eurovoc_concepts:
European Social Fund
employment aid
employment policy
equal treatment
small and medium-sized enterprises
social policy

text: C 51/48 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 2. 1999 Dictamen del Comité de las Regiones sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo relativo al Fondo Social Europeo» (1999/C 51/08) EL COMITÉ DE LAS REGIONES, vista la Comunicacio´ n de la Comisio´n al Consejo, al Parlamento Europeo, al Comité Econo´mico y Social y al Comité de las Regiones sobre las propuestas legislativas de la Agenda 2000: visio´n de conjunto; vista la propuesta de Reglamento del Consejo relativo al Fondo Social Europeo (COM(1998) 131 final — 98/0115(SYN) (1); vista la decisio´ n de la Comisio´ n con fecha de 18 de marzo de 1998 de consultarle sobre este tema, conforme al primer apartado del artı´culo 198 C del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea; vista la decisio´n de su Mesa con fecha de 13 de mayo de 1998 de asignar la preparacio´n del Dictamen a la Comisio´n de Polı´tica Social, Salud Pu´blica, Proteccio´ n de los Consumidores, Investigacio´n y Turismo (Comisio´n 5); visto el Dictamen sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales» (CDR 167/98 fin) (2) aprobado por el Comité de las Regiones el 17 de septiembre de 1998 (ponentes: Sr. Behrendt y Sr. Fraga Iribarne); visto el documento de trabajo (DI CDR 53/98) aprobado por la Comisio´n 7 el 26 de junio de 1998 (ponente: Lord Tope); visto el proyecto de Dictamen (CDR 155/98 rev. 2) aprobado por la Comisio´n 5 el 29 de septiembre (ponentes: Sra. Matthews y Sr. Correia), ha aprobado en su 26o Pleno celebrado los dı´as 18 y 19 de noviembre de 1998 (sesio´n del 19 de noviembre) el presente Dictamen. 1. Introduccio´n El Proyecto de Reglamento forma parte de 1. 1. un conjunto de reglamentos relativos a los fondos estructurales aprobados junto con otras propuestas legislativas de la Agenda 2000 por la Comisio´n Europea el 18 de marzo. El Reglamento establece las disposiciones generales por las que se rige el Fondo Social Europeo («el Fondo») en su conjunto y define la naturaleza de las actividades que el Fondo puede financiar dentro de los objetivos 1, 2 y 3 y en el marco de la iniciativa comunitaria relativa a la discriminacio´ n y las desigualdades en el acceso al mercado laboral. 1. 2. El Reglamento vuelve a definir el a´mbito de actuacio´n del Fondo dentro del contexto de la reestructu- racio´n y la simplificacio´n de los objetivos de los fondos estructurales y la aplicacio´ n de la Estrategia Europea de Empleo y los planes nacionales de accio´n para el empleo. Como consecuencia de ello, la Comisio´n ha propuesto que se vuelvan a definir las acciones subvencionables en las que participara´ el Fondo mediante la adopcio´ n de un marco comu´n para las intervenciones del Fondo en (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 39. (2) DO C 373 de 2. 12. 1998, p. 1. los tres objetivos con el fin de asegurar la coherencia y la complementariedad de todas las acciones emprendidas. 1. 3. Asimismo, el Reglamento establece que los Esta- dos miembros y la Comisio´n deben asegurarse de que asuntos como los aspectos del mercado laboral propios de la sociedad de la informacio´n, la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres y la no discrimi- nacio´ n por razones de edad, raza, religio´ n, discapacidad y orientacio´ n sexual se deben tener en cuenta al programar y ejecutar las acciones financiadas por el Fondo. 1. 4. El Fondo puede también prestar ayuda a las pequen˜ as y medianas empresas que se ven afectadas por el cambio industrial para que puedan afrontar la evolucio´ n de las necesidades de los trabajadores y los cambios de los sistemas de produccio´n, y predecir posibles cambios futuros. El Fondo continuara´ consolidando el empleo y 1. 5. las cualificaciones laborales mediante el apoyo en los a´mbitos de la anticipacio´ n, el asesoramiento, la formacio´n y la cooperacio´ n en toda la Unio´n Europea, velando por que las acciones tengan una integracio´n geogra´fica horizontal y abarquen toda la economı´a, sin dar prioridad a un sector especı´fico. 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 51/49 2. El Reglamento 2. 1. Misio´n (artı´culo 1) 2. 1. 1. El Fondo deberı´a apoyar medidas de desarrollo de los recursos humanos para promover un alto nivel de empleo y de integracio´ n social, la igualdad entre hombres y mujeres y la cohesio´n econo´ mica. En especial, contri- buira´ a las acciones proyectadas en virtud de la Estrategia Europea de Empleo y de las Directrices anuales para el empleo. 2. 1. 2. El CDR acoge favorablemente la misio´n pro- puesta, pero opina que la propuesta deberı´a incluir el siguiente texto: «y la no discriminacio´n por razones de edad, raza, pertenencia étnica y lingüı´stica, religio´n, discapacidad y orientacio´n sexual» tras «la igualdad entre hombres y mujeres». 2. 1. 3. El CDR acoge favorablemente la integracio´ n del objetivo no 3 del FSE en la Estrategia Europea de Empleo. 2. 1. 4. Sin embargo, el CDR estima que los o´rganos de los entes locales y regionales elegidos democra´ticamente deben participar en el desarrollo y la aplicacio´n de las Directrices anuales para el empleo. Dado que estas Directrices proporcionara´n un marco para la utilizacio´n del Fondo Social Europeo y establecera´n las prioridades para su utilizacio´ n, los entes locales y regionales (en calidad de principales organismos de aplicacio´ n) deben ser consultados y participar plenamente en la definicio´n de las prioridades. El Comité de las Regiones considera que el futuro objetivo no 3 no debe financiar u´nicamente las prioridades de los gobiernos nacionales y que las polı´ticas establecidas por los entes territoriales deben encontrarse asimismo entre las prioridades que estable- cera´ cada Estado miembro. 2. 1. 5. El Comité de las Regiones considera que deberı´a ser una parte importante de la unio´n y de la estrategia futura de los Estados miembros que tanto los entes locales y regionales como los interlocutores sociales desempen˜ en un papel activo en la elaboracio´n de una polı´tica activa de crecimiento y de empleo. La Comisio´ n ha declarado que la cooperacio´ n en el trabajo permite que todas las partes participen en la aplicacio´ n del Fondo, mejorando ası´ su credibilidad y su eficacia. 2. 2. A´ mbito de aplicacio´ n (artı´culo 2) El Fondo apoyara´ y complementara´ las actividades de los Estados miembros en los cinco a´mbitos polı´ticos siguientes: los hombres contra el desempleo de larga duracio´ n y facilitar la reinsercio´ n de los desempleados de larga duracio´n y los jo´venes desempleados; 2) promocio´ n de la integracio´n social y la igualdad de oportunidades para todos en el acceso al mercado laboral; 3) desarrollo de sistemas de educacio´n y formacio´n; 4) mejora de los sistemas para promover una mano de obra cualificada, formada y adaptable, y estimular la innovacio´ n y la adaptabilidad de la organizacio´n del trabajo; 5) mejora de la participacio´ n de la mujer en el mercado laboral. 2. 2. 1. Asimismo, el Fondo contribuira´ a promover el desarrollo local, incluyendo las iniciativas locales de empleo y los pactos territoriales para el empleo, y tendra´ en cuenta la dimensio´n social y de mercado laboral de la sociedad de la informacio´n. 2. 2. 2. El CDR acoge favorablemente estas prioridades y destaca en particular los vı´nculos establecidos con la Estrategia Europea de Empleo. El CDR acoge positiva- mente la amplia definicio´ n de las posibilidades de subvencio´n, ya que de ese modo se aumenta el margen de maniobra de los Estados miembros y las regiones para la estructuracio´ n; sin embargo, en lo que se refiere al objetivo de mejora de la eficacia en la utilizacio´ n de los recursos de los fondos estructurales, el Fondo Social Europeo deberı´a concentrarse en los a´mbitos de polı´tica de empleo y mercado laboral. En este sentido, deberı´a dejarse a los Estados miembros, a las regiones y a los entes locales que seleccionen, entre las posibilidades de subvencio´n del objetivo 3 y del Fondo Social Europeo, las prioridades y medidas que tengan en cuenta del modo ma´s ido´ neo sus condiciones especı´ficas para el desarrollo de los recursos humanos. El CDR acoge positivamente estas prioridades y destaca en particular los vı´nculos establecidos con la Estrategia Europea de Empleo. En cuanto a la prevencio´ n del desempleo de larga duracio´ n, el Comité de las Regiones recuerda el papel de los entes territoriales, a menudo poco conocido por los ciudadanos. Efectivamente, existen numerosas iniciativas en a´mbitos tan variados como la accio´ n social, la vivienda o la salud que se establecen a favor de las personas desfavorecidas para permitirles volver a encontrar condiciones positivas con vistas a su reintegra- cio´ n posterior en el mercado de trabajo. Por otra parte, en lo que respecta a la educacio´n, convendrı´a precisar los a´mbitos de intervencio´n que podrı´an beneficiarse del Fondo Social Europeo. 2. 3. Actividades subvencionables (artı´culo 3) Las ayudas financieras se destinara´n a las siguientes actividades: 2. 3. 1. A s i s t e n c i a a p e r s o n a s : 1) desarrollo de polı´ticas activas del mercado laboral para combatir el desempleo, proteger a las mujeres y a) educacio´ n y formacio´n profesional, mejora de la formacio´n, la orientacio´ n y el asesoramiento; C 51/50 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 2. 1999 b) ayudas al empleo y a las actividades profesionales por cuenta propia; c) desarrollo de la ciencia y la tecnologı´a, formacio´n postuniversitaria y formacio´n de directivos; d) desarrollo de nuevas fuentes de empleo. 2. 4. 1. Antes de que se apliquen los programas del FSE, los Estados miembros debera´n evaluar la necesidad de las medidas que pueden ser sostenidas por el Fondo. Esta valoracio´n debera´ realizarse en el marco de los tres objetivos para asegurar que el Fondo se centra en los a´mbitos apropiados, haciendo especial hincapié en la creacio´ n de una mano de obra adaptable y mejorando la participacio´n de la mujer en la mano de obra. 2. 3. 2. A s i s t e n c i a t e m a s : a e s t r u c t u r a s y s i s - a) desarrollo y mejora de la calidad y el contenido de los sistemas de formacio´n y de cualificacio´n; b) modernizacio´n y mejora de la eficacia de los servicios de empleo; c) desarrollo de vı´nculos entre el mundo laboral y los centros de ensen˜anza, formacio´n e investigacio´ n; d) desarrollo de sistemas de programacio´n avanzada y previsio´n de los cambios en el empleo y la industria. 2. 3. 