title: Odluka Komisije od 30. studenoga 1998. o pojašnjenju Priloga A Uredbi Vijeća (EZ) br. 2223/96 o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici u pogledu načela za mjerenje cijena i obujma (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 3685)  Tekst značajan za EGP

text: L_1998340HR. 01003301. xml 10/Sv. 002 HR Službeni list Europske unije 37 31998D0715 L 340/33 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 30. 11. 1998. ODLUKA KOMISIJE od 30. studenoga 1998. o pojašnjenju Priloga A Uredbi Vijeća (EZ) br. 2223/96 o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici u pogledu načela za mjerenje cijena i obujma (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 3685) (Tekst značajan za EGP) (98/715/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici (1), kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 448/98 (2), a posebno njezin članak 2. stavak 2. , (1) budući da je potrebno poboljšati usporedivost podataka koji se odnose na promjene realnog bruto domaćeg proizvoda (BDP) između država članica, kako radi primjene članka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (3) i rezolucije Europskog vijeća o Paktu o stabilnosti i rastu (Amsterdam, 17. lipnja 1997. ) (4), tako i općenitije u svrhu multilateralnog nadzora; (2) budući da provedba i nadzor Ekonomske i monetarne unije iziskuju usporedive, ažurirane i pouzdane informacije o strukturi i razvoju gospodarskog stanja svake države članice; (3) budući da Komisija mora sudjelovati u upravljanju Ekonomskom i monetarnom unijom, te posebno izvješćivati Vijeće o stanju proračuna i iznosu državnog duga u državama članicama; (4) budući da su ekonomski računi u realnim izrazima, tj. prilagođeni za promjene cijena, temeljno sredstvo za analizu ekonomskog i proračunskog stanja neke zemlje, pod uvjetom da su sastavljeni na osnovu jedinstvenih načela koja ne podliježu različitim tumačenjima; budući da u tu svrhu treba produbiti i pojačati preporuke za izračun podataka u stalnim cijenama u okviru Uredbe (EZ) br. 2223/96; (5) budući da Komisija mora koristiti agregate nacionalnih računa u realnim izrazima za potrebe politika Zajednice, a posebno nadzora Pakta o stabilnosti i rastu; (6) budući da za procjenu ozbiljnosti gospodarske recesije države članice moraju općenito uzeti kao referencu godišnje smanjenje realnog BDP-a od najmanje 0,75 %; budući da je prekoračenje referentne vrijednosti nakon ozbiljne ekonomske recesije iznimno samo ako realni BDP zabilježi godišnje smanjenje od najmanje 2 %; (7) budući da Komisija na određene datume mora korisnicima dati na uvid rezultate računa u realnim izrazima svih država članica, koji su kompilirani u skladu s odredbama koje se uvode ovom Odlukom, posebno u pogledu nadzora ekonomske i monetarne konvergencije; (8) budući da su odredbe koje se uvode ovom Odlukom prvi koraci prema zajedničkim računovodstvenim pravilima za račune u realnim izrazima država članica za potrebe Zajednice, čime se omogućava dobivanje rezultata koji su usporedivi među državama članicama, te su dovoljne kvalitete; (9) budući da rezultati računa u realnim izrazima za potrebe Zajednice moraju biti statistički obrađeni i priopćeni Komisiji na datume utvrđene Uredbom (EZ) br. 2223/96 i Uredbom Vijeća (EZ) br. 3605/93 od 22. studenoga 1993. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita (5); (10) budući da je međutim, s obzirom na važnost dotičnih računa i stupanj detaljnosti, kao i na situaciju u pogledu statistike u državama članicama, potrebno iznimno i privremeno odobriti dodatne rokove za uvođenje ovih odredaba državama članicama koje objektivno nisu u mogućnosti poštovati pravila utvrđena ovom Odlukom nakon primjene Uredbe (EZ) br. 2223/96; (11) budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Odbora za statistički program Europske zajednice osnovanog Odlukom Vijeća 89/382/EEZ, Euratom (6) i Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku osnovanog Odlukom 91/115/EEZ (7), DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. Cilj Svrha je ove