title: Rådets forordning (EF) nr. 2450/98 af 13. november 1998 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
bar
import
originating product
steel

text: 14. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 304/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 2450/98 af 13. november 1998 om indførelse af en endelig udligningstold p(cid:134) importen af stænger af rustfrit st(cid:134)l med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 15, under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER (1) (2) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1556/98 (2) (i det følgende benævnt »forordningen om midler- tidig told«) indførtes der en midlertidig udlignings- told p(cid:134) importen til Fællesskabet af stænger af rust- frit st(cid:134)l (i det følgende benævnt »st(cid:134)lstænger« eller »den p(cid:134)gældende vare«), henhørende under KN- kode og 7222 20 81 og med oprindelse i Indien. Foranstalt- ningerne indførtes form af en værditold p(cid:134) mellem 0 og 25 % samt en resttold p(cid:134) 25 %. 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 i indførtes I medfør af artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2026/97 (i det »grundforord- følgende benævnt ningen«) blev den midlertidige antidumpingtold, der oprindeligt ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1084/98 (3), nedsat ved forord- ningen om midlertidig told. Denne ændring var nødvendig for at undg(cid:134), at varen blev p(cid:134)lagt b(cid:134)de antidumping- og udligningstold med det form(cid:134)l at afhjælpe en og samme situation opst(cid:134)et som følge af dumping eller eksportsubsidiering. (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT L 202 af 18. 7. 1998, s. 40. (3) EFT L 155 af 29. 5. 1998, s. 3. (3) (4) (5) (6) (7) (8) Efter vedtagelsen af forordningen om midlertidig told indgav flere interesserede parter skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt af Kommissionen. Kommissionen fortsatte med at indhente og efter- prøve alle oplysninger, som den ans(cid:134) for nødven- dige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Parterne underrettedes om de vigtigste kendsger- ninger og betragtninger, p(cid:134) grundlag af hvilke det p(cid:134)tænktes at anbefale indførelse af en endelig udligningstold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midler- tidig told. Parterne indrømmedes ogs(cid:134) en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærk- ninger til ovennævnte underretning. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, der fremførtes, blev gennemg(cid:134)et, og der blev i fornø- dent omfang taget hensyn hertil ved den endelige fastlæggelse af omstændighederne. C. DEN P(cid:143)GÆLDENDE VARE OG SAMME VARE Den vare, der er omfattet af undersøgelsen, er stænger af rustfrit st(cid:134)l, kun koldtbehandlede, med indhold af nikkel p(cid:134) 2,5 vægtprocent og derover, med cirkulært tværsnit samt med andre tværsnit. Efter vedtagelsen af forordningen om midlertidig told gjorde nogle indiske eksporterende produ- center gældende, at de varer, der eksporteredes til Fællesskabet, og de varer, der solgtes p(cid:134) hjemme- markedet i Indien, ikke var sammenlignelige, f. eks. i henseende til kemiske egenskaber, og at de følgelig ikke kunne betragtes som samme vare. L 304/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 11. 98 (9) (10) Denne p(cid:134)stand kunne ikke godtages, da det var fastsl(cid:134)et, at st(cid:134)lstænger, der fremstilledes og solgtes p(cid:134) hjemmemarkedet i Indien, samt indiske st(cid:134)l- stænger, der solgtes p(cid:134) markedet i Fællesskabet, havde de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og anvendelsesform(cid:134)l. (13) En eksportør hævdede, at varer, der var i overens- stemmelse med DIN-standard 1013, henhørte under den foreliggende antidumpingprocedure og derfor burde tages i betragtning. Det konstateredes imidlertid, at disse varer var varmtvalsede stænger og derfor ikke omfattet af undersøgelsen som omhandlet i meddelelsen om indledning af proce- duren (1) og forordningen om midlertidig told. Endvidere p(cid:134)pegedes det, at disse varer ikke henhører under de relevante KN-koder, der er omfattet foranstaltningerne. Denne p(cid:134)stand kunne derfor ikke godtages. af Fire indiske eksporterende producenter hævdede, at ordningen i praksis fungerer som en tilladt told- godtgørelsesordning, og at dette er bevist ved, at der blev foretaget justeringer for PBS i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi i den sidelø- bende antidumpingprocedure. En s(cid:134)dan justering er ikke relevant i forbindelse med vurderingen af, hvorvidt PBS er en udligningsberettiget ordning, hvilket er fastlagt p(cid:134) grundlag af bestemmelserne i grundforordningen af de grunde, der er angivet i betragtning 12. S(cid:134) snart det konstateres, at der fore- ligger et s(cid:134)dant udligningsberettiget subsidiebeløb, er fordelen for modtageren hele det importtold- beløb, der ikke er betalt af den eksporterende producent p(cid:134) alle importtransaktioner. Det er i denne forbindelse ikke nødvendigt at rekonstruere PBS for at fastlægge, hvilke varer der er fysisk indarbejdet og hvilke der ikke er. (11) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger, er bekræftes omhandlet i betragtning 8-11 i forordningen om midlertidig told. undersøgelsesresultater, der de D. SUBSIDIER 1. »Passbook Scheme (PBS)« (12) Den indiske regering gjorde gældende, at denne ordning, som er beskrevet i betragtning 16-24 i forordningen om midlertidig told, ikke var udlig- ningsberettiget, da der var tale om en tilladt godt- gørelsesordning som omhandlet i bilag I, litra i), og bilag II og III i grundforordningen. Den hævdede ikke er endvidere, at det ifølge bilag I, fastsat, at importerede materialer skal anvendes ved produktionen af eksportvarer. litra i), Ifølge bilag I, litra i), fastsættes det imidlertid klart, at importerede materialer enten skal anvendes ved produktionen af den eksporterede vare (dvs. en godtgørelsesordning som omhandlet i bilag II) eller de importerede materialer skal anvendes i samme mængde og have samme kvalitet og egenskaber som materialer fra hjemmemarkedet (dvs. en substi- tutionsgodtgørelsesordning som omhandlet i bilag III). PBS giver faktisk mulighed for toldfri import af varer, som ikke er materialer, der anvendes ved produktionen af varer til eksport, eller anvendes i samme mængde og har samme kvalitet, egenskaber og karakteristika som materialer fra hjemmemar- kedet, der faktisk indg(cid:134)r i den eksporterede vare. PBS anses derfor ikke for at være en tilladt godtgø- i relses- henhold til bestemmelserne i grundforordningen. substitutionsgodtgørelsesordning eller (1) EFT C 264 af 30. 8. 