. 1998, p. 128. Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisión (15 de diciembre de 1998) La Comisión ha recibido del Gobierno federal alemán la información mencionada en la respuesta a la pregunta escrita E-1408/98 de Su Señoría. Sin embargo, dado que estos documentos no permitían aún una evaluación definitiva, en especial con respecto a la cuestión de si existía una ayuda y si ésta era, en su caso, compatible con el mercado común, a finales de octubre de 1998 se realizó una inspección in situ junto con las autoridades competentes a nivel federal y local. Los argumentos presentados oralmente con tal motivo parecen permitir la adopción de una decisión en relación con la denuncia. Tan pronto como las autoridades alemanas hayan presentado documentos escritos que apoyen sus declaraciones orales, la Comisión se dirigirá a los denunciantes a fin de informarles de su evaluación del asunto


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3536/98 del Richard CORBETT Komission arvio sen ehdotuksissa sovellettavista oikeusperustoista

eurovoc_concepts:
European Commission
drafting of EU law
legal basis
operation of the Institutions
opposition
proposal (EU)

text: C 289/56 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 11. 10. 1999 (1999/C 289/074) PREGUNTA ESCRITA E-3522/98 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Compensación (cid:22) denegación del embarque En relación con la propuesta de reglamento (CE) 295/91, por el que se establecen normas comunes relativas a un sistema de compensación por denegación de embarque en el transporte aéreo (COM(98)0041 final (cid:22) 98/022 SYN) (1), ¿podría la Comisión, sobre la base de los informes elaborados por los Estados miembros, informar cada tres años sobre la eficacia del reglamento, velando, asimismo, por realizar una evaluación completa de los costes y los beneficios que se derivan del reglamento, previa consulta a las partes interesadas, antes de que se proceda a la revisión de éste último, y, al mismo tiempo, realizar un análisis comparativo de las disposiciones sobre compensación, en caso de denegación de embarque, vigentes en los Estados Unidos y en la Unión Europea? (1) DO C 120 de 18. 4. 1998, p. 18. Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisión (29 de enero de 1999) La Comisión conviene en la importancia de los análisis estadísticos sobre los casos de compensación por denegación de embarque para disponer de información fiable sobre los problemas experimentados por los pasajeros. Por consiguiente, en su propuesta modificada de Reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CEE) 295/91 del Consejo por el que se establecen normas comunes relativas a un sistema de compensación por denegación de embarque en el transporte aéreo (1), la Comisión aceptó las sugerencias presentadas con anterioridad por el Parlamento a este respecto. La Comisión acepta asimismo que las evaluaciones de rentabilidad, las consultas con las partes interesadas y la comparación con la legislación similar de otros países es importante para evaluar la necesidad de modificar la legislación en el futuro. La Comisión recogerá dicha información siempre que ello proceda. (1) DO C 351 de 18. 11. 1998. (1999/C 289/075) PREGUNTA ESCRITA E-3536/98 de Richard Corbett (PSE) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Evaluación de la Comisión del fundamento apropiado para sus propuestas Desde la entrada en vigor del Acta Única Europea, ¿en cuántas ocasiones ha discrepado el Servicio Jurídico de la Comisión del fundamento jurídico propuesto por la dirección general competente para la propuesta? ¿Cómo se resuelven estas discrepancias dentro de la Comisión? ¿En cuántas ocasiones tuvo la Junta de Comisarios que deliberar y decidir sobre una divergencia de opinión sobre el fundamento jurídico apropiado? ¿Ha cambiado la forma de actuar con el paso del tiempo? Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisión (14 de enero de 1999) La Comisión no está en condiciones de proporcionar a Su Señoría la información solicitada. En efecto, se atentaría contra el interés público y más específicamente, como señaló el Presidente del Tribunal de Primera Instancia en su Resolución de 3 de marzo de 1998 (1), contra la estabilidad del orden comunitario y el buen funcionamiento de las instituciones, en la medida en que la divulgación de las opiniones del Servicio


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3540/98 tων βουλετών Laura GONZALEZ ALVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS Εργατικά ατυχήματα στην Ισπανία

eurovoc_concepts:
Spain
coal mining
mortality
occupational accident
occupational health
occupational safety
statistics
working conditions