Odluke pojasniti načela za mjerenje cijena i obujma sadržanih u poglavlju 10. Priloga A Uredbi (EZ) br. 2223/96, s obzirom na potrebu daljnjeg usklađivanja mjerenja cijena i obujma. Pojašnjenja dana u ovoj Odluci koriste se za podatke koji se šalju Eurostatu od prve dostave podataka nadalje, sukladno Uredbi (EZ) br. 2223/96, barem za podatke koji se odnose na 1995. i kasnije godine. Članak 2. Pojašnjenja općih načela za mjerenje cijena i obujma Prilog I. dio I. ove Odluke utvrđuje pojašnjenja općih načela koje treba slijediti u mjerenju cijena i obujma sadržanih u poglavlju 10. Priloga A Uredbi (EZ) br. 2223/96, posebno u pogledu osnovne razine agregacije, odabira formule indeksa, te odabira bazne godine. Članak 3. Klasifikacija metoda prema proizvodu Prilog I. dijelovi II. i III. ove Odluke utvrđuju klasifikaciju metoda za određene vrste proizvoda u najprikladnije metode, alternative kojih se mogu koristiti ako se najprikladnije metode ne mogu primijeniti, kao i metode koje se ne smiju koristiti od prve dostave podataka Eurostatu nadalje sukladno Uredbi (EZ) br. 2223/96. Članak 4. Program istraživanja Za one proizvode za koje klasifikacija metoda određenih u članku 3. nije navedena u Prilogu I. ovoj Odluci, odredit će se klasifikacija uzimajući u obzir rezultate programa istraživanja koji će biti dovršeni do kraja 2000. godine, te nakon odluke Odbora za statistički program. Članak 5. Prijelazna razdoblja Prilog II. ovoj Odluci utvrđuje za svaku državu članicu prijelazna razdoblja za primjenu načela pojašnjenih u članku 2. Dodatno, države članice mogu zatražiti odobrenje prijelaznih razdoblja za primjenu metoda iz članka 3. o kojima će se donijeti odluka najkasnije do kraja 1998. godine. Država članica kojoj je odobreno prijelazno razdoblje i koja za određenu godinu iskazuje smanjenje realnog BDP-a, izračunanog u skladu s važećim nacionalnim metodama, treba u najvećoj mogućoj mjeri pomoći Eurostatu u ocjeni opsega učinka svakog odstupanja od načela iz ove Odluke. Članak 6. Opis izvora i metoda Države članice najkasnije do kraja 2002. dostavljaju Eurostatu potpuni opis postupaka i osnovnih statistika korištenih za mjerenje realnog BDP-a i njegovih komponenata. Opis obuhvaća barem metode korištene u završnim računima. Članak 7. Adresati Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 30. studenoga 1998. Za Komisiju Yves-Thibault DE SILGUY Član Komisije (1)  SL L 310, 30. 11. 1996. , str. 1. (2)  SL L 58, 27. 2. 1998. , str. 1. (3)  SL L 209, 2. 8. 1997. , str. 6. (4)  SL L 236, 2. 8. 1997. , str. 1. (5)  SL L 332, 31. 12. 1993. , str. 7. (6)  SL L 181, 28. 6. 1989. , str. 47. (7)  SL L 59, 6. 3. 1991. , str. 19. PRILOG I. DIO I. OPĆA NAČELA ZA MJERENJE CIJENA I OBUJMA I. 1. Uvod Procjene u stalnim cijenama razlikuju se od procjena u tekućim cijenama u nekoliko osnovnih aspekata. Pojednostavljeno rečeno, računi u tekućim cijenama smatraju se zbrojem transakcija koje su se dogodile i mogu se dokazati unutar računovodstvenog razdoblja. Računi u stalnim cijenama opisuju gospodarsku situaciju određene godine u cijenama neke druge godine. U stvarnosti se transakcije tekuće godine ne bi odvijale na istovjetan način kao transakcije izražene u cijenama druge godine. Vrijednosti transakcija moraju se raščlaniti na komponentu cijene i obujma. U načelu, komponente cijena trebaju obuhvaćati promjene koje proizlaze isključivo iz promjena cijena, dok sve druge promjene treba uključiti u komponentu obujma (ESA 95, točka 10. 01. ). Međutim, za mnoge proizvode nije jasno kako to raščlanjivanje provesti u praksi (ESA 95, točka 10. 06. ). Stoga je potrebno usvojiti skup pravila za mjerenje cijena i obujma, čiji bi se rezultati trebali približiti teoretskom idealnom raščlanjivanju cijena/obujma, i koji se trebaju na usporedivi način primijeniti u svim državama članicama. U dijelu I. određuju se opća načela ovog okvira, dok se u dijelovima II. i III. podrobnije raspravlja o postupcima procjene po proizvodnom i rashodnom pristupu. Načela utvrđena u ovoj Odluci primjenjuju se na godišnje podatke. Naravno, vodeće načelo treba biti da su tromjesečni računi u skladu s godišnjim računima, kako bi tromjesečni računi što je preciznije moguće predvidjeli konačne rezultate. Priručnik o tromjesečnim računima, koji je pred izlaženjem, raspravljat će o specifičnim pitanjima koja se odnose na tromjesečne račune u stalnim cijenama. Poglavlje 10. ESA 95 daje jasnu prednost integriranom računovodstvenom pristupu u izračunavanju stalnih cijena (ESA 95, točke 10. 