title: Raportti Eurooppa-neuvostolle - Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen

eurovoc_concepts:
competitiveness
information industry
information technology
job creation
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 11. 1998 KOM(1998) 590 lopullinen Raportti Eurooppa-neuvostolle •k k •ù ** -tr Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen (Komission esittämä) Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen I luku; Johdanto Euroopan, unioni on päättäväisesti siirtymässä informaation aikakauteen. Tietoyhteiskunnasta on nopeasti tulossa todellisuutta Euroopan kansalaisille ja yrityksille, ja se on jo alkanut muokata elin- ja työtapoja. Työllisyyttä 1997 Luxemburgissa Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota arvioimaan tämän muutoksen vaikutuksia työllisyyteen ja koulutukseen. 1 kokouksessaan marraskuussa käsitelleessä Tämä raportti on vastaus neuvoston toimeksiantoon. Siinä tarkastellaan tietoyhteiskunnan valoisiin vaikutuksia tulevaisuudennäkymiin: päädytään nykyisiä ja • Tietoyhteiskuntaan liittyvästä taloudellisesta toiminnasta on tullut Euroopan unionin suurimpia ja nopeimmin kasvavia toimialoja. Alalla syntyy uusia työpaikkoja, uusia mahdollisuuksia, uusia tuotteita ja uusia palveluja. Sitä myötä pönkitetään talouskasvua ja kilpailukykyä. s Informaatiovallankumous on vasta alkamassa. Tietoyhteiskuntaan liittyvän toiminnan merkitys kasvaa, ja muutosvauhti - nopein koskaan koettu - kiihtyy entisestään. • EU on oivallisissa asemissa hyödyntääkseen tarjoutuvia mahdollisuuksia. EU:lla on maailman suurimmat yhtenäismarkkinat, televiestintämarkkinat on pian otetaan käyttöön yhtenäisvaluutta, vapautettu, ElUla on maailmanlaajuista painoarvoa, ja sillä on käytössään monipuolinen, luova ja innovoiva kykypotentiaali. Kestävän menestyksen ainekset ovat siis olemassa. Vaikka näkymät ovat positiivisia, on huolestuttavalla tavalla ilmeistä, ettei EU hyödynnä tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia maksimaalisesti. Asiaan on puututtava kiireesti. Tietoyhteiskunnan markkinat kattavat jo perusluonteensakin puolesta koko maailman, joten EU:n on toimittava ripeästi halutessaan ottaa ja pitää paikkansa informaation aikakauden eturintamassa. Ellei näin tehdä, Euroopan työllisyystilanne, kasvunäkymät ja kilpailukyky kärsivät vakavasti. Toimintaa tarvitaan seuraavilla kolmella alalla: * On luotava sellainen yrityskulttuuri, jossa uudet ajatukset, uudet yritykset, uudet tuotteet ja uudet palvelut voivat kukoistaa. • Organisaatioineen on pystyttävä muuttumaan ja mukautumaan, jotta voidaan hyödyntää kaikki ne mahdollisuudet, joita uusi tekniikka tarjoaa toiminnan tehostamiseen, uusien tuotteitten ja palvelujen kehittämiseen sekä työvoiman luovuuden ja innovointikyvyn vapauttamiseen. • On kohennettava teknisiä taitoja ja tekniikan hyödyntämistaitoja ja jotta työllisyyshyöty. EU:ssa on työpaikkaa, koska pyrittävä tietoyhteiskunnasta täyttämättä yli 500 000 ammattitaitoisesta työvoimasta on pulaa. Ongelma on pahenemassa. käyttömahdollisuudet tietotekniikan alan tarjoamaan saadaan kaikille, täysi 1 Puheenjohtajan päätelmät, kohta 35. "Koska tietotekniikalla voidaan vaikuttaa koulutukseen ja siten myös työllisyyteen, Eurooppa-neuvosto pyytää komissiota antamaan sille ennen vuoden 1998 loppua selvityksen sähköisen kaupankäynnin, avointen verkkojen kehittämisen sekä opetuksessa ja tuloksista ja näiden alojen kasvatuksessa käytettävien multimediavälineiden alalla saavutetuista tulevaisuudennäkymistä". Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Tässä raportissa tähdennetään yhteistyötarvetta toiminnan kaikilla tasoilla. Jotta EU voisi käyttää hyväkseen kaikki informaation aikakauden mahdollisuudet, ehdotetaan lisäksi aikataulua edistymisen seurantaa ja vertailukohtien asettamista varten. -2 Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen H luku: Diagnoosi Tietoyhteiskuntaan liittyvät toimialat ovat EU:n talouden dynaamisin lohko, ja niiden osuus unionin BKT:stä on jo yli viisi prosenttia. Tietoyhteiskunta Tietoyhteiskuntaan " liittyvät toimlalat- Tietotekniset. toimialat Sosiotaloudellinen ulottuvuus Tieto-ja viestintäteknisiä tuotteita ja palveluja käyttävät ja tietoyhteiskuntaan liittyvät toimialat sisäiiöntuotanto, esim. • kustannustoiminta • audiovisuaalinen toiminta • mainonta + tietotekniikan toimialat Tieto-ja viestintätekniikkaan liittyvät toimialat, esim. • tietokoneet ja ohjelmat • tietokonepalvelut • televiestintälaitteet ja -palvelut • elektroniset mikrokomponentit • toimistolaitteet Tuotteittensa (matkapuhelimet, tietokoneet, digitaalitelevisio, valokuituverkot jne. ) ja palvelujensa (mm. televiestintä, tietokoneverkot, internetyhteydet, audiovisuaaliset palvelut) kautta tietoyhteiskuntaan liittyvät toimialat ovat läsnä jo kaikilla liike- ja työelämän ja vapaa-ajan osa-alueilla. Euroopan kuluttajat ja yritykset kuluttivat tietoteollisuuden tuotteisiin ja palveluihin viime vuonna enemmän kuin autoihin, teräkseen ja lentokoneisiin yhteensä. Tietoyhteiskuntaan liittyvien toimialojen merkitys B Tietoyhteiskuntaan liittyvä toiminta • Tieto- ja viestintäteollisuus O Autoteollisuus • Lentokoneteollisuus O Terästeollisuus 3- I yöllisyystnalHMIisututot UttloyhloiskiêiMMKS» informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Tietoyhteiskuntaan liittyvä toiminta kasvaa kaikkia muita toimialoja nopeammin- ja viestintäteollisuuden todellinen kasvuvauhti on yli viisi Tieto- prosenttiyksikköä nopeampi kuin muilla toimialoilla. Niiden osuus EU:n kokonaistalouskasvusta on yli 15 prosenttia. Tieto-Ja vieslntateknllkan markkinat Ja BKT:n kasvuvauhti EU:ssa 10. 0% 9. 0% 8. 0% 7. 0% £ 6,0% f s. o% > 4,0% 3. 0% 2. 0% 1. 0% c Komissio. EITO (vuosien IBM Ja I M» hMit arvio*») | - * - T i e t o- ja vtesMntttstoiiltka - » - B KT ) ja synnyttää eniten työpaikkoja. liittyvä työllisyys on keskeinen Tietoyhteiskuntaan tekijä EU: n työllisyyskasvussa. Alan työntekijämäärä on jo nyt yli 4 miljoonaa, ja vuosina 1995-1997 syntyi yli 300 000 tietoyhteiskuntaan liittyvää työpaikkaa. Kun tarkastellaan työpaikkojen nettolisäystä, joka neljäs uusi työpaikka liittyy siis tietoyhteiskuntaan. Kysyntä on huomattavasti tarjontaa suurempi (tietotekniikan ammattilaisille on tällä hetkellä arvioiden mukaan 500 000 avointa työpaikkaa2). Uusien työpaikkojen nettolisäys tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla ^ : : 1994-1995 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% | • Talous yhteensl I Tietoyhteiskuntatoiminta • Tietotekniikka Lahoa: komission arviot Eurostaan tietojen pewsteeaa Lähde: IDC. Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infonmaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen työpaikkoja ja audiovisuaaliset palvelut ovat liittyviä lisänneet Tietokoneet, atk-ohjelmat niin dramaattisesti tietoyhteiskuntapalveluihin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa. Yleisen työllisyystilanteen vaihtelu (työpaikkoja menetetään, mutta toisaalta ihmiset siirtyvät vaihtoehtoisiin työtehtäviin ja uusiakin työpaikkoja syntyy) viittaa siihen, että nettomuutos on yleisesti ottaen positiivinen Jopa televiestinnässä - jossa työpaikkojen määrä laski sääntelyn purkamisen ja rakenneuudistusten vuoksi - suuntaus kääntynee myönteiseksi uusien markkinalohkojen palveluntarjoajien vaikutuksesta. työllisyysaste operaattorien kasvaa. uusien ja ja ja Työllisyys tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla 1400 800 1994 1995 1996 1997 O Telepalvelut El Audiovisuaaliset palvelut aTletokonepalvelut Q Tiato- ja viestinUteknllkan tuotanto Lähde: komission arviot Euroslatin tietojen perusteella Mahdollisuudet ovat valtavat Toiminnan vapauttaminen ja tekniset innovaatiot yritysten ja kuluttajien kysyntä kasvaa. lisäävät tarjontaa ja Televiestintä kasvaa räjähdysmäisesti kysynnän Televiestintäpalvelujen riitä luvut. Kolmen viime vuoden aikana EU:n markkinat yksinumeroiset kasvoivat kolmanneksen - määrällinen kasvu oli 38 miljardia ecua. Kasvun taustatekijät ovat matkaviestintäpalvelujen kysyntä sekä tärkeimmät Internet-yhteyksien ja lisääntyminen. EU:ssa on nyt yli 300 televiestintäoperaattoria. Internetin käytön räjähdysmäinen kuvaamaan kasvua eivät tullut tosiasiallinen maailmanstandardi, Matkapuhelimet ovat EU:n suuri menestys. Eurooppalaisesta GSM- standardista on ja samoin ennustetaan käyvän sen seuraajalle, Universal Mobile Telecommunications Systemille (UMTS:lle). Vuonna 1997 matkapuhelinverkkojen tilaajien määrä kasvoi koko maailmassa yhteensä 52 prosenttia, ja kasvun odotetaan jatkuvan. Euroopassa kasvu on vieläkin nopeampaa: Länsi-Euroopassa vauhti on 57 prosenttia ja Itä-Euroopassa 126 prosenttia. 5- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Lisäkasvulle ja sitä myötä työpaikkojen lisääntymiselle on siis selvät edellytykset. Seuraavassa kaaviossa esitetään, miten GSM-markkinat voisivat yli kaksinkertaistua ja kattaa yli 170 miljoonaa asiakasta, mikäli kaikki EU-maat pääsisivät Suomen matkapuhelintiheyteen eli 50 prosenttiin. Kyse olisi vähintään 150 000 uudesta työpaikasta. Matkapuhelimet Tilaajamllrf Ja uudet työpalkat EU:ssa 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1996 1999 2000 2001 Uhde: komission laskelmat operaattorien tietojen ja FT:n Mobile Communications -ennusleitlan pMusteeHa [_ • • T y ö p a l k k o ja " -^•^TJIaajû j Kustannukset ovat pienenemässä Televiestinnän vapauttaminen on samaan aikaan kiihdyttänyt kilpailua tekniikkojen välillä. Hinnat ovat yritysten, verkkojen ja ja laatu kohentuneet. Jäsenvaltioiden välillä on palvelujen valikoima ja kuitenkin edelleen suuria eroja. laskeneet Puhelinpalvelujen kokonaiskustannukset* yksityisasiakkaalle IBM 1887 IM iän I MI iän iwa was isss 1987 -Ranska - Saksa ~«-GB(BT) — -Alankomaat Ruotsi (Taka) | LShds ANALYSYS * S i s ä l t ää Nniavuokran ia p u h e l u m a k s ut Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Internetin käyttö kasvaa EU:ssa huikeasti Internet-yhteyksien määrä kasvaa eksponentiaalisesti. Vaikka Internetin käyttö ei EU:ssa vielä ole kokonaisväestöön suhteutettuna yhtä yleistä kuin USA:ssa, ero pienenee nopeasti: joissakin jäsenvaltioissa (Ruotsissa ja Suomessa) ollaan jopa amerikkalaisia edellä, ja EU:n kotitalouksien Internet-yhteyksien määrä kasvaa kohisten. Internetin käyttäjien määrän ennustettu lisääntyminen 1M7 IMS 1S98 [ - • - U SA »Eurooppa) Lähde: komission arviot eri elinkeinoelämän lähteitten perusteella Elektroninen kaupankäynti saa tuulta alleen Elektroninen kaupankäynti on vasta alkanut, ja jo nyt se tuottaa EU:ssa 6,5 miljardin ecun tulot. Ennusteet vaihtelevat laajasti, mutta kaikkien mukaan odotettavissa on merkittävää kasvua, ja arvioita tarkistetaan toistuvasti ylöspäin. Esimerkiksi OECD on arvioinut, että alan maailmanmarkkinoiden arvo saavuttaa vuoteen 2005 mennessä jo biljoonan dollarin tason, ja suurimmasta osasta vastaa yritystenvälinen kaupankäynti. EU:n on varmistettava, että se saa tästä kasvusta osansa. tarjoaa kaikille yrityksille Yhtenäismarkkinat avaavat alalle jo nyt laajat kotimarkkinat. Elektroninen varsinkin pk-yrityksille kaupankäynti mahdollisuuden saavuttaa hyödyntää maailmanmarkkinat huokeaan hintaan. Koska tällainen kaupankäynti häivyttää välimatkan merkitystä, se voi olla myös voimakas yhtenäisyyttä lisäävä voima. Jotta mahdollisuudet voidaan hyödyntää maksimaalisesti, tarvitaan kunnollisia jakeluverkkoja ja etenkin tehokkaita ja moderneja postipalveluja. yhtenäismarkkinoita ja ja Elektroninen kaupankäynti vaikuttaa kaikkiin liike-elämän osa-alueisiin ja joustavoittaa liiketoimintaa. Tällaisen kaupankäynnin leviämistä tukee euron käyttöönotto: 1. tammikuuta 1999 eurosta tulee elektroninen valuutta. tietotekniset Kunhan vielä saadaan ratkaistua vuoteen 2000 ongelmat ja hoidettua euron käyttöönottoon liittyvät seikat, tietotekniset liittyvät 7- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infomiaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen resurssit vapautuvat muuhun käyttöön Se pönkittää elektronisen kaupankäynnin kasvua entisestään. Elektronisen kaupankäynnin ennustettu kasvu 1998 1907 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2005 2006 Lahtaat mainitut ennustasi Multimedia-ala laajentuu Kun multimedia-ala siirtyy digitaaliaikaan ja globaalistuu, se kasvaa rajusti. Ensi vuosisadalla ala on tärkeä lisäarvoa tuottava sektori, joka vahvistaa talouskasvua ja EU:n monikulttuurisuutta. Digitaalitelevision yleistyessä kasvaa käytettävissä olevien lähetyskanavien määrä, ja kun Internetin käyttö työssä ja kotona yleistyy nopeasti, tuotannon ja sisällöntuoton kysyntä lisääntyy. Audiovisuaalinen toiminta työllisti vuonna 1995 kaikkiaan 950 000 ihmistä, ja alan odotetaan kasvavan vuoteen 2005 mennessä 70 prosenttia. Ennustettu kasvu toisi mukanaan 300 000 uutta työpaikkaa. Audlovlsuaalitoimlnnan Ja televiestinnän tuloennuste Euroopassa - 8- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen III luku: Mitä onnistumiseen tarvitaan On selvää, että' tietoyhteiskunta