3. M e d i d a s d e a c o m p a n˜ a m i e n t o : a) asistencia a la prestacio´n de servicios a beneficiarios, incluidos los servicios de asistencia; b) desarrollo de capacidades para facilitar la insercio´n en el mercado laboral; c) sensibilizacio´n. El CDR acoge favorablemente el reconocimiento implı´ci- to del papel desempen˜ ado por las PYME (pequen˜ as y medianas empresas) en la creacio´ n de puestos de trabajo competitivos a largo plazo. 2. 4. Concentracio´n de las intervenciones (artı´culo 4) El Fondo Social Europeo contribuira´ a los tres objetivos siguientes: a) Objetivo 1 — fomentar el desarrollo y los ajustes estructurales de las regiones ma´s atrasadas; b) Objetivo 2 — apoyar la conversio´ n econo´mica y social de las zonas que afrontan problemas estructu- rales; c) Objetivo 3 — apoyar la adaptacio´ n y la moderniza- cio´ n de las polı´ticas y los sistemas de educacio´n, formacio´n y empleo. El objetivo 3 intervendra´ financieramente fuera de las zonas comprendidas en los objetivos 1 y 2 y proporcionara´ un marco de referencia para todas las medidas adoptadas en el marco del FSE para promover los recursos humanos en un territorio nacional. 2. 4. 2. En el marco de estos programas, se concedera´ como mı´nimo el 1 % de los créditos del Fondo en forma de pequen˜as subvenciones a entidades locales bajo condiciones especiales para permitir un acceso ma´s ra´pido al Fondo. 2. 4. 3. El CDR acoge favorablemente esta´ concentra- cio´ n en las zonas ma´s necesitadas y la posibilidad de participar en las ayudas del Fondo ofrecida a pequen˜as entidades. Por consiguiente, el CDR estima que no es necesario que se presenten los planes y programas del objetivo 3 a nivel nacional e insiste en que los Estados miembros deben seguir teniendo la posibilidad de presentar planes y programas del objetivo 3 que se hayan planeado y aplicado a nivel regional. El plan nacional puede englobar las prioridades regionales y asegurar la coherencia con las prioridades generales de las medidas. El CDR estima que las misiones asignadas al objetivo no 3 requieren que la programacio´ n, ejecucio´ n y segui- miento se hagan lo ma´s cerca posible de las realidades locales. 2. 4. 4. En vista del Dictamen de los Sres. Behrendt y Fraga sobre las disposiciones generales aprobado en el pleno de septiembre, el CDR esta´ a favor de que el programa propuesto para el objetivo 3 mantenga su cara´cter horizontal, abarcando, por tanto, las zonas comprendidas en el objetivo 2. 2. 5. Iniciativa comunitaria (artı´culo 5) 2. 5. 1. El Fondo debera´ contribuir a la puesta en marcha de la iniciativa comunitaria para combatir la discriminacio´ n y las desigualdades en el acceso al mercado laboral. En el futuro podrı´a utilizarse el Fondo para 2. 5. 2. financiar actividades derivadas de la iniciativa comunita- ria que anteriormente habı´an sido financiadas por los otros fondos estructurales. El CDR apoya esta flexibilidad porque permite 2. 5. 3. una aplicacio´ n ma´s sencilla de la iniciativa comunitaria. 2. 6. Acciones innovadoras y asistencia técnica (artı´culo 6) 2. 6. 1. La Comisio´n podra´ financiar acciones de prepa- racio´n, seguimiento y evaluacio´n necesarias para aplicar los programas definidos en el Reglamento. 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 51/51 Estas acciones abarcara´n: a) acciones de cara´cter innovador y proyectos piloto relativos a la formacio´n, el empleo y los mercados laborales; b) estudios e intercambio de experiencias; c) asistencia técnica para el seguimiento, la evaluacio´ n y la valoracio´ n de la aplicacio´n del Fondo; d) publicidad del Fondo. 2. 6. 2. De nuevo, el a´mbito de aplicacio´ n del Fondo puede ampliarse a actividades que podra´n ser financiadas por los dema´s fondos estructurales. El CDR manifiesta que, de conformidad con 2. 6. 3. los artı´culos 21 y 22 del Reglamento marco, la Comisio´n deberı´a prever un 1 % de la dotacio´ n financiera de los fondos estructurales para las medidas innovadoras y la asistencia técnica. El Comité solicita a la Comisio´n que proporcione explicaciones ma´s precisas sobre qué tipo de medidas sera´n subvencionables con arreglo al artı´- culo 6 del Reglamento del FSE y qué actividades deberı´an quedar excluidas. 2. 7. Solicitudes de participacio´ n (artı´culo 7) Las solicitudes de participacio´ n del Fondo debera´n ir acompan˜adas de un formulario informatizado, que sera´ elaborado por los Estados miembros y la Comisio´ n. El CDR desea que las modalidades nacionales de aplicacio´n del objetivo no 3 sean suficientemente flexibles y pragma´- ticas con el fin de que la intervencio´n del FSE permita una intervencio´ n eficaz y visible para el pu´blico al que se dirigen. Por otra parte, solicita que los Estados miembros no establezcan procedimientos de realizacio´n que vayan en contra de la simplificacio´ n y flexibilidad propuestas por la Comisio´n Europea. 2. 8. Disposiciones de aplicacio´ n (artı´culo 8) Para aplicar este Reglamento, la Comisio´n estara´ asistida por cinco comités. La Comisio´ n debera´ enviar un informe trienal sobre el progreso realizado en lo que respecta la consecucio´n de la cohesio´ n econo´mica y social, la funcio´ n del Fondo y cualquier propuesta relativa a las medidas y las polı´ticas comunitarias. Estos comités son: 2. 8. 1. El Comité consultivo sobre el desarrollo y la reconversio´n de regiones, que estara´ constituido y presidido por la Comisio´n. La Comisio´ n debera´ presen- tar un proyecto de decisiones sobre el que el Comité debera´ pronunciarse en un plazo determinado. El Comité establecido de conformidad con el artı´culo 124 del Tratado, que emitira´ dicta´menes sobre el proyecto de decisiones de la Comisio´ n relativas a los documentos u´nicos de programacio´ n del tercer objetivo y, en el caso del Fondo Social Europeo, sobre el marco comunitario de apoyo (MCA) y los documentos de programacio´ n relativos al primer y al segundo objetivo. El Comité de gestio´n de las estructuras agrı´colas y del desarrollo rural, que establecera´ sus propias normas de procedimiento y emitira´ dicta´menes sobre el proyecto de decisiones de la Comisio´ n relativas al establecimiento de la lista de zonas subvencionables dentro del segundo objetivo y a los documentos u´nicos de programacio´ n correspondientes. El Comité de gestio´ n sobre pesca y acuicultura, que emitira´ dicta´menes sobre el proyecto de decisiones de la Comisio´n relativas al establecimiento de la lista de zonas subvencionables dentro del segundo objetivo y a los documentos u´nicos de programacio´ n correspondientes. El Comité de gestio´ n para las iniciativas comunitarias, al que la Comisio´ n debera´ presentar proyectos de decisiones sobre los que el Comité se pronunciara´ en un plazo determinado. 2. 8. 2. El CDR acoge favorablemente el establecimien- to de estos comités, pero hace un firme llamamiento para que haya una representacio´ n de los o´rganos a nivel local y regional elegidos democra´ticamente y de las ONG. 2. 9. Disposiciones transitorias (artı´culo 9) Este artı´culo nos remite al Reglamento General de los fondos estructurales. La Comisio´n propone que el gasto subvencionable no sea aceptado hasta que la Comisio´n reciba el documento del proyecto de programa. El CDR acoge favorablemente y acepta esta propuesta. 3. Conclusiones 3. 1. El CDR acoge favorablemente la misio´n propues- ta, pero opina que la propuesta deberı´a incluir en el Reglamento el siguiente texto: «y la no discriminacio´n por razones de edad, raza, religio´ n, discapacidad y orientacio´ n sexual» tras «la igualdad entre hombres y mujeres». El CDR estima que los gobiernos nacionales 3. 2. deberı´an consultar a los entes locales y regionales sobre el desarrollo y la aplicacio´ n de las Directrices anuales para el empleo, puesto que dichas Directrices deben proporcionar un marco para la utilizacio´ n del Fondo Social Europeo y establecer las prioridades para su intervencio´ n (artı´culo 1). 3. 3. El CDR acoge positivamente la inclusio´n de la sociedad de la informacio´ n y la cohesio´n social en el Reglamento propuesto (artı´culo 1). 3. 4. El CDR acoge favorablemente estas prioridades y destaca en particular los vı´nculos establecidos con la Estrategia Europea de Empleo (artı´culo 2). C 51/52 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 2. 1999 3. 5. El CDR acoge positivamente el reconocimiento de la necesidad de ayudar a las PYME. En virtud el nuevo Reglamento del Fondo Social Europeo, la creacio´n de empleos competitivos a largo plazo sera´ fomentada mediante ayudas a las PYME. Estos esfuerzos debera´n recibir en el futuro una atencio´ n particular, puesto que las PYME generan el mayor nu´mero de empleos (artı´culos 2 y 3). 3. 6. El CDR acoge positivamente la amplia definicio´ n de las posibilidades de subvencio´n, ya que de ese modo se aumenta el margen de maniobra de los Estados miembros y las regiones para la estructuracio´ n; sin embargo, en lo que se refiere al objetivo de mejora de la eficacia en la utilizacio´n de los recursos de los fondos estructurales, el Fondo Social Europeo deberı´a concen- trarse en los a´mbitos de polı´tica de empleo y mercado laboral. En este sentido, deberı´a dejarse a los Estados miembros, a las regiones y a los entes locales que seleccionen, entre las posibilidades de subvencio´n del objetivo 3 y del Fondo Social Europeo, las prioridades y medidas que tengan en cuenta del modo ma´s ido´neo sus condiciones especı´ficas para el desarrollo de los recursos humanos (artı´culo 4). Bruselas, el 19 de noviembre de 1998. 3. 7. El CDR apoya la flexibilidad en el a´mbito de aplicacio´ n del FSE con respecto a la iniciativa comunitaria, ya que permite una aplicacio´ n ma´s sencilla del programa (artı´culo 5). 3. 8. El CDR solicita a la Comisio´n que incremente la financiacio´n reservada a las medidas innovadoras del 1,5 % al 1,7 %, dada la necesidad de ensayar nuevas ta´cticas y de estimular las medidas innovadoras en la esfera del Fondo Social (artı´culo 6). El CDR lamenta que los entes locales y regionales 3. 9. no hayan sido incluidos como representantes en los comités que se establecera´n para aplicar las disposiciones del FSE. Los entes locales y regionales esta´n incluidos en los comités de los Estados miembros y, por tanto, deberı´an estar representados a nivel comunitario (artı´- culo 8). 3. 10. El CDR recomienda que el gasto subvencionable para los programas pueda ser aceptado a partir del 1 de enero del an˜ o 2000, independientemente de cua´ndo reciba la solicitud la Comisio´n (artı´culo 9). El Presidente del Comité de las Regiones Manfred DAMMEYER