04. i 10. 08. ). U računovodstvenom se pristupu proizvodna i rashodna strana BDP-a u stalnim cijenama mogu uravnotežiti na detaljnoj razini proizvoda, korištenjem tablica ponude i uporabe. Korištenjem detaljnih tablica ponude i uporabe može se sačuvati konzistentnost indeksa. Nadalje, mogu se usporediti i uzajamno provjeriti deflatori kompilirani iz različitih izvora, na primjer indeksi potrošačkih cijena i indeksi proizvođačkih cijena. U sustavu koji se zasniva na tablicama ponude i uporabe kombinira se najbolje od obje strane to jest dva različita pristupa (tj. od proizvodnog i rashodnog pristupa), kako za tekuće, tako i za stalne cijene. ESA 95, točke od 10. 12. do 10. 23. , određuju što treba uključiti u komponentu cijene, a što u komponentu obujma. Komponenta obujma treba obuhvatiti učinak promjena kvalitete proizvoda. To znači da se pokazatelji cijena i obujma koji se koriste u izračunu podataka nacionalnih računa trebaju korigirati za takve promjene kvalitete. Potrebno je pažljivo pratiti konzistentnost usklađivanja kvalitete u različitim pokazateljima. Ako postoje velike razlike u različitim indeksima cijena za isti proizvod, to može biti zbog različitih postupaka za usklađivanje kvalitete. Pokazatelji obujma trebaju se izračunati na odgovarajućoj razini detaljnosti kako bi se u obzir uzele strukturne promjene. Primjerice, broj putničkih kilometara u željezničkom prometu treba se podijeliti barem na putnike prvog i drugog razreda. To omogućava da se učinci varijacija u udjelima karata za prvi i drugi razred uključe u komponente obujma umjesto u komponentu cijene. Deflacija se vrijednosti tekuće godine, korištenjem prikladnog indeksa cijena, općenito preferira u odnosu na ekstrapolaciju vrijednosti bazne godine korištenjem indeksa obujma ili količine (ESA 95, točka 10. 32. ), budući da se na taj način učinci promjena kvalitete mogu uzeti u obzir na bolji način. Nadalje, relativne cijene obično imaju manju raznolikost od relativnih količina, što donosi manje pogreške pri uzimanju uzoraka za indekse cijena. Ako se vrijednosti izračunavaju korištenjem pristupa cijena-količina, relevantne se informacije o cijeni i količini mogu koristiti za izračunavanje podataka u stalnim cijenama (ESA 95, točka 10. 33. ). U takvom se slučaju moraju izvršiti eksplicitna usklađenja za promjene u kvaliteti. Ostatak dijela I. ovog Priloga bavi se onim načelima ESA 95 koja iziskuju pojašnjenja. I. 2. Osnovna razina agregiranja Mjerenje cijena i obujma treba započeti detaljnim raščlanjivanjem proizvoda na različite kategorije transakcija. Za svaki proizvod svake kategorije transakcije treba se pronaći indeks cijena kojim će se deflacionirati vrijednost tekućih cijena, ili indeks obujma kako bi se ekstrapolirala vrijednost bazne godine. U idealnom slučaju, svaki proizvod može se utvrditi odvojeno, te se mogu procijeniti čiste promjene cijene i obujma tog proizvoda. Međutim, u statističkoj je praksi nužno agregirati proizvode, što znači da se promjene cijene i obujma različitih proizvoda moraju zajedno mjeriti. Statistički izvori, iz kojih se dobivaju indeksi cijena i indeksi obujma, dobivaju se korištenjem različitih metodologija ponderiranja (tj. različitih formula ili različitih baznih godina). Međutim, u nacionalnim se računima mora koristiti jedna dosljedna metodologija mjerenja za sve varijable (o čemu će biti riječi u sljedećim odjeljcima). Ako se u nacionalnim računima koriste indeksi s drugačijim ponderiranjem od onog u nacionalnim računima, onda se implicitno pretpostavlja da su korišteni osnovni indeksi, te da je metodologija