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3520/98 del Amedeo AMADEO Lentokoneiden muutostöitä tekevät laitokset

eurovoc_concepts:
European standard
air transport
airport
civil aviation
environmental protection
noise
noise level
transport safety

text: 11. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 289/55 situación, por el momento, presenta grandes variaciones según los Estados miembros. A la vista de las dificultades con que se han topado algunos Estados miembros, la Comisión coincide con Su Señoría en su preocupación y manifiesta su intención de llamar una vez más la atención de los Estados miembros respecto a la importancia de cumplir la fecha prevista. La Comisión, a quien corresponde en virtud del primer guión del apartado 3 del artículo 6 del Reglamento (CE) 820/97 juzgar el carácter plenamente operativo de cada base de datos informatizada, presentó al Consejo y al Parlamento la propuesta a que hace referencia Su Señoría. Los trabajos en los órganos del Consejo aún no han concluido. Asimismo, se envió un cuestionario a todos los Estados miembros. Una vez recibidas las primeras respuestas, las primeras decisiones de la Comisión acerca del reconocimiento de las bases de datos informatizados deberán tener lugar durante el primer semestre de 1999. (1) DO L 117 de 7. 5. 1997. (1999/C 289/073) PREGUNTA ESCRITA E-3520/98 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Lotes de insonorización 5 aeronaves En relación con la propuesta de Reglamento del Consejo relativo a la matriculación y utilización dentro de la Comunidad de determinados tipos de aeronaves de reacción subsónicas civiles modificadas y con certificado renovado para ajustarse a las normas del Anexo 16 al Convenio sobre aviación civil internacional, Volumen I, Parte I, Capítulo 3, tercera edición (julio de 1993) (COM(98)0098 final 5 98/0070 CNS) (1), se puede comprobar que: Al respaldar el objetivo de la propuesta en examen, a saber mejorar bien la protección del medio ambiente, bien la seguridad del transporte aéreo, salvaguardando, al mismo tiempo, los programas existentes de renovación de la flota aérea de las compañías de la Unión Europea, con arreglo a lo establecido en la directiva 92/14/CEE, se plantean problemas con la excepción prevista en el segundo apartado del artículo 4 para las aeronaves que operen exclusivamente fuera del territorio comunitario o en los departamentos franceses de Ultramar. Conscientes del esfuerzo que supondrá la directiva propuesta para las compañías dedicadas al transporte aéreo de mercancías, ya que las aeronaves que realizan estos servicios son relativamente más antiguas y utilizan los aeropuertos preferentemente en las horas nocturnas, ¿podría estudiar la Comisión fórmulas que impidan la posible aparición de pabellones de conveniencia a causa de la excepción prevista en el tercer apartado del artículo 3, lo que supondría una competencia desleal para las empresas comunitarias? (1) DO C 118 de 17. 4. 1998, p. 20. Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisión (11 de enero de 1999) Dado que el objetivo principal de la medida propuesta es la prevención del empeoramiento del ruido de los aeropuertos situados en el territorio europeo de la Comunidad, no se justificaba la inclusión en el ámbito de la medida de los aviones que no son explotados en este territorio. Esto supondría una carga económica injustificada para determinados operadores sin beneficio medioambiental alguno para los aeropuertos comunitarios con problemas de ruido. Si la Comisión recibe quejas de algún abuso de la posibilidad de exención, actuará de acuerdo con los procedimientos establecidos


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3496/98 del Bernd POSSELT a la Comisión. Impresos de solicitud del programa "La juventud con Europa"

eurovoc_concepts:
EU programme
administrative formalities
form
young person

text: 21. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 142/139 Un número cada vez mayor de países miembros, además de los que ya lo han hecho, tienen previsto introducir este tipo de contrato. En este sentido, el Estatuto de los funcionarios en su forma actual está cada vez más obsoleto. ¿Puede la Comisión informar de las conclusiones a las que ha llegado hasta ahora el grupo de 1. reflexión creado con este fin? 2. ¿Puede la Comisión informar de cuándo tiene previsto el grupo de reflexión terminar su trabajo? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisión (5 de enero de 1999) En el Capítulo 4. 2. («Consecuencias de la evolución de la sociedad») del informe final de 6 de noviembre de 1998 adoptado por el Grupo de reflexión sobre la política de personal, del que se transmite directamente un ejemplar a Su Señoría y a la Secretaría General del Parlamento, se llega a la siguiente conclusión: «Dado que la convivencia registrada incluye todos los datos de hecho y de derecho que justificaron la introducción en el Estatuto de disposiciones específicas en beneficio del cónyuge (vida en común, interdependencia financiera, obligación legal de manutención y protección de la familia en caso de incapacidad o fallecimiento del funcionario), el Grupo sugiere que la Institución siga de cerca la evolución de las legislaciones nacionales y se prepare para una adaptación de las normas estatutarias que, a largo plazo, se impondrá». (1999/C 142/182) PREGUNTA ESCRITA E-3496/98 de Bernd Posselt (PPE) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Impresos de solicitud del programa «La juventud con Europa» Los impresos de solicitud del programa «La juventud con Europa» constan, por lo menos, de 15 páginas con muchísimas preguntas, no todas ellas necesarias. Por tal motivo, constituyen un gran obstáculo para los responsables honorarios de las organizaciones juveniles que tienen poca experiencia de papeleo y se atormentan con tales solicitudes, y por eso mismo favorecen a las grandes organizaciones, que cuentan con empleados de plantilla. En mi opinión, ése no es el objetivo que persigue la política de juventud europea. Incluso en el caso de los programas correspondientes de la República Federal de Alemania, los impresos son considerablemente más cortos y más claros. ¿Ve la Comisión alguna posibilidad de disminuir la burocracia y simplificar el procedimiento para hacerlo más conforme a las aspiraciones juveniles? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisión (14 de diciembre de 1998) El programa «La juventud con Europa III» concluye a finales del año 1999. Por tanto, no está previsto introducir ninguna modificación sustancial en los formularios de este programa de gran aceptación en su último año de funcionamiento. En el marco de la selección de proyectos, la configuración de los impresos de solicitud para las diversas acciones del programa permite, en principio, una evaluación lo mas rigurosa posible. También debe poder inferirse de dichos impresos el grado de participación de los propios jóvenes en las actividades. Además, los datos que ofrece la solicitud de proyecto constituyen la base del control de eficacia que se lleva a cabo en cuanto al contenido y al presupuesto de éste tras la presentación del informe final. No obstante, la Comisión es consciente de que, para muchos solicitantes, los formularios suponen una dificultad. Por consiguiente, procurará -en la medida de lo posible- abreviar y simplificar los formularios de solicitud para el futuro programa de la juventud que se desarrollará a partir del año 2000