title: 98/688/EG: Beschikking van de Commissie van 19 november 1998 tot machtiging van de lidstaten om voor andere dan voor opplant bestemde aardappelen, van oorsprong uit Zuid-Afrika, afwijkingen van sommige bepalingen van Richtlijn 77/93/EEG van de Raad toe te staan (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 3540)

eurovoc_concepts:
South Africa
derogation from EU law
import
labelling
plant health control
potato

formats: html pdf print

text: 2. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 324/37 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 19 november 1998 tot machtiging van de lidstaten om voor andere dan voor opplant bestemde aardappelen, van oorsprong uit Zuid-Afrika, afwijkingen van sommige bepa- lingen van Richtlijn 77/93/EEG van de Raad toe te staan (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 3540) (98/688/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Richtl¶n 77/93/EEG van de Raad van 21 december 1976 betreffende de beschermende maatregelen tegen het binnenbrengen en de verspreiding in de Gemeenschap plantaardige producten schadelijke organismen (1), laatstel¶k gewijzigd b¶ Richtl¶n 98/2/EG van de Commissie (2), en met name op artikel 14, lid 1, planten voor van en Gezien het door het Verenigd Koninkr¶k ingediende verzoek, Overwegende dat op grond van Richtl¶n 77/93/EEG andere dan voor opplant bestemde aardappelen, van oorsprong uit Zuid-Afrika, vanwege het gevaar voor insleep van niet in de Gemeenschap voorkomende exoti- sche aardappelziekten in beginsel niet in de Gemeen- schap mogen worden binnengebracht; Overwegende dat de Commissie b¶ de Beschikkingen 93/159/EEG (3), 95/95/EG (4) en 96/112/EG (5) sommige lidstaten heeft gemachtigd voor andere dan voor opplant bestemde aardappelen, van oorsprong uit Zuid-Afrika, respectievel¶k in het seizoen 1993, 1995 en 1996, afw¶- kingen van deze regel toe staan, mits aan bepaalde voor- waarden wordt voldaan; Overwegende dat op de monsters van de krachtens de Beschikkingen 93/159/EEG en 96/112/EG ingevoerde aardappelen geen ziekten of plagen z¶n aangetroffen en dat om technische redenen geen aardappelen z¶n inge- voerd op grond van Beschikking 95/95/EG; Overwegende dat aangenomen wordt dat Zuid-Afrika alle nodige technische informatie beschikbaar stelt om in de toekomst de fytosanitaire status van de aardappelteelt in Zuid-Afrika te beoordelen, en meer in het b¶zonder gege- vens verstrekt over de op gezette t¶den verrichte controles op de invoer en de afzet van poot- en consumptieaardap- pelen in Zuid-Afrika door volgens wetenschappel¶k erkende methoden respresentatieve monsters te onder- zoeken en te testen op Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) (1) PB L 26 van 31. 1. 1977, blz. 20. (2) PB L 15 van 21. 1. 1998, blz. 34. (3) PB L 67 van 19. 3. 1993, blz. 24. (4) PB L 79 van 4. 4. 1995, blz. 19. (5) PB L 27 van 3. 2. 1996, blz. 26. Davis et al. , Ralstonia solanacearum (Smith) Smith en potato spindle tuber viroid, alsmede de resultaten van dat onderzoek en die proeven meedeelt; Overwegende dat de omstandigheden op grond waarvan de machtiging is verleend, nog steeds bestaan; Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Permanent Plantenziektekundig Comit(cid:130), HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 1. De lidstaten worden gemachtigd om voor andere dan voor opplant bestemde aardappelen, van oorsprong uit Zuid-Afrika, afwijkingen van artikel 4, lid 1, van Richtl¶n 77/93/EEG toe te staan wat betreft de in b¶lage III, deel A, punt 12, bij die richtl¶n vastgestelde verbodsbepa- lingen, mits aan de in lid 2 vastgestelde voorwaarden wordt voldaan. 2. Behalve aan de in de b¶lagen I, II en IV bij Richtl¶n 77/93/EEG vastgestelde eisen voor andere dan voor opplant bestemde aardappelen moet aan de volgende specifieke voorwaarden worden voldaan: a) het moet om andere dan voor opplant bestemde aard- appelen gaan; b) de aardappelen moeten rechtstreeks z¶n geteeld uit is gecertificeerd overeenkomstig de pootgoed dat Zuid-Afrikaanse regeling inzake certificering van pootaardappelen of uit pootgoed dat in een van de lidstaten is gecertificeerd en uitsluitend uit een van de lidstaten in Zuid-Afrika is ingevoerd, dan wel uit land pootgoed dat gecertificeerd is in een ander waaruit invoer van pootaardappelen in de Gemeen- schap niet verboden is overeenkomstig b¶lage III bij Richtl¶n 77/93/EEG; c) de aardappelen moeten z¶n geteeld in bepaalde gebieden waar het organisme Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. , voor zover bekend is, niet voorkomt; d) de aardappelen moeten z¶n behandeld met machines die uitsluitend voor die aardappelen worden gebruikt, of die na gebruik voor andere doeleinden op adequate wijze z¶n gedesinfecteerd; L 324/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 12. 98 e) de aardappelen moeten z¶n verpakt in nieuwe zakken of in adequaat gedesinfecteerde recipi(cid:137)nten; op elke zak of elk recipi(cid:137)nt moet een officieel etiket z¶n aangebracht met de in de b¶lage bedoelde informatie; j) f) de aardappelen moeten van aarde, bladeren en andere plantenresten z¶n ontdaan voordat z¶ worden uitge- voerd; g) de voor de Gemeenschap bestemde aardappelen dienen vergezeld te gaan van een fytosanitair certifi- caat dat in Zuid-Afrika is afgegeven overeenkomstig de artikelen 7 en 12 van Richtl¶n 77/93/EEG op basis van het onderzoek bedoeld in die richtl¶n, waarb¶ in het b¶zonder is nagegaan of z¶ vr¶ z¶n van het in punt c) vermelde schadel¶ke organisme. Op het certificaat — moet in het vak „Aanvullende verklaring” de volgende vermelding z¶n aangebracht. „Deze zending voldoet aan de b¶ Beschikking 98/ 688/EG vastgestelde voorwaarden”; h) de aardappelen moeten worden ingevoerd via de plaatsen van binnenkomst op het grondgebied van een lidstaat, die door deze lidstaat z¶n aangewezen met het oog op de toepassing van deze afw¶kende regeling. Deze plaatsen van binnenkomst en de naam en het adres van de voor elke plaats bevoegde offici(cid:137)le instantie als bedoeld in Richtl¶n 77/93/EEG moeten lang genoeg van tevoren door de lidstaten aan de Commissie worden gemeld en moeten aan de overige lidstaten op hun verzoek worden meegedeeld. In de gevallen waarin de betrokken producten in een andere lidstaat dan die welke van deze afw¶kende regeling gebruik maakt, in de Gemeenschap worden binnen- gebracht, stellen de verantwoordel¶ke offici(cid:137)le instan- ties van de lidstaat van binnenkomst de verantwoorde- l¶ke offici(cid:137)le instanties van de lidstaat die van deze afw¶kende regeling gebruik maakt, op de hoogte en werken z¶ met deze instanties samen, om te garan- deren dat de bepalingen van deze beschikking in acht genomen worden; i) de importeur dient, voordat h¶ de producten binnen- brengt, officieel in kennis te z¶n gesteld van de in de onder a) tot en met l) vastgestelde voorwaarden; de importeur moet elke invoer in de Gemeenschap lang genoeg van tevoren melden aan de verantwoordel¶ke offici(cid:137)le instanties van de lidstaat van binnenkomst en deze lidstaat stuurt de gemelde gegevens onverw¶ld aan de Commissie door; het gaat daarb¶ om de volgende gegevens: — het soort materiaal, — de hoeveelheid, — de datum waarop de invoer zal plaatsvinden, en de bevestiging van de plaats van binnenkomst. De importeur deelt alle bijzonderheden over w¶zi- gingen in de bovenbedoelde voorafgaande kennisge- ving, b¶ voorkeur zodra deze bekend z¶n en in ieder geval v(cid:155)(cid:155)r de invoer, aan de verantwoordelijke offi- ci(cid:137)le instanties van de eigen lidstaat mee, die deze w¶zigingen onverw¶ld doorzendt aan de Commissie; offici(cid:137)le instanties. De de overeenkomstig artikel 12 van Richtl¶n 77/ 93/EEG van het bepaalde in deze beschikking te verrichten controles, met inbegrip van tests, worden uitgevoerd door de in die richtl¶n bedoelde verant- woordelijke fytosanitaire controles worden uitgevoerd door de lidstaat die van deze afwijkende regeling gebruik maakt. B¶ deze fyto- sanitaire controles moet die lidstaat ook onderzoek op alle andere schadelijke organismen verrichten. Onver- minderd het bepaalde in artikel 19 bis, lid 3, tweede streepje, eerste mogel¶kheid, van die richtl¶n bepaalt de Commissie in hoeverre de in artikel 19 bis, lid 3, tweede streepje, tweede mogel¶kheid, van die richtl¶n bedoelde inspecties overeenkomstig artikel 19 bis, lid 5, onder c), van die richtl¶n in het inspectiepro- gramma worden ge(cid:139)ntegreerd; k) de aardappelen mogen uitsluitend z¶n verpakt en omgepakt op bedr¶ven die door de bovenbedoelde verantwoordelijke offici(cid:137)le instanties z¶n erkend en geregistreerd; l) de aardappelen moeten z¶n verpakt of omgepakt in gesloten verpakkingen die rechtstreeks kunnen worden geleverd aan detailhandelaren en eindverbrui- kers en die niet meer dan het in de lidstaat van invoer gebruikelijke gewicht aan aardappelen bevatten, met een maximum van 25 kilogram; op de verpakking moet het van het onder k) bedoelde bedr¶f en de Zuid-Afrikaanse oorsprong van de aardappelen worden vermeld; registratienummer ten minste m) de lidstaten die van deze afw¶kende regeling gebruik maken, moeten, eventueel in samenwerking met de lidstaat van binnenkomst, ervoor zorgen dat voor elke partij van 50 ton of minder die op grond van deze twee ingevoerd, beschikking wordt monsters van 200 knollen worden genomen voor offi- cieel onderzoek op Ralstonia solanacearum overeen- komstig de voorlopige onderzoekmethode die voor de Gemeenschap is vastgesteld b¶ Beschikking 97/647/ EG (1) en, in het geval van Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus overeenkomstig de voor de Gemeen- schap vastgestelde methode voor de opsporing en de diagnose van Clavibacter michiganensis ssp. sepedo- nicus; wanneer besmetting vermoed wordt, moeten de parten apart onder officieel toezicht worden gehouden en mogen ze niet in de handel worden gebracht of gebruikt, totdat vast is komen te staan dat b¶ dit onderzoek geen Clavibacter michiganensis ssp. sepe- donicus of Ralstonia solanacearum is aangetroffen. Artikel 2 Telkens wanneer de lidstaten gebruik maken van deze machtiging, delen z¶ dit overeenkomstig artikel 1, lid 2, onder i), bedoelde kennisgeving mee aan de andere lidstaten en de Commissie. Z¶ doen de Commissie en de lidstaten v(cid:155)(cid:155)r 1 september 1999 gegevens andere toekomen over de op grond van deze beschikking inge- (1) PB L 273 van 6. 10. 1997, blz. 1. 2. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 324/39 voerde hoeveelheden, alsmede een gedetailleerd technisch verslag over het in artikel 1, lid 2, onder m), bedoelde offici(cid:137)le onderzoek; aan de Commissie wordt een kopie van elk fytosanitair certificaat toegezonden. Artikel 3 1. Artikel 1 is van toepassing van 15 januari 1999 tot en met 30 juni 1999. 2. Deze beschikking wordt ingetrokken indien bl¶kt dat de b¶ artikel 1, lid 2, vastgestelde voorwaarden niet toereikend z¶n om het binnenbrengen van schadel¶ke organismen te voorkomen, of niet in acht genomen z¶n. Artikel 4 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 19 november 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie L 324/40 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 12. 98 B(cid:246)LAGE Op het etiket te vermelden informatie (als bedoeld in artikel 1, lid 2, onder e)) 1. Naam van de instantie die het etiket afgeeft. 2. Naam van de organisatie van exporteurs. 3. Vermelding „Niet voor opplant bestemde aardappelen uit Zuid-Afrika” 4. Ras 5. Productiegebied en/of -plaats 6. Grootte 7. Aangegeven nettogewicht. 8. Vermelding „In overeenstemming met de EG-voorschriften van Beschikking 98/688/EG” 9. Een stempel of gedrukt zegel van de plantenziektekundige dienst van Zuid-Afrika