1997, s. 2. (14) Den indiske regering henviste desuden til, at der forel(cid:134) en kontrolprocedure, baseret p(cid:134) »Standard Input/Output norms« som omhandlet i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told. Disse normer gælder for eksporterede varer, og der fast- sættes mængder af de r(cid:134)materialer, der normalt skal indføres til fremstilling af en enhed af den færdige vare. Regeringen hævdede, at ordningen var indført for at sikre, at der ikke ydedes for stor godtgørelse i henhold til bilag I, litra i) og bilag II og III i grundforordningen, og at Kommissionen endvidere havde mulighed for at efterprøve alle faktiske trans- aktioner for at fastsl(cid:134), om der var tale om for store godtgørelser. Dette argument kan ikke godtages, da spørgsm(cid:134)let om en for stor eftergivelse kun opst(cid:134)r i forbindelse med vurderingen af faktisk tilladte godtgørelses-/ subsidiegodtgørelsesordninger, og det er fastsl(cid:134)et, at PBS ikke er en s(cid:134)dan godtgørelses- eller subsidie- godtgørelsesordning som omhandlet i bilag I, litra i), og bilag II og III i grundforordningen. (15) Den indiske regering hævdede, at den s(cid:134)kaldte »minimum value addition« »Standard Input/Output norms« ikke indebærer, at PBS er importsubstitutionssubsidier, da der ikke er fore- skrevet noget minimum for materialer fra hjemme- markedet, og MVA kunne ogs(cid:134) opn(cid:134)s ved anven- delse af f. eks. importerede materialer. (MVA) i Da PBS allerede anses for subsidieberettiget, fordi ordningen er betinget af eksportresultatet som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforord- ningen, at behandle spørgsm(cid:134)let om importsubstitutionssubsi- dier. ikke nødvendigt nærmere er det 14. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 304/3 (16) Den indiske regering anførte, at fordelene ved PBS ikke burde udlignes, da PBS var blevet ophævet pr. 31. marts 1997, og kun et begrænset antal selskaber kunne fortsat udnytte de kreditter, de tidligere havde f(cid:134)et tildelt. Regeringen henviste til artikel 17 i grundforordningen, hvori det hedder, at en udlig- ningsforanstaltning kun forbliver i kraft s(cid:134) længe og i det omfang det er nødvendigt for at modvirke udligningsberettigede som forvolder skade, og henviste ogs(cid:134) til Fællesskabets hidtidige praksis. Fire indiske eksporterende producenter gjorde gældende, at det er højst betænkeligt, at en ordning, som ikke længere er gældende, kan anses for udligningsberettiget. subsidier, gælder fordele Som svar herp(cid:134) skal det anføres, at selv om PBS er blevet ophævet, kan selskaberne i henhold til ordningen fortsat anmode om kreditter for eksport- transaktioner, der fandt sted indtil 31. marts 1997, og i løbet af undersøgelsen blev det fastsl(cid:134)et, at de kan udnytte disse kreditter indtil 31. marts 2000. Der kunne derfor fortsat indrømmes væsentlige fordele ved denne ordning indtil det p(cid:134)gældende tidspunkt, og der er tale om udligningsberettigede subsidier. Med hensyn til spørgsm(cid:134)let om fortsat udligningsberettigelse det for princip, der er angivet i artikel 5 i grundforord- ningen, nemlig at de udligningsberettigede subsi- dier skal beregnes som den fordel, som det konsta- teres modtageren har opn(cid:134)et i undersøgelsespe- rioden. Som nævnt af regeringen var PBS blevet ophævet i undersøgelsesperioden og erstattet med den efterfølgende ordning »Duty Entitlement Pass- book Scheme« (DEPBS), som ogs(cid:134) anses for udlig- ningsberettiget (jf. betragtning 34 i forordningen om midlertidig told). Da der fortsat vil blive opn(cid:134)et fordele i fremtiden i henhold til DEPBS, anses det for nødvendigt at indføre foranstaltninger fastsat p(cid:134) grundlag af de samlede fordele, der opn(cid:134)edes i undersøgelsesperioden i henhold til b(cid:134)de PBS og DEPBS, fordi det som angivet i artikel 17 i grund- forordningen stadig at vil modvirke de udligningsberettigede subsidiebeløb, som forvolder skade. være nødvendigt (17) at indiske producenter Efter ovennævnte p(cid:134)stand indgav regeringen oplys- ninger om, ifølge en instruks fra det indiske handelsministerium i juli 1998 kun kan anmode om Passbook-kreditter indtil senest 30. september 1998 og ikke til 31. marts 2000 som tidligere nævnt (jf. betragtning 16). Regeringen anmodede derfor om, at der blev taget hensyn til denne udvikling ved fastlæggelsen af de endelige undersøgelsesresultater. For det første skal det nævnes, at dette fremførtes p(cid:134) et meget sent tidspunkt i undersøgelsen, og at det derfor ikke er muligt at efterprøve virkningerne af denne instruks i praksis. Da PBS desuden som angivet ovenfor er blevet erstattet med en anden ordning, DEPBS, (som ogs(cid:134) anses for udligningsbe- rettiget), og at der fortsat vil blive opn(cid:134)et fordele i fremtiden i henhold til DEPBS, er det ikke rimeligt at som eksportørerne opn(cid:134)ede under PBS i undersøgelsesperioden. Der bør derfor indføres foranstaltninger vedrørende de fordele, der opn(cid:134)edes i undersøgelsesperioden, i henhold til b(cid:134)de PBS og DEPBS. Enhver anden fremgangsm(cid:134)de ville give subsidieydende rege- ringer mulighed for at undg(cid:134) udligningsforanstalt- ninger ved blot at ændre navnet p(cid:134) en ordning i undersøgelsesperioden. fra de fordele, se bort (18) Fire indiske eksporterende producenter gjorde gældende, at kreditter modtaget p(cid:134) grundlag eksportomsætningen i undersøgelsesperioden for de p(cid:134)gældende varer burde have været anvendt ved beregningen af subsidiebeløbet i stedet for afskriv- ningerne p(cid:134) Passbook. De hævdede, at beregningen af fordelene p(cid:134) grundlag af afskrivningerne i dette tilfælde havde givet et alt for stort subsidiebeløb i forhold til den faktiske eksportmængde til Fælles- skabet, hvilket skyldtes tidsberegningen for udnyt- telsen af fordelene. Subsidiebeløbet fastsættes p(cid:134) grundlag af fordelene for det modtagende selskab i undersøgelsespe- rioden. Det er kun, n(cid:134)r der foreligger afskrivninger p(cid:134) Passbook, at de kreditter, der er opn(cid:134)et p(cid:134) grundlag af faktisk anvendes; følgelig er det kun p(cid:134) dette tidspunkt, at modtageren opn(cid:134)r en fordel i form af en fritagelse for importtold, som ellers skulle være betalt. eksportmængder, tidligere (19) Fire indiske eksporterende producenter hævdede, at der var tale om dobbeltberegning ved fastsættelsen af de foreløbige dumpingmargener og subsidie- beløb. Specielt skulle den del af fordelene ved PBS, for hvilken der ikke blev indrømmet justering i forbindelse med antidumpingproceduren, være blevet beregnet dobbelt med subsidiebeløbet, og dumpingmargenen burde have været nedsat. Som svar herp(cid:134) m(cid:134) det først gøres klart, at spørgs- m(cid:134)let om justeringer i en antidumpingprocedure og omfanget af udligningsberettigelse i en antisub- sidieprocedure kræver forskellige analyser, eftersom hver procedure er baseret p(cid:134) hver sin grundforord- ning. Ifølge artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grund- forordningen skal fritagelse af en eksportvare for L 304/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 11. 