tarjoaa valtavat kasvu- ja työllisyysmahdollisuudet niin tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla kuin koko talouselämänkin kannalta. EU on hyvissä asemissa näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Tieto, luovuus ja informaation aikakaudella - ovat monipuolisuus - menestyksen avaintekijät Euroopan vahvuuksia. Olkoonkin, että näkymät ovat valoisat, merkit viittaavat huolestuttavasti siihen, ettei EU. ssa ole valmistauduttu hyödyntämään tietoyhteiskunnan kaikkia etuja. Tieto- ja viestintätekniikan yleisyys ja käyttöaste on EU:ssa edelleen reilusti alle Yhdysvaltain tason, ja EU-maittenkin välillä on huomattavia eroja. \ Tietotekniikkainvestoinnit Uhde: EITO 1998 •Tietotekniikkamenot % BKT:*tt Tietotekniikkamenot henkeä kohti [ Mikäli EU aikoo poistaa esteet menestyksen tieltä ja käyttää hyväkseen sosiaaliset kaikki mahdollisuudet, tarvitaan kiireesti yhteisiä ponnistuksia kolmella avainalalla: tietoyhteiskunnan taloudelliset tarjoamat ja Parempi yrityskulttuuri Organisaatiomuutokset Paremmat taidot 3 -10 Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infoimaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen III A: Yrityskulttuurin kehittäminen Koska innovaatio on nopeaa ja tarjoutuvat mahdollisuudet tuoreita, yritykset tarvitsevat uutta, joustavaa ja yksinkertaista toimintaympäristöä. Näin voidaan kannustaa kehittämään uusia ideoita, tuotteita ja palveluja, jotka yritykset ja kuluttajat voivat sitten nopeasti omaksua. • Yrittäjyys houkuttelemiseksi Yrittäjien luovien kerrannaisvaikutusten aikaansaamiseksi EU:n on koottava yhteen potentiaaliset yrittäjät, riskirahoittajat ja tiedontuottajat. työpaikkoja ja Tietoyhteiskunta tarvitsee uusia ideoita, uusia yrityksiä, uusia tuotteita, uusia palveluita, uusia työtapoja ja uudenlaista asennoitumista työhön. EU:ssa on liian vähän yrittäjiä eikä uusia yrityksiä perusteta tarpeeksi. Unionista puuttuu voimakas eurooppalainen yrittäjäkulttuuri. Lisäksi markkinoilta puuttuu kannustimia jarruttaa aloitteellisuutta. Tuore yrittäjä turhautuu yrityksen perustamista ja uusien tuotteitten markkinoille tuomista haittaaviin lainsäädännöllisiin ja hallinnollisiin tekijöihin. ja usein verotus Yritysmaailma tarvitsee yksinkertaisia ja nopeita ratkaisuja, jollaisia olisivat esimerkiksi keskitetyt palvelupisteet, joissa muodollisuudet ja ja kaikissa menettelyt ovat samanlaisia kaikissa jäsenvaltioissa. Euroopan työllisyysstrategiassa tämä on keskeinen kysymys, ja strategiassa kehotetaan jäsenvaltioita raportoimaan parannuksista kesäkuuhun 1999 mennessä. toimipisteissä • Riskipääoman saantimahdollisuuksien parantaminen EU:n on pyrittävä saamaan "riskin ja tuoton suhde" oikeaksi, jotta riskipääomamarkkinat työpaikkojen osallistuisivat luomiseen. uusien Riskipääoma ja uudet työpaikat Uudet työpaikat vuosittain USA: ssa 1989-1993 Uudt työpaikat vuosittain Euroopassa 1991-1995 Riskipääomaa saavat yritykset SOO suurinta yritystä Lähde: EVCA, National Venture Capital Association Lähde: EVCA, "The Economic Impact of Venture Capital in 10 Ä * Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infonnaatiovaltankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Riskipääoma tukee olennaisesti innovointia ja uusien markkinoitten ja työpaikkojen luomista. Tässä suhteessa EU ei ole pysynyt mukana vauhdissa. Eurooppalaisen tieto- ja viestintäteknisen alan osuus riskipääomainvestoinneista oli vuonna 1997 vain 15 prosenttia, kun vastaava jarruttaa luku USA:ssa oli 55 prosenttia. Tilanne tietoteknisten yritysten perustamista työpaikkojen syntyä: on osoitettu, että riskipääomaa saaviin yrityksiin syntyy huomattavasti enemmän työpaikkoja kuin muihin. Yhdysvaltain NASDAQ-pörssissä noteeratut yritykset työllistävät jopa 9 miljoonaa henkeä. ja Kehittyneellä tekniikalla ja palveluilla kilpailuetua EU:ssa on luotava sellaiset joustavat mutta vankat, tehokkaan sääntelyrakenteen sisältävät poliittiset puitteet, joiden avulla tuotteet ja palvelut saadaan nopeasti markkinoille, julkista etua voidaan suojella ja joiden avulla uutta, kehittynyttä tekniikkaa ja palveluja voidaan kehittää yhdistyvillä televiestinnän, median ja tietotekniikan aloilla. Televiestintämarkkinat vapautettiin EU. ssa 1. 1. 1998, ja erityisesti yrityskäyttäjiltä veloitettavat ja kaukopuheluiden hinnat ovat jo nyt laskeneet. Internet-yhteydet - perustana paikallispuhelumaksu - ovat unionissa keskimäärin kuitenkin yli kaksinkertaiset USA:n hintatasoon verrattuna. Tämä haittaa tuotteitten ja palvelujen pääsyä kuluttajien ulottuville. Jäsenvaltioidenkin välillä on huomattavia eroja. Internet-yhteydet ja niiden suhde kustannuksiin UM teMUlhn MkMMt OCCDi |a MM Ltd n IMO)tn p~i»»««M Intamet-yhtayfcsla (%) Myös pitemmälle kehittyneitten televiestintäpalvelujen (esim. nopeitten laajakaistayhteyksien vuokraamisen) käyttökustannukset ovat EU. ssa huomattavasi suuremmat kuin USA. ssa. Tämä puolestaan jarruttaa näiden palveluiden käyttöä yrityksissä. 11 Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Laajakaistayhteyksien verrannolliset kustannukset USA. ko»nain«l (ATST) EU. kotknakiM Qtetkimasrin) EU. kansamvalnen (katkmssrin) Lähde: Reuters 1998 Elektronisten verkkojen kaupallisen ja muun käytön tiellä on korkeitten kustannusten lisäksi myös se, ettei käytössä ole - etenkään jäsenvaltioille yhteistä - selkeää ja odotustenmukaista lainsäädäntöä (tilanne on tämä mm. teollis- ja tekijänoikeuksien ja yksityisyyden suojan, kaupallisen viestinnän, sopimusoikeudellisten vaatimusten, korvausten, ja verotuksen kohdalla). Huolta aiheuttavat myös tiedonsiirron tietoturvakysymykset. Elektroninen kaupankäynti ei tunne valtiollisia rajoja, ja se pystyy liikkumaan helposti, joten EU:n on edelleen aktiivisesti ajettava näitä kysymyksiä koskevien maailmanlaajuisten pelisääntöjen luomista. vastuuseikkojen, allekirjoituksen elektronisen Yritystä* syyt «Ha estämättä ta ette it a lateraalia haatta Yhteyden nopeus Luotettavan yhteyden puute Palvelujen tai tuotteitten puute Tiedonpuute Turvallisuus 0% 1 0% 2 0% 3 0% 4 0% 5 0% 6 0% 7 0% 8 0% Lähde: Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja taoaouustninistanö. 