ponderiranja na kojoj se temelje nevažna. Tada se za fiksno ponderirani Laspeyresov indeks može pretpostaviti da je jednak Paascheovom indeksu, ili Laspeyresovom indeksu ponderiranom u odnosu na prethodnu godinu. Naravno, implicitna pretpostavka da su indeksi koji se koriste osnovni indeksi najviše vrijedi kada se primjenjuje na vrlo detaljnoj razini. Stoga, što je detaljnije raščlanjivanje proizvoda, to se mogu očekivati točniji rezultati. Na detaljnijoj se razini može pretpostaviti da su proizvodi homogeniji, zbog čega su njihovi indeksi bliži osnovnim indeksima, a sheme ponderiranja detaljnije. Određena razina agregiranja se za potrebe ovog teksta zove osnovna razina agregiranja, za koju se u nacionalnim računima primjenjuje pretpostavka da su upotrijebljeni indeksi osnovni indeksi. Ona je često jednaka broju proizvoda utvrđenih u tablicama ponude i uporabe koje se koriste u svrhu bilanciranja. Države članice trebaju nastojati izraditi detaljno raščlanjivanje proizvoda u svrhu deflacije. Osnovna razina agregiranja, kako za output tako i za sve kategorije (intermedijarne i finalne) uporabe, treba biti barem jednako detaljna kao razina P60 ESA-e 95, koja se koristi za dostavu tablice ponude i uporabe Eurostatu. U dijelu II. ovog Priloga (o proizvodnom pristupu) za neke su kategorije proizvoda određene dodatne minimalne raščlambe koja se trebaju koristiti pri procjeni deflatora ili indeksa obujma. Načelo br. 1: Pri mjerenju cijena i obujma koristi se detaljna razina agregiranja proizvoda. Ova razina agregiranja, koja se naziva osnovnom razinom agregiranja, treba biti barem jednako detaljna kao razina P60 ESA 95, kako za output, tako i za sve kategorije (intermedijarne i finalne) uporabe. U slučaju kada Uredba ESA 95 dopušta odstupanja u vezi s podnošenjem podataka na razini P60, koriste se najdetaljniji dostupni nacionalni podaci. I. 3. Izbor formule indeksa Nakon određivanja osnovne razine agregiranja, potrebno je zajedno ponderirati indekse cijena i obujma koji su dostupni na toj razini, kako bi se dobile mjere cijena i obujma svih agregata nacionalnih računa. U tu svrhu najprije treba odabrati formulu indeksa. ESA 95 u točkama od 10. 62. do 10. 64. daje prednost Fisherovim indeksima cijena i obujma, dok Laspeyresov indeks obujma i Paascheov indeks cijena predstavljaju prihvatljive alternative. Fisherov indeks u praksi ima nekoliko nedostataka, među kojima su veći zahtjevi po pitanju podataka, neaditivnost podataka o obujmu, kao i činjenica da je korisnicima teže objasniti rezultate. Stoga se u praksi i za mjerenja cijena i za mjerenje obujma dobivenih na osnovnoj razini agregiranja daje prednost Laspeyresovom indeksu obujma i Paascheovom indeksu cijena. Načelo br. 2: Mjere obujma dostupne na osnovnoj razini agregiranja agregiraju se korištenjem Laspeyresove formule kako bi se dobile mjere obujma svih agregata nacionalnih računa. Mjere cijena dostupne na osnovnoj razini agregiranja, agregiraju se korištenjem Paascheove formule kako bi se dobile mjere cijena za sve agregate nacionalnih računa. Međutim, treba napomenuti da ESA 95 također dozvoljava upotrebu Fisherovih indeksa. Nadalje, treba naglasiti da se ovo načelo ne primjenjuje na izvore podataka o cijenama i obujmu koji se koriste u nacionalnim računima: podaci ispod osnovne razine agregiranja ne trebaju se izračunavati prema ovom načelu. I. 4. Izbor bazne godine Laspeyresov indeks obujma koristi vrijednosti iz određene godine za ponderiranje promjena obujma komponenata nekog agregata. Sada je potrebno odrediti iz koje će se godine povući ti ponderi. U tu je svrhu prvo potrebno odrediti pojmove bazna godina i referentna godina. Definicije: — bazna godina je godina čije se vrijednosti u tekućim cijenama koriste za ponderiranje mjera cijena i obujma dobivenih na osnovnoj razini agregiranja, — referentna godina je godina koja se koristi za podnošenje i prikaz podataka u stalnim cijenama. U nizu indeksa to je godina koja ima vrijednost 100. Uzmimo na primjer sljedeći niz indeksa: 1990. 1991. 1992. 1993. 1994. 