98 told/afgifter ikke anses for at være en subsidie, forudsat at den er indrømmet i overensstemmelse med bilag I, II og III til grundforordningen. PBS anses for at være udligningsberettiget af de grunde, der er angivet i betragtning 25 i forordningen om midlertidig told, og den udligningsberettigede fordel for eksportørerne blev beregnet p(cid:134) grundlag af det toldbeløb, der normalt var skyldigt p(cid:134) al import i undersøgelsesperioden, men som forblev ubetalt i henhold til PBS. Følgelig er fastsættelsen af subsidiebeløbet og dumpingmargenen resultatet af to særskilte processer. Desuden blev den midlertidige antidumpingtold nedsat med samme beløb som udligningstolden, da det konstateredes, at alle de undersøgte ordninger er eksportsubsidier som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. (22) Den hævdede, at der ikke findes noget retligt krav om, at investeringsgoder, som købes i henhold til ordningen, udelukkende skal anvendes i fremstil- lingen af eksportvarer, og at fritagelsen for import- importeres i henhold til afgifter p(cid:134) varer, der ordningen, derfor ikke kan betragtes som en udlig- ningsberettiget subsidie. Med hensyn til denne p(cid:134)stand har undersøgelsen vist, at et selskab skal for at benytte EPCGS forpligte sig til at eksportere en vis værdi af varer inden for en bestemt tidsfrist. Ordningen er s(cid:134)ledes retlig betinget af eksportresultatet, dvs. at der kan ikke opn(cid:134)s nogen fordel uden en forpligtelse til at eksportere varer. Som s(cid:134)dan m(cid:134) den anses for at være specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen og derfor udligningsberettiget. P(cid:134) baggrund af disse kendsgerninger er spørgsm(cid:134)let om, hvorvidt investeringsgoderne anvendes udeluk- kende eller slet ikke til fremstillingen af eksport- varer, ikke af betydning. (20) Endelig fremførte den indiske regering, at indreg- ningen af et beløb for renter ved fastsættelsen af den samlede fordel for selskaber, der benytter denne ordning, ikke er forudset i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Regeringen ikke var Fællesskabets hævdede ogs(cid:134), normale praksis at medtage et s(cid:134)dant beløb ved beregningen af den samlede fordel for selskaber, der benytter sig af s(cid:134)danne subsidieordninger. at det Med hensyn til dette punkt tilføjes renteelementet for at afspejle den fordel for modtager, der er opn(cid:134)et af det subsidierede selskab, ved at det ikke skal hente et tilsvarende beløb fra kommercielle kilder. Ifølge artikel 6 i grundforordningen (som gengiver artikel 14 i den relevante WTO-aftale) er grundlaget for beregningen af subsidiebeløbet de tilsvarende udgifter til midler p(cid:134) det kommercielle marked. Det har siden den p(cid:134)gældende WTO- aftales ikrafttræden været Fællesskabets normale praksis p(cid:134) omr(cid:134)det at tilføje et beløb for renter ved beregningen af den samlede fordel; dette er blevet gjort i mange nyere sager. Kravet blev derfor afvist. 2. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) (eksportfremmeordning for inve- steringsgoder) (21) Den indiske regering fremsatte en række p(cid:134)stande vedrørende EPCGS, som er beskrevet i betragtning 36-39 i forordningen om midlertidig told. Disse vedrører ordningens status som en subsidie og beregningen af subsidiebeløbet. (23) Det fremførtes ogs(cid:134), at udtrykket »importerede materialer« som omhandlet i bilag I (liste over eksempler p(cid:134) eksportsubsidier), litra i), i grundfor- ordningen ogs(cid:134) omfatter investeringsgoder, og at eftergivelse af told i henhold til det p(cid:134)gældende litra ikke i sig selv kan anses for at være en subsi- dieydelse, medmindre der er tale om for stor efter- givelse. Investeringsgoder er imidlertid ikke »materialer« som omhandlet i grundforordningen, da de ikke indg(cid:134)r som en fysisk bestanddel af de eksporterede varer. (24) Den indiske regering anfægtede, at der ved bereg- ningen af subsidiebeløbet pr. enhed i forbindelse med de foreløbige undersøgelsesresultater, kun blev justeret for fordele ved ordningen p(cid:134) grundlag af eksportomsætningen. Den hævdede, at fordelene ved ordningen burde fordeles over den samlede omsætning, da investeringsgoder, som importeres under EPCGS, anvendes til fremstilling af varer til b(cid:134)de eksport- og hjemmemarkedet. Det blev imidlertid fastsl(cid:134)et, at ordningen kun er betinget af eksportresultatet (jf. betragtning 22). I overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundfor- ordningen anses det for rimeligt, at fordelene ved ordningen kun fordeles i forhold til eksportomsæt- ningen, da subsidiebeløbet ydes p(cid:134) grundlag af en vis værdi af vareeksporten inden for en bestemt tidsfrist. P(cid:134)standen om, at fordelene ved ordningen bør fordeles i forhold til den samlede omsætning, afvises derfor. 14. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 304/5 (25) En indisk eksporterende producent fremførte, at den afskrivningsperiode, som anvendtes til de fore- løbige undersøgelsesresultater (dvs. 15,5 (cid:134)r som nævnt i betragtning 42 i forordningen om midler- tidig told) var ukorrekt, og at der burde have været anvendt en afskrivningsperiode p(cid:134) 21 (cid:134)r svarende til den periode, som selskabet anvender til afskriv- ning af anlægsaktiver. i den indiske investeringsgoder I forbindelse med de foreløbige undersøgelsesresul- tater anvendtes der en normal afskrivningsperiode p(cid:134)gældende for erhvervsgren, nemlig 15,5 (cid:134)r, hvilket et var gennemsnit baseret p(cid:134) oplysninger fra de samar- bejdsvillige eksporterende producenter. Dette er i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i grundforordningen, hvori det hedder, »kan ydelsen af subsidier knyttes til erhvervelse af. anlægsaktiver, beregnes det udligningsberettigede subsidiebeløb ved at fordele beløbet over en periode, der afspejler den normale afskrivningspe- riode for i den p(cid:134)gældende s(cid:134)danne aktiver erhvervsgren«. Kravet afvises. at (26) (27) En indisk eksporterende producent hævdede, at fordelen ved nogle maskiner ikke burde være medregnet, da de ikke var installeret i undersøgel- sesperioden. En yderligere undersøgelse af sagen viser tydeligt, at selskabet faktisk opn(cid:134)ede en fordel ved ordningen i form af fritagelse for importtold, som normalt skulle være betalt i undersøgelsespe- rioden. Konklusionen berøres s(cid:134)ledes ikke af, at maskinerne eventuelt ikke har været i fuld drift i undersøgelsesperioden. Endelig gjorde den indiske regering gældende, at indregningen af et beløb for renter ved fastsæt- telsen af den samlede fordel for selskaber, som benytter denne ordning, ikke er forudset i WTO- aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Regeringen hævdede ogs(cid:134), at det ikke er Fællesska- bets normale praksis at medtage et s(cid:134)dant beløb ved beregningen af den samlede for selskaber, der benytter sig af s(cid:134)danne subsidieord- ninger. fordel Argumentet blev forkastet af de grunde, der er omhandlet i betragtning 20. Kommissionen fastlagde sine foreløbige undersø- gelsesresultater vedrørende denne ordning). Der bør nu tages hensyn til den lavere sats ved bereg- ning af eventuelle fordele for de p(cid:134)gældende indiske eksporterende producenter. Det anføres i den forbindelse, at det i artikel 5 i grundforordningen er fastsat, at det udligningsbe- rettigede subsidiebeløb skal beregnes udtrykt ved den fordel, som det konstateres, at modtageren har opn(cid:134)et i undersøgelsesperioden vedrørende subsi- dier. Som nævnt i forbindelse med de foreløbige undersøgelsesresultater beregnede Kommissionen fordelen p(cid:134) grundlag af skatte(cid:134)ret 1996/97 (dvs. fra 1. april 1996 til 31. marts 1997), som er mest i overensstemmelse med undersøgelsesperioden. I løbet af dette skatte(cid:134)r anvendtes der en sel- skabsskatteprocent p(cid:134) 43. I følgende skatte(cid:134)r (dvs. fra 1. april 1997 til 31. marts 1998) anvendtes en selskabsskatteprocent