1998 - 1 2- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa : informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen • Julkinen sektori liikkeellepanijana Julkisen sektorin olisi näytettävä esimerkillään tietä ja sekä investoitava uusiin sovelluksiin että otettava tietotekniikan käyttö osaksi sisäistä ja ulkoista toimintaansa. Kaikkien viranomaisten on päättäväisin toimin lisättävä tietotekniikan käyttöä arkipäivän yhteyksissään kansalaisiin ja yrityksiin sekä tällä tavalla parannettava palvelujensa laatua. Etusijalle on asetettava tietojen käyttömahdollisuudet, online-asiointi julkisten viranomaisten kanssa, digitaaliset menetelmät julkisissa hankinnoissa sekä sosiaali- ja kulttuuripalvelut. Tarvittaessa voi olla tarpeen kohdentaa voimavaroja uudelleen ja tukea investointeja tieto- ja viestintätekniikkaan. tehoa ja III. 2: Muutoksen edistäminen organisaatioissa ja Tietotekniikan avulla voidaan tehostaa toimintaa, helpottaa liiketoiminnan menettelytapojen luoda aivan uusia tekniikan käyttöönotto mahdollisuuksia nopeuttaa rakennemuutoksia markkinoilla, yrityksissä ja työpaikalla. Se alentaa kynnystä muuttaa työn organisointitapoja. Eurooppalaiset yritykset eivät kuitenkaan vielä hyödynnä mahdollisuuksia täysin. tuotteille ja palveluille. Uuden rakenteitten muuttamista ja • Tekniikkaan investoidaan liian vähän ja liian hitaasti Eurooppalaiset yritykset ja varsinkin pk-yritykset investoivat uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan liian vähän. Ongelma on akuutti pienimmissä yrityksissä. Riittämättömät erityisen investoinnit ja johtavat työpaikkojakin syntyy vähemmän. riittämättömään suoritustasoon - % Tieto- ja viestintätekniikan käyttö yrityksissä - pienyritykset kehityksestä jäljessä Tiatokona PC |a modaami Intamst-yhlayt Sähköposti OVT Vidaokokouksat Lande: Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teoRisuusministnrid. 1 0 08 | «Suuryritykset BPk-yntyksot O Pienyritykset | 3 3 Tieto- ja viestintätekniikkaan investoineet yritykset ovat parantaneet kilpailuasemiaan tuottavuuttaan maailmanmarkkinoilla. vahvistaneet siten ja 1 3- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infomnaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Yritysten perussäätöjä on tarkistettava Koko tarjoutuvaa kilpailuetua ei ole pystytty hankkimaan, kun ei ja ole haluttu viestintätekniikan vaikutuksia yrityksen organisaatioon - sen sisäiseen toimintaan, sen tavarantoimittaja-ja asiakassuhteisiin ja siihen, mikä on yrityksen asema osana talouselämää. riittävän perinpohjaisesti pohtia tieto- Jotta voisi menestyä informaation aikakaudella, on sekä ymmärrettävä tieto- ja viestintätekniikan yritykselle tarjoamat edut että osattava käyttää tekniikkaa tehokkaasti. Eräistä eurooppalaisista yrityksistä on tullut suoritustasoltaan maailman huippuja, kun ne ovat onnistuneesti sekä investoineet tietotekniikkaan että muuttaneet organisaatiotaan. Monet yritykset hyödyntävät nykyisellään kuitenkin vain murto-osaa tekniikan suomista mahdollisuuksista, koska ne eivät ole muuttaneet liiketoimintansa organisointia tavalla, jota tieto- ja viestintätekniikan täysipainoinen hyödyntäminen edellyttää. Tietotekniikkaa on käytetty yrityksissä pääasiassa ja sisäiseen hallintoon niitä useinkaan muuttamatta, ja taka-alalle ovat jääneet ulkosuhteet ja päätöksentekomekanismit. toiminnan automatisointiin Sovellustea kiyttö O Saksa O Ranska 1 4- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infonvaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Yritykset, joilla on websivu tai jotka harjoittavat onitne-kauppaa 45 Saksa Ranska Yhdistynyt USA Japani kuningaskunta | m Yrityksellä vveb-sivu (%) • Yritys harjoittaa online-kauppaa (%) Lähde: VhdMymm kuninankunnan kauppa-Ja taoli«jUMnMeterlS, IMS, • Työ on organisoitava uudella tavalla, ja sopeutumiskykyäkin tarvitaan Uuden tekniikan käyttöönotto ei yksinään riitä. Uudessa, tietoon perustuvassa taloudessa ihmiset ovat - selvemmin kuin koskaan - tärkein voimavara. Uuden tekniikan koko hyöty saadaan realisoitua vain, kun tekniikan käyttöönoton yhteydessä otetaan samalla käyttöön uusia jatkuvan koulutuksen ohjelma. työnorganisointitapoja ja 'Tekniikan avulla oppiminen" ja työvoiman tuottavuuden kasvu Uhde: OECD (tiedot peräisin Tanskan tilastokeskuksesta) - *- Tietotekniikka |a hallintorakenteen muutokset - e- Tietotekniikkaa el käytetä Globaalissa ja verkottuneessa taloudessa ajan, etäisyyden ja sijainnin aiheuttamat esteet katoavat. Yritysten on oltava yhä valppaampia voidakseen tarttua nopeasti liikkuvassa informaatioajassa tarjoutuviin tilaisuuksiin. Tarvitaan uusia, joustavampia ja mukautettavissa olevia työtapoja, keveämpiä organisaatiorakenteita, lisää ryhmätyötä samoin kuin monitaitoisuutta ja työntekijän oman päätösvallan kasvattamista. - 1 5- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen Uudet organisaatiomuodot leviävät EUssa hitaasti, eikä muutoksia aina toteuteta yhteistyössä. Niinpä yritykset eivät pysty hyödyntämään tekniikan kaikkia mahdollisuuksia eivätkä työntekijät voi osallistua muutokseen täysipainoisesti. ja on, että sopeutetaan edellytyksenä työntekijöitten turvallisuustarpeet Onnistumisen sekä hallintorakenteita että työn organisointitapaa siten, että yrityksen pysyvät joustotarpeet tasapainossa. Siihen tarvitaan uudenlaista kumppanuutta, jonka perustana ovat tieto, vuoropuhelu ja osallistuminen ja jonka avulla molemmat osapuolet hyötyvät muutoksesta. Työntekijät saavat järjestää turvatumman useammalla työntekijät saavat mahdollisuuden kehittää taitojaan ja työllistettävyyttään myös pitkällä tähtäimellä. Lisäksi he osallistuvat myös rahoitukseen. Kun yritykset puolestaan muuttuvat joustavammiksi ja niillä on käytettävissään entistä taitavampi, motivoidumpi ja monipuolisempi henkilöstö, ne pystyvät paremmin ottamaan aloitteen käsiinsä ja sopeutumaan muutokseen. työpaikan, kun esimerkiksi työtyytyväisyys tavalla, työ voidaan lisääntyy, 111. 