title: Alueiden komitean lausunto aiheista: - "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle Euroopan yhteisön ensimmäinen kulttuurin puiteohjelma (2000-2004)", ja - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamisesta (Kulttuuri 2000 -ohjelma)"

eurovoc_concepts:
EU programme
European Union
cultural cooperation
cultural policy
regional policy

text: C 51/68 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 Alueiden komitean lausunto aiheista: – ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle Euroo- pan yhteisön ensimmäinen kulttuurin puiteohjelma (2000–2004)”, ja – ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamisesta (Kulttuuri 2000 -ohjelma)” (1999/C 51/12) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta ”Euroopan yhteisön ensimmäinen kulttuurin puiteohjelma (2000–2004)”, johon liittyy ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamisesta (Kulttuuri 2000 -ohjelma)” KOM(98) 266 lopull. (1), ottaa huomioon neuvoston 9. heinäkuuta 1998 perustamissopimuksen 128 artiklan ja 198 c artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon alueiden komitean työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 7:n ”Koulutus – Ammattikoulutus – Kulttuuri – Nuoriso – Urheilu – Kansalaisten oikeudet” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 7:n lokakuun 1. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 227/98 rev. , jonka esittelijät olivat José Marı´a Mun˜ oa Ganuza ja Christina Tallberg, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnot aiheista ”Kaleidoskooppi 2000 -ohjelma” (taide- ja kulttuuritoiminta) CdR 145/95 (2), ”Ariane-ohjelma” (kirjat ja lukeminen) CdR 146/95 (3), ”Rafael-ohjelma” (kulttuuriperintö) CdR 302/95 (4) ja ”Kulttuurinäkökohtien ottaminen huomioon Euroopan yhteisön toiminnassa” CdR 206/96 fin (5), toteaa että Maastrichtin sopimuksessa Euroopan yhteisö velvoitetaan kunnioittamaan ja edistämään Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta sekä edistämään kulttuurin tuntemusta, yhteistyötä ja kulttuurivaihtoa yksilöiden, järjestöjen ja kulttuurilaitosten välillä, toteaa että Maastrichtin sopimuksessa määrätään myös, että EU:n ohjelmissa on otettava huomioon yhteisön kulttuuritavoitteet, hyväksyi 18. –19. marraskuuta 1998 pitämässään 26. täysistunnossa (marraskuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Komissio on laatinut kolme selvitystä Euroopan kulttuuritoiminnasta. Ensinnäkin se on tarkastellut kol- mea tähän mennessä toimeenpantua yhteisön kulttuuri- ohjelmaa: Kaleidoskooppi, joka keskittyy taideja kult- tuuritoimintaan, Ariane, jonka alaan kuuluvat kirjat ja lukeminen sekä Euroopan kulttuuriperintöohjelma Rafael. Lisäksi komissio on asiakirjassa ”Ensimmäinen kertomus kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta (1) EYVL C 211, 7. 7. 1998, s. 18. (2) EYVL C 100, 2. 4. 1996, s. 30. (3) EYVL C 100, 2. 4. 1996, s. 35. (4) EYVL C 100, 2. 4. 1996, s. 119. (5) EYVL C 116, 14. 4. 1997, s. 65. Euroopan yhteisön toiminnassa” (6) tutkinut tapaa, jolla EU liittää kulttuurinäkökulman yhteisön yleispolitiik- kaan. Kolmanneksi se on aloittanut keskustelusarjan unionin jäsenvaltioiden, Euroopan talousalueen jäsen- valtioiden, Kyproksen, assosiaatiosopimuksen solminei- den Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä lukuisten eurooppalaisten kulttuurijärjestöjen kanssa. 1. 2. Alueiden komitea näkee useita myönteisiä piir- teitä komission selvityksissä. Euroopan unionin kolme kulttuuriohjelmaa ovat saaneet aikaan kansojenvälistä yhteistyötä, nostaneet eurooppalaisen kulttuuritoimin- nan profiilia, varmistaneet kulttuuriperintömme suoje- (6) KOM(96) 160 lopull. 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 51/69 lun ja säilyttämisen ja helpottaneet yleisön osallistumista kulttuurielämään. Myös kulttuurin luomisprosessia ar- vostetaan enemmän, sillä se siivittää innovaatiota ja sosiaalisten verkkojen muodostumista ja erityisesti Eu- roopan maille yhteisillä kulttuurialoilla tapahtuvaa vaihtoa. 1. 3. Tästä huolimatta alueiden komitea katsoo, että komission selvitykset paljastavat tiettyjä puutteita. Eu- roopan yleistä, avointa ja monimuotoista kulttuurialuet- ta ei juurikaan tunneta. Vaikka yhteisö tukee monia ja hyvin erilaisia kulttuuritoimia, ne jäävät irralleen eivätkä rakennu pysyviksi yhteistyöverkoiksi. Yhteisön osallis- tuminen kulttuurihankkeisiin edustaa suhteellisen vähäistä osuutta kokonaisuudesta. Tästä johtuu, että Euroopan kansalaiset eivät juurikaan tunne yhteisön työtä tällä alalla eivätkä tiedä toimista, joiden tarkoituk- sena on säilyttää ja tukea juuri heidän kulttuuriansa. Monikulttuurisen ja kansojenvälisen eurooppalaisen kulttuurialueen rakentaminen on näin ollen puutteel- lista. 1. 4. Kulttuuriohjelmien hallintoa pidetään äärettö- män byrokraattisena, menettelyjä pitkinä ja monimut- kaisina. Tämä vaikuttaa kielteisesti palvelun tehokkuu- teen ja samasta syystä Euroopan kulttuuriohjelmat jäävät paljolti yleisölle tuntemattomiksi. Komissio toteaa: ”Vaikka keinot kohdistuisivat 1. 5. kulttuuritoimintaan tai kulttuurinäkökohtiin, toteutetut toimet vastaavat harvoin yhteisölle osoitettuja tehtäviä kulttuurin alalla” ja haluaa toimia siten, että ”tukipoli- tiikkaa määriteltäessä ja toteutettaessa kunkin kulttuu- rialaan vaikuttavan välineen tavoitteiden ja keinojen tulee olla yhdenmukaisia yhteisön kulttuuripolitiikan tavoitteiden ja keinojen kanssa. ” 2. Yleistä 2. 1. Kulttuurin merkitys Euroopan unionin tulevassa kehityksessä 2. 1. 1. K u l t t u u r i n m o n i m u o t o i s u u d e n s ä i l y t t ä m i n e n 2. 1. 1. 1. Euroopan yhdentymiskehityksen kantavana periaatteena on kulttuurin monimuotoisuuden kunnioit- taminen ja edistäminen. Se on rikkauden lähde, joka on saatava säilymään, ja samalla sen hyviä puolia on tehtävä tunnetuksi yhtenä eurooppalaisen identiteetin pääpiirteistä. Kulttuurinen ja kielellinen monimuotoi- suus ilmenee kaikin mahdollisin tavoin paikallisesti, alueellisesti, valtakunnallisesti ja valtiota alemmalla tasolla. sesti. Euroopassa vallalla oleva laaja kulttuurin käsite kattaa korkeakulttuurina ja elitistisenä pidetyn lisäksi kansankulttuurin, populaarikulttuurin ja nykyaikaisen massakulttuurin. vapaaehtoisten Aktiivinen yhdistystoiminta ja osallistumi- 2. 1. 1. 3. nen toimintaan sivistysjärjestöjen edistävät tietoisuutta yhteiskunnallisista kysymyksistä sekä muiden kulttuurien ymmärrystä. Laajamittainen alueiden välinen yhteistyöohjelma sekä ystävyyskaupun- kitoiminta ovat rikastuttaneet kaupunkien kulttuuriyh- teistyötä sekä vahvistaneet yhteisvastuullisuuden tunnet- ta ja muiden kulttuurien tuntemusta. On korostettava, että kansalaisten Euroopan rakentamisen tarkoituksena on tehostaa Euroopan kansojen keskinäistä yhteistyötä ja ymmärrystä erojen poistamisen tai yhdenmukaisten rakenteiden muovaamisen sijaan. AK katsoo, että yhteis- työtä ja vuoropuhelua on lisättävä kulttuurin alalla, jotta voidaan taata, etteivät kulttuurierot aiheuta eripu- raa vaan pikemminkin muodostuvat välineeksi, jolla vahvistetaan ja yhdistetään monikulttuuriseen solidaari- suuteen perustuvan Euroopan kansoja. 2. 1. 1. 4. Näin ollen alue- ja kuntatason toimijoiden on AK:n mielestä oltava mukana jäsenvaltioiden yhteisissä ponnistuksissa kulttuurin merkityksen lisäämiseksi Eu- roopan rakentamisessa. Alueiden ja paikallisyhteisöjen kulttuurin pysyviä ja kestäviä tunnusmerkkejä ovat paikallinen kulttuuri ja kulttuuriperintö, jonka säilyttä- minen, vaaliminen ja käyttö kansalaisten elinpiirinä on eurooppalaisen moniulotteisen kulttuurin kivijalka. Tämän vuoksi paikallisyhteisöille on luotava edellytyk- set toteuttaa kulttuurialoitteita niiden omilla alueilla antamalla niille tätä varten asianmukaiset varat. 2. 1. 1. 5. AK:n mielestä päähuomio on kiinnitettävä ainutlaatuiseen haasteeseen: Euroopan kulttuurien mo- nimuotoisuuden säilyttäminen ja edistäminen samalla kun vahvistetaan yhteisen eurooppalaisen identiteetin perustaa. Alueelliset ja paikalliset aloitteet ovat avain- asemassa kuntien ja alueiden välisen yhteistyön ja solidaarisuuden kannustamisessa sekä nykyisissä että tulevissa jäsenvaltioissa. Koska historiamme on yhtei- nen, eurooppalaisten kulttuuri-identiteeteilläkin on kes- kenään paljon yhteistä. 2. 1. 1. 6. Euroopan kulttuurisen ja kielellisen moni- muotoisuuden säilyttämisen nimissä yhteisön tulisi liittää painopistealueisiinsa kulttuuri- ja kielivähemmis- töille kohdennettujen hankkeiden tukeminen. Tukea annettaisiin sekä erityiselle kulttuuritoiminnalle että yhteisön ohjelmien puitteissa yleensä. 2. 1. 1. 2. Näin ollen Euroopassa on monia eri kulttuu- reja, joista useimmat esiintyvät paikallisesti tai alueelli- 2. 1. 1. 7. Tästä syystä AK kehottaa EU:ta vahvista- maan yhteistyötään Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa, joilla on runsaasti kokemusta kulttuuriyhteis- C 51/70 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 työn edistämistä ja kulttuurin monimuotoisuuden tun- nustamisesta kautta Euroopan. Kun yhteisö laajenee, kulttuuriyhteistyö voi helpottaa jäsenyyteen valmistau- tumista. 2. 1. 2. K u l t t u u r i j a k a n s a l a i s t e n E u - r o o p p a 2. 1. 2. 1. Euroopan unionin poliittisena haasteena on sovittaa kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen yhteen Euroopan kansalaisuuden laa- jentamisen kanssa. Tässä voidaan todeta, että Euroopan kansalaisuuden lähtökohtana on monikulttuurinen ja monikielinen yhteiskunta, mikä tarkoittaa elämistä yh- dessä hyvin monien paikallisten, alueellisten, kansallis- ten tai valtioon sitoutuneiden osaidentiteettien kanssa. 2. 1. 2. 2. AK katsookin, että yhteisön tavoite saattaa päätökseen Euroopan yhdentyminen samalla kulttuu- rien ja kielten monimuotoisuus säilyttäen edellyttää vaikutuskanavien avaamista muille kuin valtiotason poliittisille toimijoille, jotta ne voivat osallistua nykyistä aktiivisemmin yhdentymiskehitykseen, sillä valtiotasoa alempana toimivat pystyvät paremmin välittämään Eu- roopassa elävien kulttuuri- ja kieliryhmien rikkautta. Tarkemmin sanoen, yhteisön tulisi helpottaa täysival- taisten, kulttuurikysymyksistä vastaavien kuntien ja alueiden osallistumista Euroopan kulttuuriohjelmiin tässä lausunnossa luonnostelluin keinoin. Loppujen lopuksi kyse on jäsenvaltioissa jo tunnustetun käytännön vahvistamisesta yhteisötasolla. 2. 1. 3. K u l t t u u r i j a p a i k a l l i n e n j a a l u - e e l l i n e n k e h i t y s 2. 1. 3. 