p(cid:134) 35. Da en del af sidst- nævnte skatte(cid:134)r falder inden for undersøgelsespe- rioden i denne procedure, anses det for rimeligt at foretage en pro rata-beregning af de udligningsbe- rettigede subsidiebeløb p(cid:134) grundlag af de to skatte- procenter, der var gældende i undersøgelsespe- rioden. Der blev følgelig foretaget behørige juste- ringer af subsidiebeløbet for selskaber, som benyt- tede denne ordning. (29) Den indiske regering gjorde gældende, at det ved fastlæggelsen af de foreløbige resultater var i strid med Fællesskabets hidtidige praksis samt b(cid:134)de WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstalt- ninger og grundforordningen at tilføje et beløb for renter ved beregningen af de samlede fordele for selskaber, som benyttede sig af denne ordning. I den forbindelse ans(cid:134)s det skattebeløb, som et selskab ikke betalte i det skatte(cid:134)r, der nærmest svarede til undersøgelsesperioden, for at være den rimeligste indikator for den fordel, som det p(cid:134)gæl- dende selskab opn(cid:134)ede i henhold til ordningen. Beløbet anses for at være lig med et engangstilskud, som et selskab kan opn(cid:134) i undersøgelsesperioden. Der føjes et beløb for renter til dette tilskud af de grunde, der er omhandlet i betragtning 20, og rege- ringens krav afvises følgelig. 3. Income Tax Exemption Scheme (ITES) (indkomstskatteordning) 4. Udligningsberettigede subsidier (28) Den selskabsskatteprocent er omhandlet i betragtning 44-48 i forordningen om midlertidig told, er blevet nedsat siden skatte(cid:134)ret hvilken 1996/97 periode, Indien, (dvs. den der for i (30) Under hensyn til de endelige undersøgelsesresul- som tater vedrørende de forskellige ordninger omhandlet i ovenst(cid:134)ende, fastsættes det udlignings- berettigede subsidiebeløb for hver enkelt af de undersøgte eksporterende producenter til følgende: L 304/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 11. 98 Bhansali Bright Bars 13,7 % 0,7 % 14,4 % Passbook DEPB EPCGS ITES I alt Facor (Ferro Alloys Corp. ) 84,5 % Grand Foundry Isibars Mukand Parekh 84,5 % 38,7 % 18,1 % Panchmahal Steel 0,2 % Raajratna Metal Industries 44,2 % Venus Wire Industries Viraj Impoexpo 22,9 % 25,6 % (31) Det endeligt fastsatte subsidiebeløb for andre indiske selskaber end dem, der udviste samarbejds- vilje i forbindelse med denne undersøgelse, er 88,3 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, hvilket er summen af de højeste beløb, der blev indrømmet samarbejdsvillige eksportører i henhold til hver ordning. (32) En eksporterende producent, Chandan Steel Ltd, udviste samarbejdsvilje i forbindelse med antidum- pingproceduren, hvor der midlertidigt fastsattes en individuel dumpingmargen og en individuel ska- desmargen, men de var ikke samarbejdsvillige p(cid:134) alle omr(cid:134)der i forbindelse med antisubsidieproce- duren. I denne procedure anvendes artikel 28 i grundforordningen ved fastsættelsen af subsidiebe- for de p(cid:134)gældende selskaber er løbet, hvilket 88,3 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse. Der vil imidlertid blive taget hensyn til de p(cid:134)gæl- dende selskabers samarbejdsvilje i forbindelse med antidumpingproceduren, og den endelige udlig- ningstold vil blive baseret p(cid:134) de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. det niveau til afhjælpning af skade, der er fastsat for importen af den p(cid:134)gæl- dende vare fra disse selskaber i undersøgelsespe- rioden i antidumpingproceduren, idet dette er lavere end subsidiebeløbet. (33) For den i betragtning 6 i forordningen om midler- tidig told nævnte eksportør (Sindia Steel Ltd) blev det anset for rimeligt, at det vejede gennemsnitlige subsidiebeløb, der konstateredes for de samarbejds- villige indiske selskaber, ogs(cid:134) bør gælde for dette selskab. Der fastsattes en endelig subsidiemargen for dette selskab p(cid:134) 34,5 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse. 1,1 % 1,1 % 0,1 % 0,7 % 85,6 % 84,5 % 1,2 % 41,0 % 1,4 % 19,6 % 0,4 % 0,4 % 0,9 % 2,7 % 46,9 % 1,8 % 24,7 % 1,4 % 27,0 % E. SKADE 1. Erhvervsgren i Fællesskabet Efter yderligere undersøgelse konstateredes det, at erhvervsgrenens kumulerede produktionsmængde af st(cid:134)lstænger ikke udgør 45 % af den samlede produktion i Fællesskabet som fejlagtigt angivet i forordningen om midlertidig told, men kun 38 %. til at opfylde Dette er betingelserne i artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, i grundforordningen. imidlertid tilstrækkeligt 2. Forbrug i Fællesskabet, markedsandel og importerede mængder fra Indien af nogen st(cid:134)lstænger bemærkninger ikke Efter underretning af parterne blev der vedrørende modtaget forbruget samt markedsandelen for og omfanget af importen fra Indien. Følgelig bekræftes de undersøgelsesresul- tater, der er omhandlet i betragtning 53-56 i forord- ningen om midlertidig told. i Fællesskabet (34) (35) 3. Priserne p(cid:134) subsidieret import fra Indien og underbud a) Beregning af underbudsmargener (36) Som omhandlet i forordningen om midlertidig told (betragtning 57-65) blev der foretaget en detaljeret analyse af underbud for hver af de berørte indiske producenter, som viste betydelige underbudsmar- gener. Underbudsmargenerne beregnedes ved en sammenligning for hver varetype af det vejede 14. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 304/7 frit Fællesskabets gennemsnit af eksportpriserne, grænse, og det vejede gennemsnit af EF-erhvervs- grenens priser ab fabrik ved salg til uafhængige parter. Indiske varetyper, for hvilke der ikke fandtes tilsvarende EF-fremstillede varetyper, blev holdt uden for beregningen, efter at det var fastsl(cid:134)et, at de øvrige transaktioner var tilstrækkeligt repræsenta- tive. Hvis eksporten fandt sted via forbundne selskaber, blev der foretaget en behørig justering af eksportpriserne for at tage hensyn til omkostninger, der p(cid:134)løb mellem import og videresalg til første uafhængige kunde i Fællesskabet, samt for fortje- neste. EF-erhvervsgrenens salgspriser blev justeret for transportomkostninger i Fællesskabet. Medens de indiske eksportører udelukkende solgte til forhandlere, solgte EF-erhvervsgrenen b(cid:134)de til endelige brugere og forhandlere. EF-erhvervsgre- nens til endelige brugere justeredes følgelig til forhandlerleddet. Endvidere justeredes de indiske eksportpriser for h(cid:134)ndteringsomkost- ninger ved Fællesskabets grænse. salgspriser (37) Flere indiske eksporterende producenter genfrem- satte deres anmodning om en justering for forskelle i Indien og Fællesskabet i den tid, der forløb fra afgivelse af ordre til levering, og for forskelle med hensyn til overholdelse af leveringsfristen. De p(cid:134)stod navnlig, at de regelmæssigt m(cid:134)tte udstede kreditnotaer til deres kunder p(cid:134) grund af for sen levering. Kreditnotaer for for sen levering er imid- lertid ikke ensbetydende med, at længere indiske leveringstider eller usikre leveringstider p(cid:134)virkede salgsprisen, n(cid:134)r prisforhandlingerne fandt sted. Anmodningen om en s(cid:134)dan justering kunne derfor ikke imødekommes. Det blev i den forbindelse taget i betragtning, at de indiske producenters ved kontrakt svingede mellem fire og seks m(cid:134)neder, uden at dette havde nogen indvirkning p(cid:134) den aftalte salgspris. leveringstider