100 105 108 112 120 Pretpostavimo da su ovi brojevi izračunani korištenjem pondera iz 1990. Godina 1990. je, dakle, bazna godina. Ona je također i referentna godina, budući da je 1990. = 100. Referentna se godina lako može promijeniti u npr. 1993. (podijelimo sve sa 112/100 kako bismo dobili 1993. = 100): 1990. 1991. 1992. 1993. 1994. 100/1,12 105/1,12 108/1,12 112/1,12 120/1,12 Takav postupak ne mijenja baznu godinu budući da se međugodišnje promjene još uvijek izračunavaju korištenjem pondera iz 1990. Umjesto korištenja fiksne bazne godine, kao u gornjem primjeru, svake bi se godine mogli koristiti ponderi iz prethodne godine. To bi primjerice moglo dovesti do sljedećeg niza promjena iz godine u godinu: 1990. 1991. 1992. 1993. 1994. 100 105 102 103 106 Za svaki od ovih indeksa vrijedi: t-1 = 100, dakle referentna je godina jednaka baznoj godini, ali se svake godine mijenja. Niz se promjenom reference lako može izraziti u odnosu na jednu referentnu godinu. Dobivamo: 1990. 1991. 1992. 1993. 1994. 100 105 107,1 110,3 116,9 (107,1 = 105 × 102/100; 110,3 = 107,1 × 103/100 itd. ). Važno je da promjena referentne godine ne utječe na indekse iz godine u godinu. To je očigledno za jednostavni niz kao u ovom primjeru, ali to postaje manje očigledno kada se varijabla sastoji od nekoliko podvarijabli. Kako bi međugodišnje stope rasta svake varijable ostale nepromijenjene prilikom promjene referentne godine, treba promijeniti referencu za svaku varijablu odvojeno, bilo da je riječ o osnovnom indeksu, međuzbroju ili ukupnom agregatu kao što je BDP. Posljedica je ta da u podacima u stalnim cijenama za fiksnu referentnu godinu nastaju diskrepancije između pojedinih elemenata i njihovih zbrojeva. To je poznati problem „neaditivnosti”. Ove se diskrepancije ne smiju ni u kojem slučaju ukloniti (ESA 95, točka 10. 67. ), jer bi to ponovno iskrivilo stope rasta. Za dodatna objašnjenja vidjeti primjer na kraju ovog odjeljka. Izbor bazne godine i izbor referentne godine su u načelu nepovezana pitanja. U svrhu ove Odluke Komisije, tj. pojašnjenja načela izračuna mjera cijena i obujma, relevantan je samo problem izbora bazne godine. Jasno, za bolju usporedivost mjera cijena i obujma među državama, države trebaju koristiti istu baznu godinu. Nadalje, kako bi se dobile što točnije stope rasta, treba koristiti zadnju moguću baznu godinu, budući da su u tom slučaju korišteni ponderi najažurniji, dok su problemi nestajanja proizvoda i novih proizvoda svedeni na minimum. Sva ova razmatranja vode do metode koja se sastoji u tome da se uvijek koriste ponderi iz prethodne godine. Načelo br. 3: Mjere obujma dobivene na osnovnoj razini agregiranja agregiraju se korištenjem pondera dobivenih iz prethodne godine. Ako država članica ima prijelazno razdoblje s obzirom na načelo br. 3, tada tijekom prijelaznog razdoblja mijenja baznu godinu svakih pet godina počevši s 1995. godinom. Primjer: Mijenjanje referentne godine za agregate i njihove komponente Uzmimo dva proizvoda A i B i njihov zbroj. Pretpostavimo da su ti proizvodi homogeni, što znači da se mogu odrediti njihovi indeksi cijena i obujma koji ne ovise o metodologiji ponderiranja na kojoj se temelje, tj. osnovni indeksi. Međutim, indeksi obujma i cijena za zbroj A i B ovise o tome kako su A i B ponderirani. U sljedećoj su tablici promjene obujma zbroja između T–1 i T ponderirani vrijednostima u tekućim cijenama iz godine T–1. Kako je riječ o ažuriranim ponderima, ove se stope rasta mogu smatrati najtočnijima. 1990. Tekuće cijene Pro-mjena obujma 90-91 1991. u cijena-ma 1990. Pro-mjena cijena 90-91 1991. Tekuće cijene Pro-mjena obujma 91-92 1992. u cijena-ma 1991. Pro-mjena cijena 91-92 1992. Tekuće cijene Pro-mjena obujma 92-93 1993. u cijena-ma 1992. Pro-mjena cijena 92-93 1993. Tekuće cijene A 100 105,0 105 110,0 115,5 102,0 117,8 108,0 127,2 103,0 131,1 105,0 137,6 B 300 110,0 330 95,0 313,5 90,0 282,2 105,0 296,3 95,0 281,4 102,0 287,1 Ukupno 400 108,8 435 98,6 429,0 93,2 400,0 105,9 423,5 97,4 412,5 103,0 424,7 Sada pretpostavimo da ove podatke treba izraziti u odnosu na fiksnu referentnu godinu, primjerice 1990. Jedini način da se to učini bez iskrivljavanja stopa rasta zbroja je da promijenimo referentnu godinu za svaku seriju posebno. U indeksnom obliku (1990 = 100) dobivamo:   1990. 