1. Euroopan tuleva kehitys ja dynaamisuus liittyvät yhä läheisemmin sen kulttuurin luomisvoimaan, kykyyn pitää pintansa maailmanmarkkinoilla sekä tule- vaan kasvuun ja työllisyyteen. Kulttuuri on alueellisen kehityksen merkittävä osatekijä. Sillä on itseisarvonsa mutta myös kaupallista merkitystä, koska kulttuuri on merkittävä tekijä, joka houkuttelee liike-elämää ja teollisuutta alueelle. Elinvoimainen kulttuurielämä, johon kuuluu laaja valikoima kulttuuripalveluita, lisää näin ollen koko alueen houkuttelevuutta. AK näkee Euroopan kulttuurin alueellisen yhtenäisyyden kasvua- lustana. Kulttuuri tuottaa merkittävää lisäarvoa ja moninkertaistaa alueellisten ja paikallisten hankkeiden vaikutusta. 2. 1. 3. 2. Kulttuurimatkailun merkitys on kasvanut paikallis- ja aluekehityksessä. Se vauhdittaa kauppaa ja teollisuutta, taloutta ja työllisyyttä sekä kaupungeissa että maaseudulla ja hidastaa maaseudun autioitumista tarjoamalla mahdollisuuden toimeentuloon. sia jos Eurooppa pystyy tarjoamaan vaihtoehdon pohjoi- samerikkalaiselle ja aasialaiselle tuotannolle. Audiovi- suaalisen alan kilpailussa menestyminen edellyttää laa- dukkaita tuotteita, joita saadaan edistämällä alue- ja paikalliskulttuureista ammentavaa eurooppalaisen kult- tuurin monimuotoisuutta. AK painottaa, että EU:n on vahvistettava audiovisuaalisen alan teollisuutta ja edistettävä alueellista joukkoviestintä- ja elokuvapoli- tiikkaa. 2. 1. 4. K u l t t u u r i j a t y ö l l i s y y s 2. 1. 4. 1. Kulttuurin ja kulttuurielinkeinon eri alojen roolista taloudellisen ja yhteiskunnallisen yhteenkuulu- vuuden mahdollisina edistäjinä sekä niiden tulevista kehitysmahdollisuuksista ollaan entistä tietoisempia. AK on kuitenkin sitä mieltä, että työtilaisuudet voidaan muuntaa todellisiksi työpaikoiksi ainoastaan puutteita korjaamalla alue- ja paikallistasolta lähtevän kokonais- valtaisen strategian puitteissa. AK korostaa, että on tarpeen tukea tällä 2. 1. 4. 2. hetkellä kulttuurielinkeinoa harjoittavia ja etenkin luo- vassa työssä toimivia henkilöitä. On ryhdyttävä toimiin alan työllisyyden epävarmuustekijöiden poistamiseksi sekä työsuhteiden laadun parantamiseksi, koska alan työpaikat ovat usein huonosti palkattuja, osa-aikaisia ja epävakaita. Alueiden komitea teroittaa kulttuurialalle 2. 1. 4. 3. suunnattujen asianmukaisten investointien tärkeyttä, mikäli kymmenen viime vuoden aikana saavutettu kasvu halutaan ylläpitää. AK:n mielestä rakennerahastoase- tuksissa olisi viitattava selkeästi kulttuuriin. Myös rahoi- tustuki olisi räätälöitävä erityisesti kulttuurin ja kulttuu- rielinkeinon tarpeisiin sopivaksi. Myös kulttuuriaartei- den arvon lisäämiseen ja niiden hyödyntämiseen sekä kulttuurimatkailuun tulee kiinnittää riittävästi huomio- ta etenkin pienehköjen kohteiden osalta. Kulttuurin alalla toteutettavia toimia on kehitettävä edelleen, jotta samantyyppisissä tehtävissä toimivat henkilöt voisivat entistä helpommin yhdistää rahoitusmahdollisuuksia koskevat tietonsa ja suuntautua yhteistoimintaan. 2. 1. 4. 4. Komitea tunnustaa yhteisötason toimien myönteiset vaikutukset ja kehottaa ryhtymään jatkotoi- miin työtilaisuuksien lisäämiseksi edistämällä innovaa- tiota, kannustamalla luovuutta, rohkaisemalla alueiden välistä kokemustenvaihtoa, kehittämällä tukirakenteita kulttuuriyrittäjiä varten, korostamalla parhaita käytän- teitä, edistämällä kokeiluluonteisia työpaikkoja koske- via ohjelmia ja luomalla yhteistyötä kulttuurialan ja muiden talousalojen välille. Audiovisuaalisen kulttuurin kehityspoten- 2. 1. 3. 3. tiaali voi avata merkittäviä taloudellisia mahdollisuuk-, 2. 1. 4. 5. AK korostaa kulttuurielinkeinoa koskevan luotettavan tiedon tarvetta ja toivoo kokonaisvaltaista yhteisötason lähestymistapaa, jolla taataan työllisyyttä 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 51/71 koskevan tiedon yhdenmukainen luokittelu ja säännölli- nen tietolähde, joka tarjoaa eriteltävää ja vertailukel- poista tietoa. Myös jatkotutkimuksia tarvitaan tiettyjen kulttuurielinkeinon alojen kasvupotentiaalin määrittä- miseksi. Tiettyjen kulttuurituotteiden, jotka ovat 2. 1. 4. 6. omiaan turvaamaan ja edistämään kulttuurista moni- muotoisuutta, tulisi hyötyä esimerkiksi sellaisista toi- menpiteistä kuin verotukseen liittyvät kannustimet, jotka auttaisivat niitä saamaan jalansijaa markkinoilla – edellyttäen että ne kartuttaisivat kyseiseen tuotteeseen liittyviä uusia työpaikkoja. 2. 1. 5. K u l t t u u r i t o i m i n t a y h d e n t y m i s t ä j a s o s i a a l i s t a y h t e e n k u u l u v u u t t a e d i s t ä m ä s s ä 2. 1. 5. 1. AK korostaa, että kulttuurin avulla voidaan lieventää erityisesti muita huonommassa asemassa ole- van väestön sosiaalista syrjäytymistä, eristäytymistä ja marginalisoitumista. EU:ssa on noin 18 miljoonaa työtöntä. Kulttuuri ja kulttuuritoimintaan osallistumi- nen voivat tarjota heille uusia mahdollisuuksia minäku- van ja itsetunnon vahvistamiseksi sekä uuden yhteiskun- nallisen aseman saavuttamiseksi. Kulttuuritoimintaan osallistuminen virittää keskustelua ja lisää ymmärrystä yhteiskunnan eri osien ja yhteisön monien eri kulttuurien välillä ja kasvattaa siten suvaitsevaisuutta, sopusointuis- ta rinnakkaiseloa ja rauhaa. Tällainen vuoropuhelu on elintärkeää, sillä rasismi, muukalaisviha ja jännitteet lisääntyvät koko ajan. 2. 2. Kulttuurin saatavuus 2. 2. 1. M a h d o l l i s u u d e t t o t e u t t a a l u o - v u u t t a AK pitää tärkeänä, että kansalaiset osallistu- 2. 2. 1. 1. vat kulttuuritoimintaan ja että heille annetaan mahdolli- suuksia osoittaa luovuuttaan. Laajemman osallistuja- pohjan ja syvemmälle juurtuvan demokratian varmista- miseksi niin EU:ssa kuin jäsenvaltioissa on luotava sekä harrastajille että kulttuurin ammattipiireille mahdolli- suuksia itseilmaisuun. 2. 2. 2. K u l t t u u r i , l a p s e t j a n u o r i s o 2. 2. 2. 1. AK kiinnittää huomiota kulttuurin kasva- vaan merkitykseen yhteiskunnassamme. Näin ollen sille on annettava nykyistä keskeisempi asema koulutuksessa ja kasvatuksessa. Lasten ja nuorten kannustaminen luovuuteen ja muiden kulttuurien suvaitsemiseen on olennaista heidän kokonaisvaltaiselle kehitykselleen. Kun kulttuurikasvatus saa lisää jalansijaa kouluissa, se tulee kaikkien lasten ja nuorten ulottuville. Tämän lisäksi lapset tulisi tutustuttaa muihin kuin omaan kulttuuriinsa jo varhaisessa vaiheessa. On tärkeää, että kulttuurin rooli määritellään opetussuunnitelmissa. 2. 2. 3. K u l t t u u r i j a s y r j ä y t y m i n e n 2. 2. 3. 1. Alueiden komitea korostaa, että kulttuuri voi auttaa vähentämään erityisesti yhteiskunnassa epäedul- lisessa asemassa olevien ihmisryhmien syrjäytymistä. On hyvin tärkeää, että näillä ryhmillä on mahdollisuus osallistua erilaiseen kulttuuritoimintaan. 2. 1. 6. K u l t t u u r i n a s e m a E U : n u l k o s u h - t e i s s a 2. 2. 4. K u l t t u u r i a k a i k e l l e k a n s a l l e 2. 1. 6. 1. AK toteaa kulttuurin lisäävän Euroopan ul- kopolitiikan arvostusta, avaavan suhteita yhteisön ulko- puolisiin maihin ja toimivan siltana miljooniin ulkomail- la eläviin ja työskenteleviin eurooppalaisiin. Kulttuuri- yhteistyö muiden maiden kanssa edistää erityisesti EU:ssa vaalittujen humaanien perusarvojen – hmisoi- keuksien, vapauden, demokratian, suvaitsevaisuuden ja kulttuurien erilaisuuden arvostuksen kunnioitusta. Kulttuuri voi synnyttää keskustelua kaikilla tasoilla, purkaa yhteiskunnallisia jännitteitä, estää väkivaltaa ja jopa yhteenottoja. Kulttuurin on oltava kaikkien tavoitettavissa. 2. 2. 4. 1. Erityisesti on huomioitava vammaiset ja näin ollen kiinnitettävä erityistä huomiota esimerkiksi äänikirjo- jen, pistekirjoitustekstien ja helppolukuisen kirjallisuu- den tuotantoon samanaikaisesti kun tietotekniikan me- netelmiä kehitetään ja sovelletaan vammaisten henkilöi- den auttamiseksi ja tukemiseksi. Jotta kulttuuri saadaan kaikkien ulottuville, on järjestettävä tarkoitukseen sopi- vat tilat. Vammaiset henkilöt voivat olla kulttuurin aktiivisia toimijoita vain, jos tarjolla on erityisresursseja kuten ohjaajia, tulkkausta ja kulttuurin ammattilaisten tuki. AK korostaa, että tällainen kulttuuritoiminta aiheuttaa lisäkustannuksia. 2. 1. 6. 2. AK ehdottaa, että kulttuuria tuetaan ja edis- tetään olennaisena osana EU:n ulkosuhteita ja rauhanpo- litiikkaa. Tätä tarkoitusta varten on edistettävä aloittei- ta, jotka koskevat samoilla alueilla tai toisiinsa rajoittu- villa alueilla sijaitsevien yhteisöjen keskinäistä tunte- musta. 2. 2. 5. K u l t t u u r i p a l v e l u t j a t e r v e y d e n - h o i t o Tunne-elämykset ovat välttämättömiä sel- 2. 2. 5. 1. viytymisen ja elämisen laadun kannalta erityisesti van- C 51/72 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 hoille ja sairaille. Kulttuuri vahvistaa ihmisen myönteisiä piirteitä ja on näin ollen merkityksellinen terveytemme kannalta. Terveydenhoitoon yhdistetystä kulttuuritoi- minnasta saadut tutkimustulokset ovat hyvin rohkai- sevia. osuvampaa mutta yhä riittämättömästi rahoitettua EU:n kulttuuripolitiikkaa ja korostaa, että paikalliset ja alu- eelliset kulttuuritoimet ovat tukipilareita kulttuurin jota yhteisö pyrkii edistämään monimuotoisuudelle, uudella ohjelmallaan. 2. 2. 5. 2. Pitkäaikaisessa hoidossa olevien ikäihmisten lukumäärä kasvaa tasaisesti, ja yhä useammat tarvitsevat hoitoa. Kulttuurin rooli humanististen arvojen edustaja- na hoidon yhteydessä tulee merkitykselliseksi. Euroopan unionin laajentumisen lähestyessä on tärkeää kannustaa yhteistyöhön uusien jäsenmaiden kanssa kulttuurin roo- lin kehittämiseksi hoitopalveluissa. AK yhtyy ohjelman tavoitteisiin mutta ehdot- 3. 1. 1. 2. taa, että etusijalle asetetaan keskinäisen tietämyksen lisääminen kulttuurien kirjosta ja Euroopan kansojen historiasta niiden ominaispiirteitä korostaen. AK ehdot- taa lisäksi, että painotetaan monikollista käsitettä ”kult- tuurit”. 2. 2. 6. K u l t t u u r i j a t a s a v e r t a i s e t m a h - d o l l i s u u d e t 2. 2. 6. 1. AK:n mielestä on tärkeää korostaa toimintaa, joka edistää tasavertaisia mahdollisuuksia kulttuurisek- torilla. Ohjelmaan tulisi varata osuus naisten erityisluo- vuutta tukeville hankkeille. 2. 2. 7. T i e d o n j a l u k e m i n e n k i r j o j e n s a a t a v u u s , 2. 2. 7. 1. Yleisten kirjastojen laaja verkko EU:ssa pe- rustuu alue- ja paikallistason panokseen ja tarpeisiin. Kirjastoilla on kansainvälistä, valtakunnallista, alueel- lista ja paikallista yhteistyötä ja sen vuoksi ne ovat loistava kirjallisuuden sekä puolueettoman tiedon lähde kansalaisille, jotka voivat käyttää kirjastossa uutta teknologiaa tietokantoja tutkiakseen. On ratkaisevan tärkeää järjestää ihmisille mahdollisuus – heidän asuin- paikastaan, kulttuuristaan tai perinteistään riippumatta – saada tietoa ja toteuttaa demokratiaa. 