ofte fastsatte (38) Alle genfremsatte indiske producenter deres anmodning om en justering for kvalitetsforskelle. De gjorde navnlig gældende, at st(cid:134)lstænger frem- stillet af EF-producenterne var lettere at maskinbe- reducerede gennemløbstiden i arbejde, hvilket videreforarbejdningsprocessen for st(cid:134)lstænger. Det skal i den forbindelse anføres, at nogle EF-produ- center ganske rigtigt i undersøgelsesperioden solgte en vis mængde varer under et varemærke, der tilkendegav, at de var lettere at maskinbearbejde. Det konstateredes imidlertid, at der ikke forel(cid:134) et konsekvent prismønster, hvoraf det fremgik, at de varer, der var lettere at maskinbearbejde, solgtes til højere priser og s(cid:134)ledes ville have en højere markedsværdi. Der kunne derfor ikke indrømmes nogen justering, da der ikke p(cid:134)vistes nogen indvirkning p(cid:134) priserne og p(cid:134) prisernes sammen- lignelighed. Det noteredes desuden, at alle indiske (39) producenter havde fremsat identiske krav om en justering, hvor der blev set bort fra potentielle kvalitetsforskelle mellem deres varer. indisk selskab anførte, at EF-erhvervsgrenens Et salgspris var sammensat af en basispris og et s(cid:134)kaldt »legeringstillæg«, dvs. et pristillæg for legeringer, der indg(cid:134)r i st(cid:134)lstænger. Selskabet anmodede om, at legeringstillægget blev holdt uden for Fællesskabets salgspriser med henblik p(cid:134) beregning af underbud og underpriser. Denne anmodning kunne ikke imødekommes, da legeringstillægget var en del af den endelige salgspris, som kunderne betalte. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de indiske salgspriser ogs(cid:134) indeholdt et legeringstillæg, selv om der ikke direkte henvistes hertil p(cid:134) fakturaen. (40) Tages der hensyn til ovennævnte justeringer udgør underbudsmargenerne følgende: — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/ Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai — Chandan Steel Ltd, Umbergaon 14,5 % 14,9 % — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 13,0 % — Grand Foundry Ltd, Mumbai — Isibars Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Panchmahal Steel Ltd, Baroda — Parekh Bright Bars Pvt Ltd, Thane — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai — Viraj Alloys Ltd/Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 13,2 % 19,4 % 17,8 % 13,9 % 5,8 % 15,8 % 12,8 % 15,7 % (41) Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for Sindia Steel Ltd (jf. betragtning 33) udgjorde 16,8 %. Det konkluderedes, at disse underbudsmar- gener er betydelige. (42) b) P(cid:134)stand om konkurrencebegrænsende adfærd interesser I de bemærkninger, som de indiske selskaber frem- satte efter at være blevet underrettet om undersø- gelsesresultaterne, gjorde de fortsat gældende, at beregningen af underbudsmargener samt konklu- sionerne vedrørende andre skadesfaktorer, (cid:134)rsags- sammenhæng og Fællesskabets var form(cid:134)lsløs i sammenhæng med denne undersø- gelse i betragtning af Kommissionens beslutning (1) i konkurrencesag IV/35. 814 — »legeringstillæg«. Ifølge beslutningen har producenterne i Fælles- skabet af flade produkter af rustfrit st(cid:134)l ændret »og p(cid:134) samordnet vis anvendt de referenceværdier, de lægger til grund ved beregningen af legeringstil- lægget, hvilket har haft b(cid:134)de til form(cid:134)l og til følge at begrænse og fordreje den normale konkurrence p(cid:134) det fælles marked. « (1) EFT L 100 af 1. 4. 1998, s. 55. L 304/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 11. 98 (43) Det skal i den forbindelse p(cid:134)peges, at nævnte sag vedrører »flade produkter« af rustfrit st(cid:134)l i modsæt- ning til »stænger« af rustfrit st(cid:134)l, der henhører under kategorien af lange produkter. Desuden er producenterne af flade produkter og producenterne af st(cid:134)lstænger i vidt omfang ikke de samme, og antallet af producenter af st(cid:134)lstænger er betydeligt højere flade produkter. af producenter end antallet af st(cid:134)lstænger (44) De indiske producenter genfremsatte imidlertid deres p(cid:134)stand om, at der ogs(cid:134) eksisterer en samordnet praksis for st(cid:134)lstænger. Nogle af disse selskaber har ogs(cid:134) i henhold til artikel 3 i R(cid:134)dets forordning nr. 17/62 (1) indgivet en formel klage vedrørende til Kommissionen. Til støtte for deres p(cid:134)stand gjorde de indiske selskaber gældende, at de nationale st(cid:134)lsammenslutninger i Fællesskabet m(cid:134)nedligt udsendte en liste til alle medlemmer over de legeringstillæg, som den største producent i det p(cid:134)gældende land anvendte. Desuden anførte de, at nævnte producent anvendte den samme koefficient (den s(cid:134)kaldte »yield factor«) til at beregne legeringstillægget for st(cid:134)lstænger p(cid:134) grundlag af legeringstillægget for flade produkter som en forhandler i en anden medlemsstat. De p(cid:134)stod, at de fremlagte oplysninger var et afgørende bevis for, at der fandtes en samordnet praksis p(cid:134) markedet for st(cid:134)lstænger. i salgspriserne (45) Det er i den forbindelse vigtigt at bemærke, at anvendelsen af en »yield factor« og en legeringstil- lægsordning som s(cid:134)dan ikke er ulovlig. En s(cid:134)dan ordning gør det muligt for en producent af rustfrit st(cid:134)l p(cid:134) lovlig vis at lade svingninger i priserne for legeringsmaterialer til afspejle kunderne og s(cid:134)ledes beskytte sig selv mod risikoen for betydelige svingninger i produktionsomkost- ningerne. Det konstateredes ogs(cid:134), at anvendelsen af et legeringstillæg er almindelig p(cid:134) andre st(cid:134)lmar- keder uden for Fællesskabet, og det har med en i kort afbrydelse været anvendt mange (cid:134)r. Det kunne endvidere fastsl(cid:134)s, at EF- producenterne ifølge EKSF-traktatens artikel 60 og den afledte fællesskabsret for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r EKSF- produkter skal underrette Kommissionen og alle interesserede om den gældende legeringstillægsord- ning (artikel 6, litra b), i beslutning nr. 37/54 (2). i Fællesskabet (46) Anvendelsen af en legeringstillægsordning kan følgelig og i overensstemmelse med Kommissio- nens beslutning i sag IV/35. 814 kun være ulovlig, legeringstillægsordningen anvendes p(cid:134) en hvis samordnet, konkurrencebegrænsende, m(cid:134)de. Der blev imidlertid ikke fremlagt noget afgørende bevis herfor i løbet af undersøgelsen. dvs. en (47) Det konstateredes endvidere, at EF-producenternes slutpris for identiske produkter til sammenlignelige kunder og i samme periode varierede, hvilket resul- (1) EFT 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EFT 18 af 1. 8. 