1991. 1992. 1993. A 100 105,0 107,1 110,3 B 100 110,0 99,0 94,1 Ukupno 100 108,8 101,4 98,8 gdje je 101,4 = 108,8 × 93,2/100 i 98,8 = 101,4 × 97,4/100. Izraženo kroz obujam s referentnom godinom 1990. :   1990. 1991. 1992. 1993. A 100 105,0 107,1 110,3 B 300 330,0 297,0 282,2 Ukupno 400 435,0 405,6 395,0 A + B 400 435,0 404,1 392,5 Očito je da suma A i B više nije jednaka ukupnom zbroju. To je poznati „problem ne-aditivnosti”. Usprkos ovom problemu, „ispravan” obujam za 1993. je 395, a ne 392,5, budući da je to jedina brojka koja je u skladu s prethodno izračunanim stopama rasta ukupnog zbroja. Nadalje, na ovaj se način međugodišnje stope rasta ne mijenjaju s promjenom referentne godine. Diskrepancije između A i B i njihovog ukupnog zbroja ne trebaju se ukloniti, već ih se treba objasniti korisnicima. Te se diskrepancije ne mogu tumačiti kao znak pouzdanosti rezultata. DIO II. MJERENJE CIJENA I OBUJMA U SKLADU S PROIZVODNIM PRISTUPOM II. 1. Klasifikacija metoda U nastavku ovog Priloga koristi se sljedeća klasifikacija metoda:   Metode A: najprikladnije metode; Metode B: metode koje se mogu koristiti u slučaju kada se ne može primijeniti metoda A; Metode C: metode koje se ne smiju koristiti. II. 2. Tržišna proizvodnja i proizvodnja za vlastitu finalnu uporabu Ovaj se odjeljak bavi izračunom tržišne proizvodnje i proizvodnje za vlastitu finalnu upotrebu. Prvo se navode neka načela glede različitih metoda izračunavanja dodane vrijednosti u stalnim cijenama. Ta načela pružaju opće kriterije za klasifikaciju metoda izračuna u metode A, B i C. Međutim, ta se načela prvo moraju primijeniti na temelju svakog pojedinačnog proizvoda za sve vrste tržišne proizvodnje kako bi dala specifične smjernice o metodama koje je potrebno primijeniti u svakom slučaju. Glede odabira između metode s dva pokazatelja i metode s jednim pokazateljem, može se uspostaviti sljedeća klasifikacija: Metoda A: ESA 95 jasno navodi (točka 10. 28. ) da je dvostruka deflacija teoretski ispravna metoda, budući da se dodana vrijednost u tekućim cijenama izračunava kao razlika između proizvodnje i intermedijarne potrošnje. Ovaj argument u stvari vrijedi za sve metode s dva pokazatelja (npr. za ekstrapolaciju proizvodnje pomoću indeksa obujma i deflaciju intermedijarne potrošnje). Postoji još nekoliko razloga zbog kojih se daje prednost metodama s dva pokazatelja: — pokazatelji koji se koriste su pokazatelji outputa ili inputa. Kod metoda s jednim pokazateljem takvi se pokazatelji primjenjuju direktno na dodanu vrijednost, što je manje prikladno, — metode s dva pokazatelja daju neovisnu ocjenu promjena produktivnosti. Metoda B: U praksi je ponekad potrebno koristiti metode koje se temelje na jednom pokazatelju, zbog, na primjer, nedovoljnih podataka o intermedijarnoj potrošnji ili zato što podaci nisu dovoljno pouzdani. Što se tiče primjerenosti pokazatelja koji se koriste za deflaciju vrijednosti tekuće godine ili za ekstrapolaciju vrijednosti bazne godine, mogu se koristiti sljedeći kriteriji: — skupina proizvoda je potpuno pokrivena pokazateljem. Na primjer, pokriva li pokazatelj sve proizvode u skupini ili samo jedan njihov dio, kao što su samo proizvodi koji se prodaju kućanstvima, — osnova za procjenu pokazatelja. Za tržišnu proizvodnju to trebaju biti osnovne cijene a ne, primjerice, kupovne cijene ili troškovi inputa, — pokazatelj treba uzeti u obzir promjene kvalitete i evidentirati ih zajedno sa procjenom obujma, — konceptualna konzistentnost pokazatelja i koncepata nacionalnih računa. Ovi kriteriji vode do sljedećih općenitih zaključaka o prikladnosti pokazatelja, ali kao što je gore navedeno, ovi se općeniti zaključci onda moraju primijeniti za svaki proizvod zasebno za sve vrste tržišne proizvodnje, kako bi se dobile specifične smjernice o metodama koje treba primijeniti na svaki