2. 2. 7. 2. Alueiden komitea muistuttaa alueyhteisöjen merkittävästä osuudesta paikallisille asukkaille tarkoi- tettujen yleisten kirjastojen perustamisessa, kirjastojen kokoelmien jakeluverkostojen järjestämisessä sekä kau- punki- että maaseutualueilla, sekä kirjastojen välisen vaihdon edistämisessä. Kaikki maan paikkakunnat yh- distävä yleisten kirjastojen verkko on näin ollen todelli- nen valttikortti eurooppalaisen kulttuurin eri ilmenty- mien levittämisessä ja edistämisessä. 2. 2. 7. 3. teen ja kääntämiseen suunnatun tuen merkitystä. AK korostaa vähemmistökielten kirjallisuu- 3. Erityistä 3. 1. Euroopan yhteisön ensimmäinen kulttuurin puite- ohjelma (2000–2004) 3. 1. 1. K u l t t u u r i 2 0 0 0 - o h j e l m a n t a v o i t - t e e t j a s u u n t a v i i v a t AK kannattaa ohjelman yhtenäistä puitera- 3. 1. 1. 1. kennetta. Se katsoo, että ehdotus ennakoi aikaisempaa 3. 1. 1. 3. Komitea toivoo, että ehdotuksen lopulliseen versioon sisällytetään menettelytapasuositus asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toimeenpanossa. Se toteaa tyytyväisenä myös, että ohjelma on avoin yhteisön kanssa assosiaatiosopimuksen solmineille maille sekä niin ikään Kyprokselle ja Euroopan talousalueen maille. Komitean mielestä kulttuuriyhteistyö on erityisen tärkeää jäsenyyttä hakeneille maille, sillä sen puitteissa ne voivat toimia yhteistyössä EU:n kansalaisten kanssa jo varhaisessa vaiheessa. Komitea kannattaa komission uutta linjaa 3. 1. 1. 4. yhteisön kulttuuriasioissa. Tämä tarkoittaa sellaisten yhteisöhankkeiden asettamista etusijalle, joista koko Euroopan kulttuurialue hyötyy, jotka Euroopan kansa- laiset huomaavat, joilla on todellista välittävää vaikutus- ta, joiden avulla yritetään keskittää toimintaa ja löytää pysyviä ratkaisuja yhteistyömuodoiksi toimijoiden kes- ken, jotka tukevat uutta sekä kulttuurin uusia ilmenemis- muotoja ja joita johdetaan vähemmän byrokraattisesti kuin nykyisin. 3. 1. 2. O h j e l m a n t e e t t o t e u t t a m i s t o i m e n p i - 3. 1. 2. 1. AK:ta huolestuttaa, että ohjelman toteutuk- sessa painottuvat laajavaikutteiset ja suurisuuntaiset toimet. Vaikka komitea onkin komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yhteisön kulttuuritoimi on saatava näkyvämmäksi, AK muistuttaa näkemyksen sisältämistä vaaroista. Jos painotus on kuvatunlainen, huomio saat- taa kiinnittyä suurtapahtumiin ja eliittikulttuuriin, jol- loin suuren yleisön jokapäiväiset kulttuuritoiminnot jäävät vähemmälle. On muistettava, että kansalaiset eivät tunne Euroopan rakennustyötä omakseen, ellei se liity heidän päivittäiseen elämäänsä. Kulttuuritoiminta jossa näyttävyys ja saattaa pinnallistua säihkeeksi, ohikiitävä viesti ovat kaikki kaikessa, eikä jäljelle jää kestäviä myönteisiä vaikutuksia. Voimien keskittäminen nykyistä harvempiin 3. 1. 2. 2. mutta tehokkaampiin toimintoihin voi haitata alueiden osallistumista. Tämä ajatus on yhteneväinen näkemyk- sen kanssa, jonka AK esitti lausunnossaan Kaleidos- kooppi-ohjelmasta: ”Kun tuetaan tai rohkaistaan sym- boliarvoltaan merkittäviä, tiukasti rajattuja, korkealle profiloituja hankkeita, jotka jo saavat merkittävää tukea 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 51/73 paikallisesti tai valtiolta, toimitaan Euroopan eri alueilta tulevien luovien ja vähemmän järjestelmällisiä reittejä käyttävien ihmisten tukimahdollisuuksia vastaan”. AK lisää tähän, että paikallis- ja alueviranomaisilla ja -järjestöillä voi olla vaikeuksia osallistua hankkeisiin, koska ne vaativat merkittävää omarahoitusosuutta ja henkilöstöresursseja. 3. 1. 2. 3. Pienen mittakaavan paikallishankkeilla voi olla pysyviä vaikutuksia pitkäaikaisine yhteistyösuhtei- neen ja kerrannaisvaikutuksineen, jotka tuottavat kai- vattua lisäarvoa EU:n kulttuuritoiminnalle. On syytä muistaa, että innovatiivinen ja luova toiminta lähtee useimmiten liikkeelle paikallisista ja alueellisista aloit- teista. Alue- ja paikallisorganisaatiot ja järjestöt ovat lähimpänä kansalaisia ja pystyvät näin ollen virittämään aktiivista sitoutumista kulttuuritoimintaan laatimalla sopimuksia taiteilijoiden, vapaaehtoisjärjestöjen, oppi- laitosten ja yleisön kanssa sekä saamaan tehokkaimmin yhteyden ”epäsuotuisessa asemassa oleviin” ryhmiin. Ne siis pystyvät parhaiten takaamaan mahdollisimman laajan osallistumisen kulttuuritoimintaan ja käytettä- vissä olevien resurssien maksimaalisen hyödyntämisen. (i) Kulttuuriyhteistyösopimukset kulttuuriorganisaatioiden AK on tyytyväinen kulttuuriyhteistyösopi- 3. 1. 2. 4. muksiin, joiden tarkoituksena on luoda yhteisöön toimi- joiden, kulttuuri- instituutioiden verkko. Se suhtautuu kuitenkin hyvin epäilevästi ehtoon, jonka mukaan hankkeen hyväksymi- nen edellyttää seitsemän valtion allekirjoittamaa sopi- musta. ja AK:n mielestä Kulttuuri 2000 -ohjelman pitäi- 3. 1. 2. 5. si edistää kulttuurienvälisiä suhteita valtakunnan sisäis- ten suhteiden sijaan. Koska kulttuurienväliset suhteet sopivat luontevammin alue- ja paikallisviranomaisten toimintakenttään, komitea ehdottaa, että viranomaiset, ja erityisesti kulttuurivastuunsa luovuttaneet, hyväk- sytään täysivaltaisina jäseninä eurooppalaisiin kulttuuri- yhteistyöhankkeisiin. Tämä tietysti edellyttää, että vi- ranomaiset takaavat kulttuurienvälisen vuorovaikutuk- sen edustamalla oman jäsenvaltionsa eri kulttuureja. (ii) Laajat toimet 3. 1. 2. 6. AK suhtautuu varauksin moniin ehdotetuista toimista (Eurooppa-päivä, kulttuurifestivaali unionin puheenjohtajana toimivassa maassa, jne. ). Tämänkaltai- set tapahtumat ovat vaarassa jäädä yksittäistapauksiksi, jotka eivät kosketa suurta yleisöä. ”Euroopan kulttuuri- kaupunki” -tapahtuma osoittaa, että on olemassa tilaus kaivattujen kestävien verkkojen luomiselle ja ruohonjuu- ritason alueellisten ja paikallisten järjestöjen osallistumi- selle. 3. 1. 2. 7. osoitetuista varoista tulisi siirtää erityistoimiin. AK:n mielestä kolmannes laajoille toimille (iii) Erityistoimet 3. 1. 2. 8. AK kannattaa ajatusta, jonka mukaan lisätu- kea annetaan erityistoimiin, koska paikallisten ja alueel- listen organisaatioiden ja järjestöjen on helppo osallistua kyseisiin hankkeisiin. Alue- ja paikallistasolla toteutettu- jen hankkeiden oheisvaikutuksena alue- ja paikallistason kehitys etenee. On kiinnitettävä erityistä huomiota lapsille, nuorille ja muita heikoimmassa asemassa olevil- le suunnattuihin hankkeisiin. 3. 1. 2. 9. Komitea suosittelee, että yhteisön ulkopuoli- siin maihin suunnattu toiminta sisällytettäisiin erityistoi- miin kuten tilapäistoimet niiden erityisluonteen ja suur- ten kustannusten perusteella. Näiden toimien aiheistoa tulee rajoittaa, jotta ohjelman tavoitteista säilyy selkeä käsitys. AK ei kannata vaatimusta vähintään neljän jäsenvaltion kulttuurialan toimijoiden osallistumisesta erityistoimia koskevaan yhteistyöhön. 3. 1. 2. 10. Lisäyksenä komitean edellä esittämiin pe- rusteluihin alue- ja paikallisviranomaisten osallistumi- sen laajentamiseksi todettakoon joukko uusia näkökoh- tia. Ensinnäkin hankkeen määritteleminen uutta luovak- si riippuu alueesta, sillä yhtäällä innovatiivinen hanke ei välttämättä ole sitä toisaalla. Toiseksi alue- ja paikal- listasot ovat lähempänä Euroopan kansalaisia ja näin ollen sopivat paremmin kehittämään hankkeita, joiden ansiosta muita heikommassa sosiaalisessa asemassa olevat pääsevät osallisiksi kulttuuritarjonnasta. 3. 1. 2. 11. Näistä syistä AK ehdottaa, että alue- ja paikallisviranomaiset kutsuttaisiin mukaan tähänkin toimintaan. Erityisesti ehdotus koskee kulttuurivas- tuunsa luovuttaneiden viranomaisten osallistumista täy- sivaltaisina jäseninä Kulttuuri 2000 -ohjelman erityistoi- miin. Tämä edellyttää luonnollisesti, että ne voivat taata kulttuurienvälisen vuorovaikutuksen edustamalla jäsen- valtiossaan esiintyviä erilaisia kulttuureja. AK suosittaa, että erityistoimien puitteissa 3. 1. 2. 12. erityistukea suunnattaisiin hankkeisiin, joiden tarkoi- tuksena on edistää yhteistyötä alue- ja paikallisviran- omaisten välillä tapauksissa, joissa sama kulttuuri esiin- tyy useamman jäsenvaltion alueella. Koska tällaiset hankkeet ovat ainutlaatuisia, AK kannattaa joustavaa suhtautumista kansojenvälisten hankkeiden vaatimuk- siin. 3. 1. 3. H a l l i n t o j a h a k u m e n e t t e l y AK:n mielestä Euroopan kulttuuriohjelmia 3. 1. 3. 1. on hallinnoitava nykyistä tehokkaammin, lomakkeita C 51/74 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 on yksinkertaistettava, hakemuksien jättämiselle on varattava riittävästi aikaa ja menettelyjä on nopeutettava siten, että varat saadaan käyttöön mahdollisimman nopeasti. monipuolistaminen. Lisäksi AK kannattaa nykyisten hajautettujen pisteiden käyttöä silloin, kun se on mah- dollista. 3. 1. 3. 2. Mainittakoon, että määrärahojen maksatuk- sen viivästymisestä on aiheutunut vaikeuksia, jotka saattavat käytännössä johtaa siihen, että monet organi- saatiot eivät pysty saamaan parasta mahdollista hyötyä EU:n tuesta. Lausunnossaan ”Yleishyödyllisten yhdis- tysten merkitys – lisä eurooppalaiseen yhteiskuntaan” (1) AK luonnosteli mallin, jonka tarkoituksena on helpottaa osallistumista. Mallin mukaan yhdistykset voivat lisätä yhteistyötä yksityisten säätiöiden kanssa. Jäsenvaltioissa on useita esimerkkejä järjestelyistä, joissa säätiöt maksa- vat yhdistyksille etukäteen käteistä pääomaa avustaak- seen niitä kumppanuustoiminnassa EU:n komission kanssa. 3. 1. 4. N e u v o a - a n t a v a k o m i t e a 3. 1. 4. 1. Kun otetaan huomioon kulttuurin paikalliset ja alueelliset juuret sekä alue- ja paikallisviranomaisten kantama vastuu kulttuuritoimessa, on selvä, että komis- siota ohjelman täytäntöönpanossa avustavaan neuvoa- antavaan komiteaan tulee kutsua mukaan myös alueiden ja paikallistason edustajia. 3. 1. 5. R a h o i t u s 3. 1. 5. 1. AK ehdottaa, että kolmannes laajoihin toi- miin osoitetuista määrärahoista siirretään erityistoimiin samoin kuin osa yhteistyösopimuksiin tarkoitetuista varoista. 3. 1. 5. 2. AK:n mielestä Kulttuuri 2000 -ohjelmalle 1. tammikuuta 2000 ja 31. joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi varatut 167 miljoonaa ecua eivät riitä. Määräraho- ja tulisi osoittaa tarkoitukseen huomattavasti enemmän, kun otetaan huomioon kulttuurin merkitys EU- hankkeessa. 3. 1. 6. Y h t e y s p i s t e e t 3. 1. 6. 