1954, s. 470/54. terede i, forskellig. at EF-producenternes fortjeneste var (48) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende konkluderedes det, at undersøgelsen af skade og Fællesskabets interesser, herunder beregningen af underbudsmargener, ikke var form(cid:134)lsløs, som p(cid:134)st(cid:134)et af de indiske selskaber. Den indiske anmodning om, at undersøgelsen afsluttedes omg(cid:134)ende, kunne s(cid:134)ledes ikke imøde- kommes. Tilsvarende var det ikke muligt at suspen- dere antisubsidieundersøgelsen, indtil Kommis- sionen havde afsluttet sin undersøgelse vedrørende den p(cid:134)st(cid:134)ede konkurrencebegrænsende adfærd, fordi antisubsidieundersøgelser skal afsluttes inden for en frist p(cid:134) højst 13 m(cid:134)neder fra indledningen heraf, jf. artikel 11, stk. 9, i grundforordningen. (49) Det er til imidlertid efterretning, at taget Kommissionen fortsætter sin undersøgelse af den p(cid:134)st(cid:134)ede konkurrencebegrænsende adfærd. Skulle Kommissionen konstatere, at der er tale om samordnet praksis, ville betingelserne for indled- ning af en fornyet undersøgelse ex officio være opfyldt. Der ville straks, dvs. inden for en frist p(cid:134) højst 12 m(cid:134)neder, blive indledt en s(cid:134)dan undersø- gelse for at fastsl(cid:134) om og i hvilket omfang de relevante undersøgelsesresultater vedrørende skade, (cid:134)rsagssammenhæng og Fællesskabets interesser berøres en s(cid:134)dan konkurrencebegrænsende praksis. af 4. EF-erhvervsgrenens situation (50) vedrørende Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af ikke modtaget nogen midlertidig told er der bemærkninger EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til produktionsmængde, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, salgspriser, fortjeneste, beskæftigelse og lagerbeholdninger. De undersøgelsesresultater, der er omhandlet forord- ningen om midlertidig told, bekræftes derfor. i betragtning 67-78 i Den indiske regering anfægtede imidlertid de konklusioner, der er draget af disse resultater, og i EF-producenternes faldet hævdede navnlig, at produktionstal ikke kan tilskrives den faldende import fra Indien. Denne p(cid:134)stand vedrører spørgs- m(cid:134)let om (cid:134)rsagssammenhæng, som behandles nedenfor. Den indiske regering hævdede endelig, at EF-producenterne øgede salget til forbundne parter fra 1994 til undersøgelsesperioden p(cid:134) 12 m(cid:134)neder (jf. betragtning 52 i forordningen om midlertidig told). Dette omstøder imidlertid ikke de undersø- gelsesresultater og konklusioner vedrørende det samlede salg (specielt den negative udvikling i markedsandel siden 1994) og salget til uafhængige parter, som ogs(cid:134) anvendtes ved beregningerne af prisunderbud. 14. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 304/9 (51) (52) 5. Konklusioner P(cid:134) grundlag af ovenst(cid:134)ende konkluderedes det, at som EF-erhvervsgrenen lider skade omhandlet forordningen om midlertidig told. i betragtning 79 i væsentlig F. (cid:143)RSAGSSAMMENHÆNG Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told anfægtede nogle indiske selskaber, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, var for(cid:134)rsaget af subsidieret import fra Indien. Det anførtes navnligt, at skaden var for(cid:134)rsaget af andre fra andre lande. faktorer, nemlig lavprisimport Endvidere hævdedes det, at andre EF-producenter ikke havde fulgt den samme udviklingstendens, som EF-erhvervsgrenen. (53) Det er i den forbindelse værd at bemærke den kraftige stigning i den indiske importmængde i den p(cid:134)gældende periode, som n(cid:134)ede et højdepunkt med 9,1 % i markedsandel i 1996. Det er ogs(cid:134) fastsl(cid:134)et, at disse varer importeredes til priser, som l(cid:134) betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser. Der blev yderligere taget hensyn til, at mange forhand- lere køber st(cid:134)lstænger fra kilder b(cid:134)de i Indien og Fællesskabet, hvilket giver et gennemsigtigt og prisfølsomt marked. Det bemærkedes, at ovennævnte tendenser for den indiske import faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation. Dette gjaldt navnlig nedgangen i dens markedsandel og de trykkede priser siden 1995. P(cid:134) grund af subsidieret import af st(cid:134)lstænger med oprindelse i Indien i undersøgel- sesperioden m(cid:134)tte EF-erhvervsgrenen sænke sine priser betydeligt uanset følgerne for rentabiliteten. Det kunne følgelig fastsl(cid:134)s, at der var en (cid:134)rsagssam- menhæng mellem subsidieret import og den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. (54) Det undersøgtes ogs(cid:134), om andre faktorer end subsi- dieret import kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Det konstateredes i den forbindelse, at importen af den p(cid:134)gældende vare fra andre lande i mængde enten l(cid:134) under eller tæt ved de tærskelværdier, der er fastsat i artikel 14, stk. 4, i grundforordningen, og/eller fandt sted til højere priser end den indiske import. Denne import kan følgelig ikke have brudt (cid:134)rsagssammenhængen mellem subsidieret import fra Indien og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. (55) Endvidere undersøgtes nogle indiske producenters p(cid:134)stand om, at de ikke-klagende EF-producenters situation var betydeligt bedre end EF-erhvervsgre- nens. Det skal i den forbindelse anføres, at der kun foreligger detaljerede og efterprøvede oplysninger om EF-erhvervsgrenen. I betragtning af, at EF- markedet for st(cid:134)lstænger er et gennemsigtigt og prisfølsomt marked, kan det imidlertid ikke anses for urimeligt at konkludere, at det er sandsynligt, at de ikke-samarbejdsvillige EF-producenter har fulgt samme udviklingstendens som EF-erhvervsgrenen, specielt hvad ang(cid:134)r priser. (56) Det blev endelig p(cid:134)st(cid:134)et, at nedgangen i EF- erhvervsgrenens salgspriser p(cid:134) st(cid:134)lstænger siden 1995 var resultatet af et fald i legeringspriserne. Det m(cid:134) imidlertid bemærkes, at eventuelle ændringer i verdensmarkedspriserne for legeringer ogs(cid:134) gælder for de indiske producenter, og de har følgelig ingen indflydelse p(cid:134) de konstaterede prisunderbud. Det bemærkedes ogs(cid:134) sænkede deres grundpriser betydeligt. at EF-producenterne ogs(cid:134), (57) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende bekræftes de undersø- gelsesresultater, der er omhandlet i forordningen om midlertidig told (betragtning 80-88), nemlig at subsidieret import fra Indien særskilt betragtet har p(cid:134)ført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER (58) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told er der ikke modtaget nogen under- byggede bemærkninger vedrørende undersøgelsen af Fællesskabets i betragtning 89-94 i forordningen om midlertidig told. som omhandlet interesser (59) Det konkluderes følgelig, at indførelsen af foran- staltninger vil medføre, at der genskabes en situa- tion med effektiv konkurrence, som vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde den markedsandel, der er g(cid:134)et tabt, og at forbedre renta- biliteten. (60) Da der ikke foreligger nogen reaktion fra brugere og importører, antages det, at virkningerne af forventede prisstigninger vil være begrænsede, ogs(cid:134) i betragtning af størrelsen af den foresl(cid:134)ede told. Hvad ang(cid:134)r leverandører i tidligere led konklude- redes det, at en genskabelse af redelige konkurren- cevilk(cid:134)r vil medføre, at deres konkurrencedyg- tighed forbedres. (61) Alt i alt fastsl(cid:134)s det, at de undersøgelsesresultater, der er omhandlet forord- ningen om midlertidig told kan bekræftes. Der er navnlig ingen tvingende grunde til at antage, at det ikke vil være i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger. i betragtning 89-93 i L 304/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 11. 