3: Taitojen kohentaminen EU:ssa ei hyödynnetä tietoyhteiskunnan koko potentiaalia, ja syynä siihen ovat riittämättömät taidot käyttää tekniikkaa, tietoyhteiskuntaan liittyvien palvelujen jne. heikko yleinen saatavuus sekä ammattitaitoisen työvoiman puute. Tekniikan käyttöön tarvittavien taitojen puute maksaa työpaikkoja ja vähentää sekä ammattitaitoisen työvoiman tarjontaa että uusien tuotteitten ja palvelujen kysyntää. • Mistä puuttuvia tietotekniikan ammattilaisia? Tietoteknisen asiantuntemuksen puute on vakava este sekä tietoyhteiskuntaan toiminnan että käyttäjätalouden kasvulle. Vuoden 1998 lopulla EU:ssa arvioidaan olevan 500 000 täyttämätöntä 2002 mennessä ja työvoimapulan odotetaan kasvavan 1,2 miljoonaan. työpaikkaa, vuoteen liittyvän prosenttia tietotekniikan Tilanne ei huolestuta pelkästään tieto- ja viestintätekniikan tuottajia: 60 kuin tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla ja useat niistä pk-yrityksissä. Ongelma ei myöskään ole vain Euroopan. Aivovuotovaara on todellinen: Yhdysvallat kasvatti hiljattain maahanmuuttajakiintiötään tietotekniikan asiantuntijoiden osalta 135 000 henkeen kolmen vuoden aikana. työpaikoista on muilla Kyse on vakavasta rakenteellisesta ongelmasta. Vuosituhannen vaihteen aiheuttama ongelma ja euron käyttöönotto lisäävät lyhyen aikavälin paineita, mutta tärkein uusia taitovaatimuksia luova tekijä on pitkän aikavälin kysyntä. Euroopan koulutusjärjestelmissä ei ole riittävästi tietojenkäsittelyyn liittyviä korkea-asteen koulutuspaikkoja, ja ongelmaa pahentavat alan voimakkaat sukupuolierot. On kiireesti ryhdyttävä ehkäiseviin toimiin. Resursseja on suunnattava työttömien) tietokonekoulutukseen, on uudelleenkoulutukseen iäkkäitten on panostettava (ja voimakkaammin, työntekijöitten - 1 6- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infonvaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen järjestettävä täydennyskoulutusta sekä muokattava julkis-yksityisen yhteistyön kautta opetussuunnitelmat avoimesti sellaisiksi, että ne ja ottavat paremmin huomioon vastaavat taitotarpeet. tekniikan kehitystä Korkeakouluopiskelijat EU:ssa 1 9 9 4 - 1 9 95 Muut Luonnontiede Tekniset tieteet ja arkkitehtuuri Matematiikka ja tietojenkäsittely Uinta koméu» Opiskelijoita (tuhatta) 500 1000 1500 2000 2500 3000 3500 4000 Työvoiman tietoteknisten taitojen kehittäminen Tietotekniset taidot ovat yhä kiinteämpi osa yritystoimintaa. Tietotekniikkaa hyödynnetään ja jokaisen on osattava käyttää sitä mikäli mielii säilyttää työllistettävyytensä. työtehtävissä, liki kaikissa Mahdollisuudet ovat valtavat, ja monet niistä avautuvat aloilla, jotka ovat perinteisesti Euroopan vahvuuksia (kuten tuotesuunnittelu, luova toiminta, sisällöntuotanto jne. ). Tuoreen eurooppalaisissa yrityksissä tehdyn selvityksen mukaan työvoimalta kuitenkin puuttuu tietoteknisiä taitoja, ja tämä on suuri haaste Euroopan unionin kilpailukyvylle, pitkän aikavälin kasvunäkymille ja työllisyyskehitykselle. Henkilökohtaisen tietokoneen yleisyys EU:n paras EU:n heikoin EU:n keskiarvo USA Japani [•PC-määrä yrityksissä 100 toimistotyöntekijää kohti • PC-määrä /100 henkeä, koko väestö] Lehde: E I TO 1998 17 Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infomtaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen K o u l u t u s t a r p e et s e u r e a v l na k o l m e na v u o t e na • Parhaiten menestyvät yritykset O Kaikki yritykset Muutoksenhalinta Tuotantotekniikka Lähde: Fumtadon Tomato 10% 2 0% 3 0% 4 0% 5 0% 6 0% 7 0% 8 0% 9 0% kohentamiseen, toimin on paneuduttava Paljon mittavammin (sekä työssäkäyvien että työttömien) uudelleenkoulutukseen ja heidän työllistettävyytensä jotta taitojensa tietoyhteiskunnassa paranisi. Toimien on oltava jatkuvia, sillä tekniikka kehittyy nopeasti. Perustana on käytettävä elinikäistä oppimista ja erityisesti työntekijöitten omatoimista opiskelua, ja samalla on tuettava työkokemuksen validointijärjestelmien kehittämistä. ihmisten heidän On olennaista viipymättä kouluttaa nykyistä työvoimaa ja opettaa heille uusia taitoja. On ja työntekijäkunta on ikääntymässä -, sillä se on ainoa vaihtoehto. Seuraavien kahdentoista vuoden kuluessa työmarkkinoille tulee uusia työntekijöitä kolme miljoonaa vähemmän kuin nyt ja yli 50-vuotiaitten määrä kasvaa 9,6 miljoonalla. investoitava nykyisiin työntekijöihin - Tyiikiisaa viistin (kiintyminen 1 8 9 8 - 2 0 10 Llhda: komissio lyovoknahrtklmuksen penisteess - 1 8- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa : infonvaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen • Koulutusta on ajateltava uudella tavalla tekniikan opettelua Pelkkää tekniikan avulla samoin kuin opetella käyttämään viestimään. tärkeämpää on opetella oppimaan ja informaatiota Koska tietoyhteiskunnan aikaansaamat muutokset ovat nopeita ja liki kaikkialle, koulutuspolitiikkaa on niiden vaikutukset ulottuvat on tarkasteltava kohennettava kautta tietoon perustuvassa taloudessa. linjan, mikäli halutaan menestyä tavalla. Tietoteknisiä täysin uudella taitoja Teknisestä osaamisesta on nopeasti tulossa yhtä tärkeää kuin lukutaidosta. Koulutusjärjestelmissä sille ei kuitenkaan tuota asemaa anneta. Tietoteknistä koulutusta pidetään liian usein pelkkänä koulutusprosessia tukevana lisänä, ei sen keskeisenä osana. Tekniikan muuttumisvauhti on sellainen, etteivät tulevaisuuteemme - tekemämme investoinnit pysy sen perässä. (Työfcyyttä ja kxàiusta fetoyhteiskLmassa kästeieen huippitokoL^ lapsiimme ja heidän koulutukseensa - 22. syyskuuta 1996. ) On kuitenkin ilmeistä, etteivät koulutusjärjestelmät vielä ole haasteen tasalla. Hyvät tietotekniset taidot ja multimediatekniikan käyttö on otettava koulutussuunnitelman osaksi kaikilla koulutustasoilla. Huipputeknisten taitojen opetukseen ja opiskeluun on osoitettava lisää resursseja. Koulutuslaitosten on saatava tehtävään tarvittavat välineet - sekä laitteet (riittävästi tietokoneita ja internetyhteyksiä) että ohjelmat (myös sopivaa multimediasisältöä). Opettajat lisää koulutusta pystyäkseen käyttämään tietotekniikkaa ja pystyäkseen opettamaan tulevaisuudessa tarvittavia taitoja. tarvitsevat Tarvitaan laajaa julkis-yksityistä yhteistyötä, johon osallistuvat koulut, korkeakoulut, kirjastot, asiantuntijapalveluntarjoajat ja elinkeinoelämän edustajat. taidot hyödyntääkseen tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia. Etusijalla tässä ja koulutuskeskusten yhteydessä ovat koulujen, korkeakoulujen verkot. Yhteistyön hankkia voivat avulla kaikki Tietotekniikka kouluissa AU B D DH FIN F GR «L L NL P HHenkftJkoMMi* ttotokoiMtt* • Intemet-yntay* LShde MESO n mttumu» pMoMttoS» XXII 19 Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen • Tietoyhteiskunta kaikkien käyttöön O On painotettava sitä, että tietoyhteiskunnan hyödyntämiseen tarvittavat välineet ja taidot on oltava kaikkien ulottuvilla. Jokaisen olisi voitava vaivatta ja kustannusten sitä estämättä käyttää tietoyhteiskunnan perussovelluksia ja -palveluja. Tietoyhteiskunta voi olla voimakas yhteenkuuluvuutta lisäävä voima Euroopassa. Syrjäseudut ja maaseutu voivat sen avulla kaataa etäisyyden aiemmin asettamat esteet, kunhan strategiat laaditaan niin, että ne ovat osa alueen tuotantorakennetta ja vastaavat paikallisen torjua talouselämän syrjäytymistä: se voi avata uusia mahdollisuuksia epäsuotuisassa asemassa oleville ihmisille - esim. vammaisille ja vanhuksille - ja