1. Komissio suunnittelee jäsenvaltioiden kanssa yhteisiä tiedotus- ja yhteyspisteitä mainostaakseen Kult- tuuri 2000 -ohjelmaa, rohkaistakseen ammattilaisia osal- listumaan ja varmistaakseen tarvittavan yhteydenpidon kulttuuritukea jäsenvaltioissa hoitavien laitosten välillä, jotta jäsenvaltioiden toimenpiteet täydentävät Kulttuuri 2000 -ohjelmaa. AK yhtyy kaikkiin näihin tavoitteisiin, mutta uskoo, että yhteyspisteiden ja tukimekanismien hajauttaminen alue- ja paikallisviranomaisia hyö- dyntämällä olisi paljon tehokkaampi tapa taata yhteisön kulttuuriohjelmien ja yleisön kohtaaminen sekä paikal- listen taiteilijoiden ja unionin viranomaisten suhteiden (1) CdR 306/97 fin — EYVL C 180, 11. 6. 1998, s. 57. 3. 1. 7. A r v i o i n t i 3. 1. 7. 1. AK on valmis osallistumaan arviointiohjel- maan ja välittämään omaa alue- ja paikallistason koke- mustaan. Näillä tasoilla tapahtuu suurin osa kulttuuri- toiminnasta mukaan lukien yhteisön sisäinen kulttuuri- yhteistyö. 3. 1. 7. 2. Komitea katsoo, että ennen vuoden 2002 loppua on laadittava arvio ohjelman vaikutuksista alue- ja paikallisviranomaisten toimintaan. Saadut tulokset on komitean mielestä otettava huomioon ja ohjelmaa mahdollisesti muutettava, kuten komission ehdotuksen 6 artiklassa todetaan. Komitea toivoo myös, että laadi- taan arvio hankkeiden tuloksista siten, että valintakritee- rien ja seurantamekanismien osalta painotetaan niiden alue- ja paikalliskulttuureille tuottamaa hyötyä. Komiteasta on tarpeen seurata loppuunvie- 3. 1. 7. 3. tyjä hankkeita, jotka eivät enää saa tukea EU:lta. Yhteistoimintaverkkoihin ja pysyvään kumppanuuteen yltäneille hankkeille tulisi sitä myöntää edelleen. Samoin valtakunnallisen, alueellisen ja paikallisen politiikan tulisi edistää ja helpottaa hankkeiden toiminnan jatku- vuutta. 3. 2. Kulttuurinäkökohtien selkeä sisällyttäminen yh- teisön toimiin ja politiikkoihin 3. 2. 1. AK kannattaa varauksetta komission ehdotus- ta laatia vuosiksi 2000–2004 puiteohjelma, jonka tarkoi- tuksena olisi lisätä kulttuurialaa sivuavien yhteisötavoit- teiden yhdenmukaisuutta suhteessa yhteisön varsinai- seen kulttuuritoimintaan. Ehdotus on merkittävä, koska tietyt yhteisön ohjelmat vaikuttavat kulttuuriin voimak- kaammin kuin yhteisön varsinainen kulttuuritoiminta. AK on tyytyväinen komission pyrkimykseen 3. 2. 2. luoda kulttuuria suosivat oikeudelliset puitteet. Se pitää erityisen tärkeänä komission päätöksiä seuraavista ai- heista: kulttuurituotteiden laittoman kaupan estäminen yhtenäismarkkinoilla, jäsenvaltioiden kansallisaartei- den suojelu, jäsenvaltioiden vapaaehtoinen mahdolli- suus soveltaa tiettyihin kulttuurihyödykkeisiin ja -palve- luihin alennettua arvonlisäverokantaa ja tekijänoi- keussäännösten yhdenmukaistamisen kysymykset. Alu- eiden komitea kiinnittää komission huomiota vuonna 1992 annettuun tekijänoikeusdirektiiviin, jossa sääde- tään lainausoikeusmaksusta kirjastoille. Poikkeuksia tulisi kuitenkin voida myöntää kirjastoille, jotka edistävät lukemisharrastuksen leviämistä erityisesti epä- suotuisilla alueilla, joilla kirjastot ovat yhteiskunnallisen osallistumisen paikkoja. 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 51/75 3. 2. 3. Tämän lisäksi AK yhtyy komission näkemyk- seen tarpeesta a) hinnoitella kirjat yhdenmukaisesti yhtenäisillä kielialueilla Euroopassa, b) soveltaa alennet- tua arvonlisäverokantaa levyihin, multimediasovelluk- siin ja muistomerkkien entistämiseen, c) suositella jäsen- valtioille, että ne ottaisivat käyttöön kulttuuritoiminnan yrityssponsorointia ja kummiutta suosivia verokannusti- mia ja d) antaa ehdotuksia esteiden poistamiseksi taiteilijoiden ja kulttuurin alalla työskentelevien vapaan liikkuvuuden ja rajanylittävän toiminnan tieltä. 3. 2. 4. AK kannattaa komission ehdotusta sen selvittä- miseksi, millä yhteisöohjelmilla on merkittävää vaiku- tusta kulttuuriin. Sellaisia voivat olla tietoliikenteeseen liittyvät ohjelmat, kuten telemaattiset sovellukset (TAP), kehittyneet viestintäteknologiat ja -palvelimet (ACTS), monikielisyysohjelmat (MLPA ja MLIS), Ten-Telecom ja Info 2000. Toisaalta kyseeseen tulevat ohjelmat kuuluvat tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen vii- denteen puiteohjelmaan (1998–2002), johon puolestaan kuuluvat teemaohjelmat ”Ekosysteemin suojeleminen” ja ”Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta”. Kolmannek- si katse on käännettävä uudistettuihin rakennerahastoi- hin (2000–2006) ja Euroopan alueiden toimintaohjel- miin, yhteisöaloiteohjelmiin sekä Euroopan sosiaalira- hastoon. Rakennerahastojen ja kulttuurin uuden puite- ohjelman yhteistyö on erityisen tarpeellista. Koska kulttuurista on etua alueelliselle ja paikalliselle kehityk- selle, sille tulisi antaa tärkeämpi sija rakennerahastosta tukea saavien hankkeiden joukossa. Lopuksi mutta ei suinkaan vähätellen on mainittava koulutuspolitiikka, jota yhteisössä kehitetään tulevissa Sokrates II, Leonardo da Vinci ja Nuorten Eurooppa IV -ohjelmissa. 3. 2. 5. Koska Euroopan unionin toimielinten kannalta on tärkeää kehittää horisontaalista kulttuuripolitiikkaa esim. ympäristöpolitiikassa omaksuttuun tapaan, AK pitää tarpeellisena käynnistää mekanismi, jolla voidaan varmistaa kulttuurinäkökohtien huomioon ottaminen kaikissa yhteisön ohjelmissa. Myös AK:lla on paikkansa tämäntyyppisessä mekanismissa. Lisäksi yhteisöohjel- miin on liitettävä toiminnalliset tavoitteet, talousarvio ja kulttuuritavoitteiden saavuttamisen arviointimene- telmät. 3. 2. 6. Kolmas toimintalinja on yhteisön yleinen kult- tuuripolitiikka yhteisön ulkosuhteissa. AK kannattaa komission ehdotusta ja korostaa kulttuurin merkitystä yhteisön ulkosuhteissa laajentumiskehityksessä. ja Tämä on yhdenmukaista Agenda 2000 -asiakirjassa valitun linjan kanssa. AK kannattaa komission ehdotusta sisällyttää 3. 2. 7. ohjelmaan vertailukelpoiset kulttuurialan tilastot ajan- jaksolta 1998–2002 ja katsoo, että tilastot helpottavat yhteisön kulttuuritoimien seurantaa ja arviointia. 4. Päätelmät Alueiden komitea: kannattaa ehdotusta yhtenäiseksi puiteohjel- 4. 1. maksi ja toteaa tyytyväisenä, että komissio on suunnitel- lut kulttuuripolitiikan, joka korostaa ja selkiyttää kult- tuurialan kysymyksiä, 4. 2. arvioi ohjelman olevan arvokas apu laajentumis- kehityksessä, sillä se on avoin myös jäsenyyttä hakeneille maille; hankkeisiin osallistuminen lisää muiden kulttuu- rien ymmärrystä sekä kiinnostusta niitä kohtaan, luo verkkoja ja innostaa kulttuuriyhteistyöhön ja -vaihtoon; tämän tuloksena uusien jäsenvaltioiden liittyminen EU:hun helpottuu, 4. 3. katsoo, että kulttuurielinkeino tarjoaa mahdolli- suuden parantaa työllisyyttä; komitean mielestä on kuitenkin ryhdyttävä nykyistä ponnekkaampiin toimiin kulttuurialan vaikutusten arvioimiseksi ja määrittämi- seksi sekä puututtava sellaisiin heikkouksiin ja uhkiin, jotka saattavat estää kulttuurialaa käyttämästä työllistä- mismahdollisuuksiaan täysin hyväkseen, 4. 4. korostaa tarvetta osoittaa erityisiä varoja lasten ja nuorten ohjelmille, jotka tukevat ja kehittävät heidän luomisvoimaansa sekä antavat mahdollisuuden ymmär- tää ja kunnioittaa toisia kulttuureja, 4. 5. painottaa, että tasa-arvoisuutta edistävä toimin- ta edellyttää erityistä huomiota, ja että ohjelmaan on varattava osuus hankkeille, joiden tarkoituksena on kannustaa naisten erityisluovuutta, pyytää kiinnittämään huomiota vammaisille 4. 6. suunnattujen kulttuurihankkeiden lisäkustannuksiin, 4. 7. katsoo, että ohjelman käytännön toteutusmene- telmät tulisi suunnitella siten, että mahdollisimman moni voi osallistua aktiivisesti ja ottaa vastuuta hankkeista, korostaa tarvetta vähentää byrokratiaa ja yksin- 4. 8. kertaistaa hakemusmuodollisuuksia, 4. 9. pyytää yhteisöä liittämään painopistealoihin kulttuuri- ja kielivähemmistöjä koskevien hankkeiden tukemisen sekä erityisenä kulttuuritoimintana että yh- teisön ohjelmiin sisältyen, C 51/76 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 4. 10. pyytää yhteisöä tarjoamaan alueille ja kunnille, joilla on täydet toimivaltuudet kulttuurin alalla, mahdol- lisuuden ottaa nykyistä aktiivisemmin osaa eurooppalai- siin kulttuuriohjelmiin, 4. 11. painottaa, että alue- ja paikalliskulttuurin ta- kaajina alue- ja paikallisviranomaisten tulisi päästä mukaan komissiota ohjelman täytäntöönpanossa avus- taviin neuvoa-antaviin komiteoihin, 4. 12. kiinnittää erityistä huomiota siihen, että alue- ja paikallisviranomaisia, varsinkin kulttuurivastuutaan harjoittavia, on kohdeltava täysivaltaisina jäseninä Eu- roopan kulttuuriyhteistyöhankkeissa ja erityistoimissa, jotka kuuluvat Kulttuuri 2000 -ohjelmaan edellyttäen kuitenkin, että niillä edistetään kulttuurienvälistä vuoro- vaikutusta ja tehdään tunnetuksi jäsenvaltioissa esiinty- viä eri kulttuureja, ehdottaa, 4. 13. -ohjelman että Kulttuuri täytäntöönpanossa tietoa ja tukea jakavat yhteyspisteet hajautetaan ja annetaan alue- ja paikallisviranomaisten hoidettaviksi ja että, mikäli mahdollista, käytetään nykyisiä tiedotuspisteitä, 2000 4. 14. ehdottaa, että laaditaan selonteko Kulttuu- ri 2000 -ohjelman vaikutuksista alue- ja paikallisviran- omaisten näkökulmasta; komitea katsoo, että tämä Bryssel 19. marraskuuta 1998. näkökohta tulisi ottaa huomioon myös laadittaessa valintakriteerejä ja valmistauduttaessa kulttuurihank- keiden seurantatoimiin, 4. 15. katsoo, että ”näyttävyys” ei voi olla ainoa eikä edes merkittävin valintaperuste yhteisön kulttuuritoi- minnassa; komitea ehdottaa, että kolmannes laajoille toimille sekä osa yhteistyösopimusten rahoitukseen va- ratuista määrärahoista kohdistettaisiin erityistoimiin käytettäväksi, 4. 16. katsoo, että Kulttuuri 2000 -ohjelmalle ajanjak- soksi 1. tammikuuta 2000–31. joulukuuta 2004 varatut varat (167 miljoonaa ecua) ovat täysin riittämättömät, 4. 17. katsoo, että on tarpeen omaksua mekanismi, joka takaa kulttuurinäkökohtien huomioimisen yh- teisön kaikissa ohjelmissa; myös alueiden komitealla on paikkansa tässä mekanismissa; kuhunkin yhteisön ohjelmaan on sisällyttävä toiminnalliset tavoitteet, ta- lousarvio sekä arviointimenettelyt kulttuuritavoitteiden saavuttamisen arvioimiseksi. 4. 18. Alueiden komitea ehdottaa, että alueellisten kulttuuripolitiikkojen ja ennen kaikkea aluekehitykseen ja työllisyyden tukemiseen käytettyjen kulttuuripolitiik- kojen tukemiseksi kulttuuri mainitaan selkeästi rakenne- rahastoasetuksissa. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond (KOM(98)0131 C4-0287/98 98/0115(SYN)) (Samarbejdsprocedure - førstebehandling)