title: WRITTEN QUESTION No. 3726/98 by Werner LANGEN to the Commission. Principle of exhaustion/EU trade mark directive

eurovoc_concepts:
EC Directive
approximation of laws
brand name
commercial law
consumer protection
free movement of goods
intellectual property
product quality
trademark law


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3473/98 van Yves VERWAERDE aan de Commissie. Toezicht op de organisaties van groenten verwerkende producenten

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU control
agro-industry
application of EU law
closing of accounts
common organisation of markets
competence of the Member States
producer organisation
use of aid
vegetable

text: 15. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 297/73 Op basis van de aan haar verstrekte informatie is het de Commissie niet mogelijk een oordeel uit te 3. spreken over het door het geachte parlementslid aan de orde gestelde probleem. (1) (2) PB L 194 van 25. 7. 1975. PB L 78 van 26. 3. 1991. (1999/C 297/096) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3468/98 van Panayotis Lambrias (PPE) aan de Commissie (24 november 1998) Betreft: De rechtspositie van verkooppunten van belastingvrije artikelen De Commissie talmt zeer met het treffen van een regeling voor de rechtspositie van verkooppunten van belastingvrije artikelen (duty free shops), waardoor verwarring in de sector en bij de klanten is gewekt. Tevens hebben de lidstaten op eigen houtje tegenstrijdige maatregelen op dit gebied genomen. Welke maatregelen denkt de Commissie, in samenwerking met het Europees Parlement, te nemen om de verwarring bij de klanten weg te nemen en een duidelijke rechtspositie vast te stellen voor bovengenoemde verkooppunten? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (3 februari 1999) De regels voor de belasting van goederen die door belastingvrije winkels aan reizigers binnen de Gemeenschap worden verkocht, staan vermeld in de algemene bepalingen van Richtlijn 77/338/EEG van de Raad van 17 mei 1977 betreffende de harmonisatie van de wetgevingen der lidstaten inzake omzetbelasting 4 Gemeenschap- pelijk stelsel van belasting over de toegevoegde waarde: uniforme grondslag (1) en Richtlijn 92/12/EEG van de Raad van 25 februari 1992 betreffende de algemene regeling voor accijnsproducten, het voorhanden hebben en het verkeer daarvan en de controles daarop (2). Overeenkomstig artikel 28k van Richtlijn 77/388/EEG en artikel 28 van Richtlijn 92/12/EEG mogen de lidstaten bij wijze van uitzondering tot 30 juni 1999 vrijstelling van BTW en accijnzen verlenen indien zij bepaalde voorwaarden inzake waarde en hoeveelheid naleven. De Commissie vestigt de aandacht van het geachte parlementslid op het feit dat, volgens het EG-verdrag, de lidstaten alle maatregelen moeten nemen die nodig zijn voor de toepassing van de communautaire wetgeving. Om de toepassing van de wetgeving te vergemakkelijken in het specifieke geval van de stopzetting van intracommunautaire belastingvrije verkoop, heeft de Commissie een ontmoeting gehad met vertegenwoor- digers van de lidstaten om na te gaan op welke manier de wetgeving inzake BTW en accijnzen moet worden toegepast op de verkoop aan passagiers van intracommunautaire vluchten en ferry’s. Na afloop van deze gesprekken heeft de Commissie een persmededeling (3) verspreid ter verduidelijking van de situatie. (1) (2) (3) PB L 145 van 13. 6. 1977. PB L 76 van 23. 3. 1992. IP98/858. (1999/C 297/097) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3473/98 van Yves Verwaerde (PPE) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Toezicht op de organisaties van groenten verwerkende producenten De producentenverenigingen staan in het middelpunt van de nieuwe gemeenschappelijke marktordeningen in de sector verwerkte groenten. De controle op de overeenkomsten zal worden versterkt. De producentenorganisaties zullen tot taak hebben betalingen te centraliseren, contracten op te stellen en te ondertekenen, te zorgen voor evenwicht tussen vraag en aanbod en voor het areaal dat nodig is ter uitvoering van het contract en de daarop uit te oefenen controle