alueille. tarpeisiin. Tietoyhteiskunta lisäksi voi käyttömahdollisuudet tietokoneita. Useimmille pääyhteyspiste onkin Sitä paitsi tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia ei ole vielä ryhdytty realisoimaan. Tietoyhteiskunnan riippuvat voimakkaasti varakkuudesta, koulutuksesta ja työssäkäynnistä. Myös hinta on merkittävä este, ja EU:n kotitalouksissa on edelleen vain vähän työpaikka. Tekniikan mahdollisuuksia ei tunneta riittävästi, ja yhdessä sovellusten helppokäyttöisyyteen tämä haittaa erityisesti niitä, jotka tekniikasta voisivat eniten hyötyä. Sitä paitsi alueelliset erot ovat suuria. On olennaista varmistaa, ettei informaation aikakauteen uudenlaista yhteiskunnallista jakautumista vaan että se torjuu syrjäytymistä ja lisää yhteenkuuluvuutta. liittyvien ongelmien kanssa siirtyminen asiassa aiheuta itse On siis investoitava tiedotukseen ja yleisiin käyttömahdollisuuksiin - ja tähän tarvitaan sekä valtion että elinkeinoelämän rahoitusta. Uudet palvelut ja tuotteet eivät voi lyödä itseään läpi, elleivät ne ole ihmisten ulottuvilla. Samoin kuin yleisöpuhelimet ovat kiinteä osa yleisiä palveluja (vaikka puhelin onkin kotitalouksissa erittäin yleinen varuste), esim. kirjastoihin, kouluihin ja paikallisiin tietokeskuksiin sijoitetut, yleiseen käyttöön tarkoitetut yhteyspisteet ovat keskeinen tekijä rakennettaessa sellaista tietoyhteiskuntaa, jonka toimintaan jokainen voi osallistua. - 2 0- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen IV luku: Päätelmät lupaa Euroopan unionille paljon. Miten sen Informaation aikakausi mahdollisuudet saadaan hyödynnettyä, vaikuttaa keskeisesti unionin talousmenestykseen. tietoon EU on hyvissä asemissa ajaakseen siirtymistä globaaliin, perustuvaan onnistuu - hyödyntämään seuraavien tekijöitten vahvaa ja myönteistä yhteisvaikutusta: talousjärjestykseen varsinkin unioni jos S EU:n työvoiman tiedot, luovuus ja monipuolisuus s Euroopan yhtenäismarkkinoitten luominen ja etenkin Euroopan televiestintämarkkinoitten avaaminen * euron käyttöönotto 1. 1. 1999 ja sen myötä avautuva merkittävä mahdollisuus sähköisen rahan käyttöön s eurooppalaisen yrittäjyyden kehittäminen ja sitä tukevat avoimet rahoitus- ja riskipääomamarkkinat unionissa s yritysten sopeutumiskyvyn ja työn organisointitapojen parantaminen s elektronisen kaupankäynnin laajentuminen ennustetusti * huomattavat TTK- ja innovaatioinvestoinnit EU:ssa. talouskasvua, tekijät avaavat ainutlaatuisen mahdollisuuden edistää Yhdessä nämä kestäväpohjaista ehkäistä syrjäytymistä ja tukea yhteenkuuluvuutta sekä nostaa laadukkain työsuhtein EU:n työllisyysaste hyvälle tasolle. Vaikka työpaikkoja syntyykin jo nyt, tietoyhteiskunnan koko työpaikkapotentiaali saadaan käyttöön vain, kun edellä mainittujen tekijöitten synergiaetuja hyödynnetään koko rintamalla. kilpailukykyä, kohentaa Asia koskee kaikkia. Toimintalinjat eivät nykyisellään ole yhtenäisiä ja niiltä puuttuu suunta, minkä vuoksi EU ei kykene valjastamaan tietoyhteiskunnan koko potentiaalia käyttöönsä. tietoyhteiskunnan Politiikka on muotoiltava siten, että hyödynnetään mahdollisuudet parantaa ihmisten elämää niin työssä kuin vapaa-ajallakin. Tällä tavalla EU voi osoittaa, minkälaisia etuja koordinoitu politiikka tuottaa kansalaisille ensiarvoisen tärkeällä alalla - työllisyydessä. Haasteeseen on jo ryhdytty vastaamaan monenlaisin toimin. EU ajaa televiestintämarkkinoitten vapauttamista toimia sellaisen toimintaympäristön luomiseksi, jossa elektroninen kaupankäynti yksinkertaistamaan voi kukoistaa. Eurooppalaisilla aloitteilla pyritään tarvittava luomaan tukemaan yrittäjyyttä, yritysten huipputekninen perusta, saamaan riskipääoma liikkeelle sekä tukemaan uudenlaiseen työnorganisointiin tähtäävää yhteistyötä. johtaa kansainvälisiä toimintaedellytyksiä, ja Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan koordinointiin ja seurantaan perustuvan yrittäjyys, - eurooppalaisen sopeutumiskyky, - ovat kaikki keskeisiä edellytyksiä tietoyhteiskunnan menestyksekkäälle kehittämiselle. työllisyysstrategian ja työllistettävyys neljä tasa-arvo peruspilaria Tekniikka muuttuu ja kehittyy ennennäkemätöntä vauhtia, uuden tekniikan vaikutukset ulottuvat kaikkialle, ja tietoyhteiskunta on perustaltaan globaali, 21 - Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infonnaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen joten päättäväisiin poliittisiin toimiin on ryhdyttävä heti, mikäli EU haluaa ottaa ja säilyttää paikkansa informaation aikakauden eturivissä. Ensisijaiset toiminta-alat s EU:n yritysten toimintaympäristö on elvytettävä. Erityisesti on tuettava sekä yrittäjäkulttuurin kasvuedellytysten luomista elektroniselle kaupankäynnille. riskipääoman kehittämistä, saatavuutta * Toiminnalle on luotava joustavat mutta vankat ja pysyvät poliittiset puitteet. Tähän täytäntöön televiestinnän ja audiovisuaalisen alan nykyinen sääntelyjärjestelmä, jotta toisiaan lähentyvillä televiestinnän, median ja tietotekniikan aloilla voidaan kehittää ja tuoda markkinoille uutta huipputekniikkaa ja uusia palveluja. liittyvästi on pantava täysimittaisesti * Julkisen sektorin on omalla esimerkillään ajettava siirtymistä käyttöön uutta, tietoyhteiskuntaan. Julkishallinnon on otettava edistyksellistä tekniikkaa ja muokattava toimintaansa sekä pyrittävä siten parantamaan jokapäiväisissä yhteyksissään yrityksiin ja kansalaisiin. tehokkuutta laatua ja s Tietoyhteiskuntaan liittyvän on maksimoitava. On investoitava tekniikkaan (myös tutkimukseen ja kehittämiseen), liiketoimintaa on muokattava ja organisaatiomuutoksia ja innovointia tuettava erityisesti pk-yrityksissä ja siten varmistettava EU:n kilpailukyky globaalissa taloudessa. tekniikan mahdollisuudet s On varmistettava, että kaikkien tarvittavat käytettävissä. Kaikkien koulujen, korkeakoulujen, yritysten niiden kokoon katsomatta sekä paikallisyhteisöjen on saatava käyttöönsä tarvittava infrastruktuuri ja tarpeelliset laitteet ja ohjelmistot. työkalut ovat s Kaiken tämän aikaansaamiseksi ihmisten työllistettävyyteen ja sopeutumiskykyyn. Tarvitaan edistynyttä, uutta puhtia saanutta koulutusjärjestelmää, lisää tietotekniikan alan paikkoja korkeakouluihin, on investoitava elinikäiseen oppimiseen, järjestettävä mahdollisuuksia hankkia uusia taitoja työpaikalla ja omatoimisesti sekä tarjottava uudelleenkoulutusta iäkkäille työntekijöille. investoitava on toimista on Päävastuu jäsenvaltioilla. Havaittuja esteitä ei pystytä poistamaan tapauskohtaisilla ja hajanaisilla toimilla. Komission