slučaj. Sljedeći su kriteriji za razlikovanje metoda A, B i C apsolutni kriteriji, tj. oni ne ovise o dostupnosti podataka. U praksi se može dogoditi da se metode A ne mogu ostvariti, pa rješenje treba tražiti metodama B. Metoda A: U proizvodnom pristupu, u načelu, korištenje prikladnih indeksa cijena proizvodnje, koji se obično nazivaju indeksima proizvođačkih cijena, naziva se metodom A. Svaki proizvod treba odvojeno deflacionirati pomoću prikladnog indeksa proizvođačkih cijena. Prikladni indeks proizvođačkih cijena zadovoljava sljedeće kriterije: — on je indeks (domaće i izvozne) cijene/cijena točno tog proizvoda (te skupine proizvoda), — uzima u obzir promjene u kvaliteti proizvoda, — vrednovan je u osnovnim cijenama, — koncepti na kojima se temelji su u skladu s konceptima nacionalnih računa. Svaka metoda za koju se može pokazati da je u potpunosti jednaka korištenju indeksa proizvođačkih cijena također se može smatrati metodom A. Metoda B: ako nije dostupan prikladan indeks proizvođačkih cijena, postoji nekoliko alternativnih vrsta pokazatelja. Na primjer, sljedeće metode obično predstavljaju metode B: — manje prikladan indeks proizvođačkih cijena, npr. indeks bez usklađenja kvalitete, ili koji obuhvaća manje ili više proizvoda nego što je u skupini proizvoda, — indeks potrošačkih cijena. Primjenjuju se ista tri kriterija kao i za indeks proizvođačkih cijena (indeks potrošačkih cijena se obično treba korigirati za poreze, subvencije i marže kako bi se dobilo vrednovanje u osnovnim cijenama), a osim toga ponderiranje treba biti prikladno, a koncepti trebaju odgovarati konceptima nacionalnih računa, — pokazatelji obujma proizvodnje. Pokazatelji obujma također moraju uzeti u obzir promjene kvalitete. To se može djelomično napraviti primjenom pokazatelja obujma na dovoljnoj razini detaljnosti kako bi se uzele u obzir strukturne promjene. Takvi pokazatelji obično ne ispunjavaju sva četiri gore navedena kriterija. Metoda C: korištenje nekih drugih mogućih pokazatelja, koji su niže navedeni, obično predstavlja metodu C: — metode koje se temelje na inputima (za tržišnu proizvodnju), — sekundarni pokazatelji, tj. pokazatelji koji se ne odnose direktno na proizvodnju, — indeksi proizvođačkih cijena, indeksi potrošačkih cijena ili pokazatelji obujma koji uopće ne odgovaraju dotičnim proizvodima koji su u pitanju, npr. ukupni indeks potrošačkih cijena. Takvi pokazatelji općenito mnogo manje ispunjavaju četiri kriterija nego metoda B. Ti će se kriteriji sada primijeniti na proizvode svake skupine KPD-a (Klasifikacije proizvoda po djelatnostima) koje su navedene niže u tekstu. Pitanje tržišnog outputa i outputa za vlastitu finalnu uporabu rješavati će se zajedno. ESA 95, točka 3. 49. navodi da se „output za vlastitu finalnu uporabu vrednuje u osnovnim cijenama za slične proizvode koji se prodaju na tržištu”. Stoga su načela za deflaciju outputa za vlastitu finalnu uporabu ista kao i za tržišni output. Cilj je odrediti metode A, B i C za svaku vrstu proizvoda. Ako za određenu vrstu proizvoda korištenje prikladnog indeksa proizvođačkih cijena ne predstavlja problem (tj. metoda A je izvediva), ne raspravlja se o načinu na koji drugi pojedini pokazatelji poštuju kriterije. Za veliki broj vrsta proizvoda još uvijek nije moguće odrediti metode A, B i C. To će se učiniti u okviru programa istraživanja. Program istraživanja možda će uključiti i daljnje poboljšanje klasifikacija za one proizvode za koje je dolje dana inicijalna klasifikacija. Ovaj se tekst uglavnom bavi procjenom outputa u stalnim cijenama. Kod metoda s dva pokazatelja također je potrebno deflacionirati intermedijarnu potrošnju. Najbolja metoda deflacioniranja intermedijarne potrošnje je deflacioniranje svakog proizvoda posebno, koristeći stvarne podatke o cijenama upotrijebljenih intermedijara koji su prikupljeni od kupaca. Međutim, takvi podaci često nisu dostupni u praksi. Stoga se intermedijarna potrošnja proizvoda proizvedenih u zemlji može deflacionirati koristeći istu metodu kao što je dolje opisano za proizvodnju tog