98 H. UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER (67) (62) (63) (64) P(cid:134) grundlag af ovenst(cid:134)ende konklusioner om subsi- diering, skade, (cid:134)rsagssammenhæng og Fællesska- bets interesser undersøgtes det, i hvilken form og i hvilket omfang der bør indføres endelige udlig- afhjælpe skadelige ningsforanstaltninger for subsidiers og virkninger effektive konkurrencevilk(cid:134)r p(cid:134) EF- genskabe markedet for st(cid:134)lstænger. handelsfordrejende at Som omhandlet i betragtning 96, 97 og 98 i forord- ningen om midlertidig told beregnedes der et ikke- skadevoldende prisniveau, dvs. et prisniveau, der vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at opn(cid:134) dækning for sine produktionsomkostninger og en rimelig fortjeneste p(cid:134) salget af den p(cid:134)gældende vare. Et indisk selskab gjorde gældende, at beregningen af det ikke-skadevoldende prisniveau var ukorrekt, eftersom fortjenstmargenen for alle varetyper var identisk. Det skal p(cid:134)peges, at det ikke-skadevol- dende prisniveau beregnedes p(cid:134) grundlag af de gennemsnitlige salgspriser pr. varetype minus EF- erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige fortjenstmargen plus en rimelig fortjeneste, som forklaret ovenfor. Denne fremgangsm(cid:134)de ans(cid:134)s for at være den mest korrekte i den foreliggende undersøgelse. faktiske (65) P(cid:134) grundlag af sammenligningen mellem det ikke- skadevoldende prisniveau og de indiske producen- ters eksportpriser konstateredes der følgende ska- destærskler i forhold til prisen, frit Fællesskabets grænse: — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/ Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai 18,4 % — Chandan Steel Ltd, Umbergaon 19,0 % I overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, i grund- forordningen bør tolden være lig med subsidiebe- løbet, medmindre skadestærsklen er lavere. P(cid:134) dette grundlag fastsattes tolden til følgende for de samar- bejdsvillige producenter: — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/ Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai 14,4 % — Chandan Steel Ltd, Umbergaon 19,0 % — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 16,5 % — Grand Foundry Ltd, Mumbai — Isibars Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Panchmahal Steel Ltd, Baroda — Parekh Bright Bars Pvt Ltd, Thane — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 16,6 % 25,5 % 19,6 % 0,0 % 0,0 % 19,8 % — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 16,1 % — Viraj Alloys Ltd/Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 20,2 % (68) For Sindia Steels Ltd bør 22,1 %. tolden fastsættes til (69) For ikke at belønne manglende samarbejdsvilje og for at sikre, at udligningsforanstaltningerne ikke omg(cid:134)s, ans(cid:134)s det for p(cid:134)krævet at fastsætte tolden for de ikke-samarbejdsvillige selskaber til den højeste sats, der er fastsat, dvs. 25,5 %, eftersom de indiske eksporterende producenter i høj grad havde udvist samarbejdsvilje. — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 16,5 % I. TILSAGN — Grand Foundry Ltd, Mumbai — Isibars Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Panchmahal Steel Ltd, Baroda — Parekh Bright Bars Pvt Ltd, Thane — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 16,6 % 25,5 % 25,3 % 17,6 % 7,5 % 19,8 % — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 16,1 % — Viraj Alloys Ltd/Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 20,2 % (66) For Sindia Steels Ltd anvendtes det vejede gennem- snit af skadestærsklerne for de samarbejdsvillige indiske selskaber. P(cid:134) dette grundlag er skades- tærsklen 22,1 %. (70) P(cid:134) et sent tidspunkt i undersøgelsen afgav flere indiske selskaber tilsagn. Selskaberne tilbød, at de ikke i fremtiden ville benytte sig af eksportsubisi- dier, som det konstateredes var udligningsberetti- gede i forbindelse med deres eksport til Fælles- skabet. Ifølge selskaberne ville tilsagnet betyde en væsentlig stigning i eksportpriserne. Tilsagnet kunne ikke godtages. For det første ville de p(cid:134)gældende selskaber fortsætte med at modtage udligningsberettigede subsidier p(cid:134) grundlag af deres eksport til andre lande og i forbindelse med import af r(cid:134)materialer og investeringsgoder, som anvendtes i fremstillingen af andre varer end st(cid:134)l- stænger. Der ville s(cid:134)ledes være uoverstigelige vanskeligheder forbundet med kontrollen af et s(cid:134)dant tilsagn og alle muligheder st(cid:134) (cid:134)ben for omg(cid:134)else. 14. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 304/11 For det andet indeholdt tilsagnet intet om pris- disciplin, og det fastsl(cid:134)s s(cid:134)ledes, at de skadelige virkninger af den subsidierede import ikke ville blive afhjulpet med godtagelsen af et s(cid:134)dant tilsagn. Efter udløbet af fristen for indgivelse af tilsagn afgav en anden eksporterende producent tilsagn. Dette selskab tilbød at overholde visse mindste- priser. Tilsagnet blev undersøgt, og det konstate- redes, at det p(cid:134) grund af det brede udvalg af berørte varetyper og de betydelige prissvingninger i forbin- delse med den p(cid:134)gældende vare ville det være vanskeligt at fastsætte priser, som kunne afhjælpe de skadelige virkninger af den subsidierede import. ikke Det p(cid:134)gældende godtages. tilsagn kunne derfor J. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold i henhold til forordning (EF) nr. 1556/98, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, medmindre den midlertidige told er lavere end den endelige told; i s(cid:134) fald er den midlertidige told gældende — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig udligningstold p(cid:134) importen af stænger af rustfrit st(cid:134)l, henhørende under KN-kode 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 og 7222 20 81 og med oprindelse i Indien. (71) I betragtning af omfanget af de konstaterede udlig- ningsberettigede subsidier for de eksporterende producenter og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de 2. For varer, fremstillet af følgende selskaber fastsættes tolden, som beregnes af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, til: Producent Toldsats (%) Taric- tillægskode Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai Chandan Steel Ltd, Umbergaon Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur Grand Foundry Ltd, Mumbai Isibars Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Panchmahal Steel Ltd, Baroda Parekh Bright Bars Pvt Ltd, Thane Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Sindia Steels Ltd, Nashik Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Viraj Impoexpo Ltd/Viraj Alloys Ltd, Mumbai Alle andre selskaber 14,4 19,0 16,5 16,6 25,5 19,6 0 0 19,8 22,1 16,1 20,2 25,5 8226 8593 8400 8401 8402 8403 8404 8594 8405 8406 8407 8410 8900 3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. Artikel 2 De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1556/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold, opkræves endeligt med en sats svarende til den midler- tidige told, hvis denne er lavere end de endelige satser. I alle andre tilfælde opkræves de med en sats svarende til den endelige told. Beløb, der er stillet som sikkerhed ud over satsen for den endelige udligningstold, frigives. L 304/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 11. 98 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesska- bers Tidende. Artikel 3 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne J. FARNLEITNER Formand