näkemys onkin, että nyt tarvitaan päättäväisiä, yhteistuumin toteutettavia toimia sekä selkeää aikataulua sopivine indikaattoreineen edistymisen seurantaa ja mittaamista varten. Tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla on niilläkin tärkeä tehtävänsä. Alan yritysten on pyrittävä läheisempään yhteistyöhön koulutuslaitosten ja tuettava viranomaisten kanssa, pidettävä yllä teknistä johtoasemaansa, eurooppalaista yrittäjähenkeä, pyrittävä organisaatiomuutosten ja taitojen uudistamisen huippuosaajiksi sekä muotoiltava yhteiset kannat niihin poliittisiin kysymyksiin, ja uusien palvelujen käyttöönotto ja käyttö asettavat. joita uuden tekniikan Työmarkkinaosapuolet voivat näyttää tietä laatimalla puitteen toiminnan nykyaikaistamiselle. Tarvittaisiin erityisesti strategioita, jotka tukisivat uuden tekniikan organisaatiorakenteen muuttamista yrityksissä. Tällaisten strategioitten pohjana olisi kaikkien työn työntekijöitten hallintorakenteitten samanaikaista käyttöönottoa koulutus jatkuva sekä ja ja - 2 2- Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: infonvaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen organisoinnin mukauttaminen tavalla, joka säilyttää tasapainon yritysten tarvitsemien joustojen ja yksittäisen työntekijän tarvitseman turvallisuuden (joka on tuore käsite) välillä. suurimmat EU voi koordinoida tapahtumain kulkua. Unioni voi auttaa luomaan kasvun tarvitsemat olot luomalla toiminnalle joustavat mutta vakaat poliittiset puitteet, poistamalla markkinoita vääristävät tekijät sekä vakiinnuttamalla kannustaa yhtenäismarkkinat. maailman huippuosaamista määrittelemällä parhaat toimintatavat ja esimerkillisen suoritustason, tähtäävää yhteistyötä, investoimalla TTK-toimiin ja innovointiin sekä varmistamalla, ja että Euroopassa markkinoidaan juuri Euroopassa. Lisäksi unioni voi puolustaa ihmisiin tehtäviä investointeja Euroopan työllisyysstrategian, koulutusohjelmien ja rakennerahastojen, etenkin Euroopan sosiaalirahaston kautta. Tällä tavoin Euroopan unioni voi edelleen johtaa tietoyhteiskuntaa käsittelevien yleisten toimintalinjojen kehittämistä. syntyneitä huippuluokan tukemalla uudenlaiseen työnorganisointiin kehitellään ideoita EU voi -23- työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskiinntissn infomuintioviillankunioukson mahdollisuuksien liyödyntamnion Komissio suosittelee seuraavaa: la Jäsenvaltioiden valtakunnallinen tietoyhteiskuntastrategia ja annettava siten uutta pontta asiaan liittyville kysymyksille. laadittava kattava olisi mv Kunkin jäsenvaltion olisi nimettävä korkean tason edustaja koordinoimaan valtakunnallista strategiaa ja osallistumaan koko EUr strategian koordinointiin. «v Jäsenvaltioiden olisi kattava toimitettava valtakunnallinen strategiansa komissiolle kesäkuuhun 1999 mennessä. Strategiassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä kuvattuun toimintaan Strategian olisi oltava läheisessä yhteydessä ehdotettuihin vuoden 1999 työilisyyssuuntaviivoihin, voimakkaast työllisyyspotentiaalin hyödyntämistä. Tämän uuden tietoyhteiskunnan omissa prioriteetin näkyä työllisyystoimintasuunnitelmissa, toimittaa komissiolle kesäkuun puolivälissä 1999. Jäsenvaltioita kehotetaar esittämään kattavat tietoyhteiskuntastrategiansa samaan aikaan, kun ne raportoivat työllisyyssuunnitelmistaan. jäsenvaltioiden jotka niiden on määrä korostetaan joissa pitäisi myös «f Etusijalle olisi asetettava sen varmistaminen, että tietoyhteiskuntaan suoraan liittyvät EU-aloitteet pannaan ripeästi täytäntöön. Erityisest tämä koskee sellaisia aloja kuin televiestintä, audiovisuaalinen toiminta, ja kehittäminen riskipääoma, elektroninen kaupankäynti, työllisyys, koulutus, yhteenkuuluvuus ja kansainvälinen toiminta. tutkimus *Z> Tietoyhteiskuntaan liittyvien toimialojen on otettava johto käsiinsä. «f Toimialoja kehotetaan esittämään sekä näkemyksensä mukaan tärkeimmät edellytykset sille, että EU voi onnistuneesti siirtyä informaatior aikaan, että toisaalta ehdotuksensa, joiden avulla EU:n johtoasemaa tietoyhteiskunnassa voitaisiin vahvistaa - nimenomaan olisi paneuduttava työllisyysmahdollisuuksien toteuttamiseen. ev Tietoyhteiskuntaan liittyvien toimialojen edustajien olisi esitettävä prioriteettinsä ja ehdotuksensa kesäkuuhun 1999 mennessä. 3m Työmarkkinaosapuolia kehotetaan antamaan oma panoksensa. •*? Osapuolten olisi luotava perusta nykyaikaistamistoimille. Tavoitteena olis tukea uuden tekniikan käyttöönottoa ja työn organisointia uusilla tavoille tietoon perustuvassa taloudessa. ev Työmarkkinaosapuolten olisi raportoitava edistymisestäär kesäkuuhun 1999 mennessä. ja kommentoitavaksi. Myöhemmin komissio Komissio asettaa kaikkien osapuolten toimittamat näkemykset Internetiin laatii yleisesti nähtäväksi raportin saavutetusta edistymisestä ja esittää siinä suosituksia tuleviksi toimiksi kaikilla tärkeillä politiikanaloilla Tämä on osa valmistautumista joulukuussa Eurooppa-neuvoston kokoukseen. pidettävään Helsingissä 1999 -24 ISSN 1024-4492 KOM(98) 590 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 16 15 Luettelonumero : CB-CO-98-703-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3727/98 do Deputado Jan ANDERSSON à Comissão. Dumping social como eventual motivo para a deslocação de determinadas actividades da empresa Ericsson de Norrköping para a Escócia

eurovoc_concepts:
EC Directive
Scotland
United Kingdom
single market
social rights
subcontracting
transfer of businesses
working time

formats: html pdf print

text: 21. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 142/149 A Comissão considera prioritário o encerramento, o mais rápido possível, na Bulgária e noutros países que solicitaram a adesão, dos reactores nucleares obsoletos de modo a atingir os níveis de segurança internacionalmente aceites a custos razoáveis. Em estreita coordenação com as Partes no acordo sobre segurança nuclear, adoptará as medidas adequadas para conseguir uma solução satisfatória com os seus parceiros no processo de pré-adesão, a fim de promover a segurança nuclear na Europa. (1) COM(97) 2000 final. (1999/C 142/197) PERGUNTA ESCRITA P-3727/98 apresentada por Jan Andersson (PSE) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Dumping social como eventual motivo para a deslocação de determinadas actividades da empresa Ericsson de Norrköping para a Escócia Na discussão que se seguiu à decisão da empresa Ericsson de mudar uma parte da sua actividade de produção de Norrköping para a Escócia, surgiram