eurovoc_concepts:
EAGGF
European Regional Development Fund
European Social Fund
Structural Funds
structural policy


title: Regolamento (CE) n. 2502/98 della Commissione del 19 novembre 1998 relativo alle offerte comunicate nell'ambito della gara per l'esportazione d'orzo di cui al regolamento (CE) n. 1564/98

eurovoc_concepts:
Spain
award of contract
barley
export refund

formats: pdf print

text: 20. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 311/11 REGOLAMENTO (CE) N. 2502/98 DELLA COMMISSIONE del 19 novembre 1998 relativo alle offerte comunicate nell’ambito della gara per l’esportazione d’orzo di cui al regolamento (CE) n. 1564/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2094/98 (4), in particolare l’articolo 7, considerando che una gara per la restituzione all’esporta- zione d’orzo dalla Spagna verso qualsiasi paese terzo (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1564/98 della Commissione (5), modificato dal regolamento (CE) n. 2309/98 (6); considerando che, conformemente all’articolo 7 del rego- lamento (CE) n. 1501/95, la Commissione pu(cid:149), in base alle offerte comunicate e secondo la procedura prevista all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92, decidere di non dar seguito alla gara; considerando che, tenuto conto in particolare dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95, non (cid:138) opportuno fissare una restituzione massima; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Non (cid:138) dato seguito alle offerte comunicate dal 13 al 19 novembre 1998, nell’ambito della gara per la restituzione all’esportazione d’orzo di cui al regolamento (CE) n. 1564/ 98. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 20 novembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 19 novembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 266 dell’1. 10. 1998, pag. 61. (5) GU L 203 del 21. 7. 1998, pag. 6. (6) GU L 288 del 27. 10. 1998, pag. 11


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag der Kommission für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2236/95 über die Grundregeln für die Gewährung von Gemeinschaftszuschüssen für transeuropäische Netze (KOM(98) 0172 C4-0283/98 98/0101(SYN))(Verfahren der Zusammenarbeit: erste Lesung)

eurovoc_concepts:
EU aid
energy grid
printing
sectoral aid
trans-European network
transmission network
transport network