title: WRITTEN QUESTION No. 3524/98 by Amedeo AMADEO Ways and means of strengthening the networks for the provision of information on and exploitation of applied RTD programmes in Europe

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
action programme
aid system
information network
principle of subsidiarity
research and development
school-industry relations
small and medium-sized enterprises

text: 6. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 320/53 Koska parlamentti ei ole kuitenkaan vielä saanut direktiiviehdotuksen käsittelyä päätökseen, komissio katsoo, että sen on tässä vaiheessa liian aikaista ottaa kantaa näihin kysymyksiin. Komissio kehottaakin kysyjää esittämään mahdolliset asiaa koskevat ehdotuksensa direktiiviehdotusta käsitteleville parlamentin elimille. (1999/C 320/070) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3524/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Tietoverkostojen vahvistamiseen ja Euroopassa sovellettavien TTK-ohjelmien hyödyntämiseen liittyvät menettelyt ja keinot Viittaan aiheeseen tietoverkostojen vahvistamiseen ja Euroopassa sovellettavien TTK-ohjelmien hyödyntämi- seen liittyvistä menettelyistä ja keinoista (CES 965/98). Voivatko komission yksiköt esittää tiedonannon, jossa määritellään yleisstrategia tutkimuksen, kehityksen ja innovaatioiden suhteen tieto-, liitännäis- ja hyödyntä- misverkostojen alalla pitäen mielessä, että tällaisen strategian tavoitteena olisi nykyisten mekanismien rationalisointi ja alan erilaisten eurooppalaisten toimintatapojen integroiminen? Tämän yleisstrategian puitteissa on suositeltavaa, että nykyisiä mekanismeja (tutkimuksen viides puiteohjelma, rakennerahastot, opetus- ja koulutusohjelmat, pk-yrityksiä koskevat ohjelmat jne. ) käytetään erityisten tukiverkostojen apuna välityksen periaatteen edistämisessä. Näiden välitysverkostojen kautta voitaisiin edistää yritysten välisiä yhteyksiä, yritysten, tutkijoiden ja yliopistojen välistä yhteistoimintaa, teknologisen kehityksen seurantaa ja taloudellista tietämystä sekä hankkeiden (oikeudellista, taloudellista jne. ) suunnittelua. (1999/C 320/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3557/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Tietoverkostojen vahvistamiseen ja Euroopassa sovellettavien TTK-ohjelmien hyödyntämiseen liittyvät menettelyt ja keinot Viittaan tietoverkostojen vahvistamiseen ja Euroopassa sovellettavien TTK-ohjelmien hyödyntämiseen liitty- viin menettelyihin ja keinoihin (CES 965/98) sekä toisaalta yhteisön tieto/tukiverkkoihin ja toisaalta TTK- ohjelmien hyödyntämiseen liittyviin menettelyihin, ja pyydän komissiota takaamaan niiden paremman koordinoinnin siten, että korvaamaton täydentävyys säilytetään. Komission on yhdistettävä nämä verkot laajemman tukimekanismin puitteissa ja ohjattava niitä ainoastaan käyttäjien tarpeiden perusteella eikä omia poliittisia tavoitteita edistääkseen. Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3524/98 ja E-2557/98 (18. tammikuuta 1999) Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) eurooppalaisiin ohjelmiin liittyvien tieto-, tuki- ja hyödyn- tämisverkkojen koordinointi ja järkeistäminen on komission mielestä erittäin tärkeää. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan sisältyy tieto- ja hyödyntämisverkkoihin liittyviä koordinointia ja järkeistämistä koskevia aloitteita, joissa otetaan erityisesti huomioon käyttäjien tarpeet sekä verkkojen tehtävä välittäjänä. Aloitteet toteutetaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja yhteis- työssä jäsenvaltioiden kanssa, jotta yhteisössä saavutettaisiin paras mahdollinen yhteisvaikutus