informações de que esta mudança poderia ser motivada, em termos de custos, por direitos sociais mais limitados para os trabalhadores da fábrica escocesa, nomeadamente em matéria de cumprimento da regulamentação de horários de trabalho. Em geral, é do interesse da Comissão combater o dumping social para impedir situações de concorrência desleal no mercado interno. Nestas condições, efectuou ou tenciona efectuar a Comissão estudos para apurar se há casos de dumping social que motivaram a deslocação de determinadas actividades da empresa Ericsson de Norrköping para a Escócia, e pode a Comissão indicar que medidas tenciona tomar para impedir que as diferenças de aplicação da directiva de tempos de trabalho contribuam para criar condições de concorrência desleal entre Estados-membros? (1999/C 142/198) PERGUNTA ESCRITA P-3728/98 apresentada por Anneli Hulthén (PSE) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Necessidade de revisão da directiva de organização do tempo de trabalho Tendo em conta que a empresa Ericsson decidiu mudar a sua produção de circuitos integrados para a Escócia e encerrar a sua actividade em Norrköping, Suécia, levantou-se um debate em torno da questão da aplicação pelo Reino Unido da Directiva 93/104/CE (1) sobre organização do tempo de trabalho e se esta pode contribuir para a ocorrência de casos de dumping social. No caso da opção da Ericsson de deslocar parte da sua actividade para a Escócia, parece que as derrogações permitidas ao Governo britânico pela directiva contribuíram directamente para que a Ericsson escolhesse encerrar a sua actividade em Norrköping e utilizar um subcontratante na Escócia, onde a modalidade britânica de aplicação da directiva de tempos de trabalho é utilizada. No seu conjunto, este caso não pode ser encarado doutra forma senão como um exemplo de dumping social. Não considera a Comissão que existe uma necessidade de rever rapidamente a derrogação britânica no quadro da directiva de tempos de trabalho para evitar os casos de dumping social, como no caso do acontecido com a deslocação da produção da Ericsson para a Escócia, e caso a resposta seja afirmativa, tenciona a Comissão antecipar a revisão da derrogação britânica no quadro da directiva de tempos de trabalho para antes do ano 2003? (1) JO L 307 de 13. 12. 1993, p. 18


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3504/98 do Deputado John IVERSEN à Comissão. Auxílio estatal ilegal à criação de suínos

eurovoc_concepts:
State aid
financial aid
intra-EU trade
livestock farming
production aid
restriction on competition
single market
swine

text: C 207/80 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 7. 1999 (1999/C 207/106) PERGUNTA ESCRITA E-3504/98 apresentada por John Iversen (PSE) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Auxílio estatal ilegal à criação de suínos De acordo com as regras da UE em matéria de auxílios estatais, todos os auxílios concedidos a produtos são ilegais. Por este motivo, a Comissão deverá tomar medidas contra a ajuda económica que o Governo francês acaba de conceder aos criadores de suínos franceses. Aos 100 milhões de francos que os criadores de suínos receberem do Governo francês em Setembro foram acrescentados 150 milhões de francos. Além disso, os agricultores franceses foram autorizados a recorrer a um mecanismo de crédito junto da caixa Stabiporc. Foi concedido um crédito de 420 milhões de francos. No total, os criadores de suínos franceses receberam uma ajuda financeira de 670 milhões de francos. A Comissão deverá intervir imediatamente e declarar esta ajuda ilegal. Em primeiro lugar, o sistema Stabiporc foi considerado ilegal pelo Tribunal de Justiça em inícios dos anos 90. Em segundo lugar, o Governo francês ainda não justificou a legalidade dos 100 milhões de francos que concedeu aos criadores de suínos em Setembro. Poderá a Comissão velar por que seja suprimida a vantagem concorrencial ilegal concedida aos criadores de suínos franceses? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissão (15 de Janeiro de 1999) A Comissão decidiu em 9 de Dezembro de 1998 instaurar o processo previsto no no 2 do artigo 93o do Tratado CE contra um auxílio que as autoridades francesas tencionam conceder à criação de suínos. O dispositivo em causa comporta três vertentes. As autoridades francesas tencionam reactivar o sistema de adiantamentos reembolsáveis STABIPORC. Sendo os adiantamentos (empréstimos) concedidos com aplicação das taxas de juro do mercado e respeitando as taxas de referência estabelecidas pela Comissão, as medidas não constituem, em princípio, auxílios estatais na acepção do no 1 do artigo 92o do Tratado. No que diz respeito às outras duas medidas, a moratória das contribuições sociais e as tomadas a cargo de empréstimos de investidores recentes, num sector de trocas comerciais que está sujeito a uma forte concorrência no interior da Comunidade, podem afectar as trocas comerciais entre Estados-membros e ameaçam falsear a concorrência ao favorecerem produtos franceses. Na actual fase do processo, tais medidas não correspondem, aparentemente, às políticas adoptadas pela Comissão para que possam beneficiar das derrogações previstas nos nos 2 e 3 do artigo 92o do Tratado. Consequentemente, dir-se-ia tratar-se de auxílios ao funcionamento não compatíveis com o mercado comum. Na medida em que as dúvidas sobre a compatibilidade dos referidos auxílios com o mercado comum se revelarem fundadas, a Comissão poderá ser levada a tomar uma decisão final negativa para restabelecer o status quo ante no domínio concorrência. (1999/C 207/107) PERGUNTA ESCRITA E-3509/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) ao Conselho (25 de Novembro de 1998) Objecto: Controlos e inspecções alimentares, veterinários e fitossanitários Tendo em conta a Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu, ao Conselho e ao Comité Económico e Social sobre as inspecções e controlos alimentares, veterinários e fitossanitários (COM(98) 0032 final); tendo igualmente em conta as negociações decorridas no âmbito da OMC para equilibrar o comércio livre de mercadorias a nível mundial, nomeadamente os aspectos sanitário e da segurança; pode o Conselho envidar os máximos esforços para que seja mantida e aceite pela comunidade internacional a política de controlo da União Europeia, fazendo assim face aos problemas resultantes da liberalização das trocas comerciais nos domínios alimentar, veterinário e fitossanitário?