title: Smernica Komisie 98/87/ES z 13. novembra 1998, ktorá mení a dopĺňa smernicu Rady 79/373/EHS o obchodovaní s kŕmnymi zmesamiText s platnosťou pre EHP

eurovoc_concepts:
animal nutrition
fish
labelling
manufactured feedingstuffs
marketing
phosphorus

formats: html pdf print

text: 03/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 153 31998L0087 27. 11. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 318/43 SMERNICA KOMISIE 98/87/ES z 13. novembra 1998, ktorá mení a dopĺňa smernicu Rady 79/373/EHS o obchodovaní s kŕmnymi zmesami (Text s platnosťou pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, PRIJALA TÚTO SMERNICU: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, Článok 1 so zreteľom na smernicu Rady 79/373/EHS z 2. apríla 1979 o obchodovaní s kŕmnymi zmesami (1), naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 97/47/EHS (2), najmä na jej článok 10 e), keďže podľa bodu VII. E. 4 prílohy XV Aktu o pristúpení môže Švédske kráľovstvo trvať na tom, aby jeho národná legislatíva ukladala povinnosť uvádzať obsah fosforu na označovaní krmív určených pre ryby až do 31. decembra 1997; keďže podľa prílohy XV vyššie uvedeného Aktu sa požaduje, aby Švédsko doložilo k požiadavkám na prispôsobenie práva spoločenstva krmív podrobný vedecký výpočet dôvodov; ohľadom predmetných minerálnych keďže Švédsko odovzdalo výpočet dôvodov 5. júna 1997; keďže smernica 79/373/EHS zaisťuje pravidelné aktualizovanie uvedenej prílohy, a to vo svetle vedeckých a technických poznatkov; keďže obohatenie fosforom narušuje ekologickú rovnováhu jazier a morí; keďže svojimi eutrofikačnými vplyvmi spôsobuje na vnútrozemských jazerách zvýšený rast zelenomodrých rias, kyslíkový deficit, vysoký úhyn rýb a zníženú biodiversitu; keďže je preto potrebné obmedziť emisie fosforu na absolútne minimum; keďže povinné uvedenie obsahu fosforu na označo- vaní kŕmnych zmesí pre ryby by bolo podstatným prínosom k cieľu napomôcť dobrým zvyklostiam pri výžive zvierat; keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre krmivá pre zvieratá, Týmto sa príloha k smernici 79/373/EHS mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici. Článok 2 1. Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 30. júna iné právne predpisy a správne opatrenia 1999 zákony, potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezod- kladne o tom budú informovať Komisiu. Budú sa uplatňovať od 1. júla 1999. Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, uvedú v nich odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Členské štáty stanovia spôsob vykonania tohoto odkazu. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie základných ustano- vení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou. Článok 3 Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jej uverej- není v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Táto smernica je adresovaná členským štátom. Článok 4 V Bruseli 13. novembra 1998 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie (1) Ú. v. ES L 86, 06. 04. 1979, s. 30. (2) Ú. v. ES L 211, 05. 08. 1997, s. 45. 154 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 24 V časti B tejto prílohy sa oddiel „Kompletné krmivá“ nahrádza takto: PRÍLOHA


title: Commission Directive 98/87/EC of 13 November 1998 amending Council Directive 79/373/EEC on the marketing of compound feedingstuffs (Text with EEA relevance)

text: 27. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities L 318/43 COMMISSION DIRECTIVE 98/87/EC of 13 November 1998 amending Council Directive 79/373/EEC on the marketing of compound feedingstuffs (Text with EEA relevance) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, HAS ADOPTED THIS DIRECTIVE: Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 79/373/EEC of 2 April 1979 on the marketing of compound feeding- stuffs (1), as last amended by Commission Directive 97/ 47/EC (2), and in particular Article 10(e) thereof, Whereas, under point VII. E. 4 of Annex XV to the Act of Accession, the Kingdom of Sweden may maintain its national legislation making it compulsory to state the phosphorus content on the labelling of compound feedingstuffs intended for fish until 31 December 1997; Whereas, under Annex XV of the abovementioned Act, Sweden is required to accompany requests for the adapta- tion of the mineral concerned by a detailed scientific statement of reasons; the Community legislation for Whereas Sweden transmitted a statement of reasons on 5 June 1997; Whereas Directive 79/373/EEC provides for the regular updating of the Annex thereto in the light of scientific and technical knowledge; Whereas enrichment with phosphorus is disturbing the ecological balance of lakes and seas; whereas eutrophica- tion effects frequently observed in inland lakes are blue- green algae blooms, oxygen deficiency, high fish mortality and reduced biodiversity; Whereas it is therefore necessary to restrict phosphorus emissions to an absolute minimum; whereas the compul- sory indication of phosphorus content on the labelling of compound feedingstuffs for fish would make a significant contribution to that objective by facilitating good feeding practice; Whereas the measures provided for in this Directive are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Feedingstuffs, Article 1 The Annex to Directive 79/373/EEC is hereby amended in accordance with the Annex hereto. Article 2 1. Member States shall adopt and publish not later than 30 June 1999 the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with the provisions of this Directive. They shall immediately inform the Commis- sion thereof. They shall apply those provisions from 1 July 1999. When Member States adopt the provisions they shall contain a reference to this Directive or shall be accompa- nied by such reference on the occasion of their official publication. The methods of making such reference shall be laid down by the Member States. 2. Member States shall communicate to the Commis- sion the text of the main provisions of domestic law which they adopt in the field governed by this Directive. Article 3 This Directive shall enter into force on the 20th day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Directive is addressed to the Member States. Article 4 Done at Brussels, 13 November 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 86, 6. 4. 1979, p. 30. (2) OJ L 211, 5. 8. 1997, p. 45. L 318/44 EN Official Journal of the European Communities 27. 11. 98 In Part B of the Annex, the section ‘Complete feedingstuffs' is replaced by the following: ANNEX Animals except pets other than dogs and cats Pets other than dogs and cats ‘Complete feedingstuffs — Crude protein — Crude oils and fats — Crude fibre — Crude ash — Lysine — Methionine — Cystine — Threonine — Tryptophan Pigs Poultry. Animals other pigs Animals other poultry than than All animals Poultry (according to EC method) Pigs and ruminants (according to national official methods) All animals Animals other fish except mental fish' than orna- — Energy value. — Starch — Total sucrose) sugar (as. plus sugar — Total starch — Calcium — Sodium — Magnesium — Potassium — Phosphorus. Fish except orna- mental fish