proizvoda, uzimajući u obzir razliku u vrednovanju (intermedijarna potrošnja se vrednuje u kupovnim cijenama). Posebnu pažnju treba obratiti na deflaciju intermedijarne potrošnje uvezenih proizvoda. Nadalje, trebaju se uzeti u obzir razlike u cijenama za različite korisnike. Jedan je primjer električna energija, za koju mogu postojati velike razlike u cijenama između različitih vrsta korisnika. Prilikom procjenjivanja intermedijarne potrošnje u stalnim cijenama, važan čimbenik kojeg treba uzeti u obzir je kako se utjecaj nepouzdanih procjena proizvodnje u stalnim cijenama (npr. za vrstu poslovne usluge) može ublažiti na razini ukupnog BDP-a u stalnim cijenama. U okviru proizvodnog pristupa utjecaj nepouzdanih deflatora ili implicitnih deflatora za neke proizvode na procjene ukupnog BDP-a u stalnim cijenama može se svesti na minimum ako: — su računi u stalnim cijenama kompilirani u okviru ponude i uporabe, — se u svim računima koriste metode s dva pokazatelja, — se svi nepouzdani deflatori za proizvodnju također koriste za deflaciju intermedijarne potrošnje. Korištenje tablica ponude i uporabe za integriranje procjena u kombinaciji s dvostrukom deflacijom stoga igra jasnu ulogu u minimiziranju netočnosti na razini ukupnog BDP-a u stalnim cijenama. KPD A: Poljoprivredni, lovni i šumarski proizvodi KPD B: Riba Većina se izračuna za ove proizvode u tekućim cijenama temelji na informacijama o cijenama i količini. Stoga se ove informacije mogu i trebaju također koristiti u izračunavanju proizvodnje u stalnim cijenama. Informacije o količini treba korigirati za promjene u kvaliteti gdje god je to moguće. U nekim se slučajevima također kompiliraju stvarni indeksi proizvođačkih cijena. Sve su ove metode A metode. KPD C: Proizvodi iz rudarstva i vađenja kamena KPD D: Proizvodi prerađivačkih djelatnosti KPD E: Električna energija, plin, para i vruća voda Za ove tri skupine proizvoda države članice već sada podnose Eurostatu mnogo indeksa proizvođačkih cijena. Korištenje ovih indeksa proizvođačkih cijena za ove proizvode je metoda A, ako se ispune gore navedeni kriteriji. Ti se podaci onda trebaju koristiti u izračunima stalnih cijena. Postoje neki važni problemi u mjerenju cijena i obujma određenih proizvoda. To se posebno odnosi na: — računala i ostalu opremu za obradu podataka, — veliku opremu, poput aviona i brodova. Za ove je proizvode mjerenje cijena obično vrlo teško, dok su oni gospodarski vrlo značajni. U program istraživanja treba uključiti poboljšanje postupaka za ove proizvode. KPD F: Građevinski radovi U građevinarstvu je mjerenje cijena i obujma često složeno zbog, na primjer, jednokratne prirode mnogih proizvoda. Metodološki problemi procjene outputa graditeljstva u stalnim cijenama moraju se uključiti u program istraživanja. KPD G: Usluge trgovine na veliko i malo, usluge popravka motornih vozila i motocikala te predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo 50:     Usluge trgovine, usluge održavanja i popravaka motornih vozila i motocikala; usluge trgovine na malo motornim gorivima Ova se skupina sastoji od dvije vrste proizvoda: — outputa usluga održavanja i popravka motornih vozila i motocikala, — outputa trgovačkih marži od prodaje motornih vozila, motocikala i motornih goriva i maziva. Za prvu vrstu outputa mogu biti dostupni indeksi proizvođačkih cijena, koji u tom slučaju predstavljaju metodu A. Ako nisu dostupni, proizvodi se mogu deflacionirati koristeći indekse potrošačkih cijena (korigirani za poreze i subvencije), što je metoda B, budući da možda dovoljno ne pokrivaju poslovne izdatke. Za deflaciju trgovačkih marži treba primijeniti iste postupke kao što je niže opisano za trgovinu na veliko. 51:     Usluge trgovine na veliko i usluge posredovanja u trgovini, osim motornim vozilima i motociklima Glavni se output ove skupine sastoji od marža trgovine na veliko. Za output marže mogu se odrediti sljedeća pravila: Metoda A: Metoda A za output marže je takva metoda koja uzima u obzir promjene u kvaliteti trgovačkih usluga. To se može postići odvojenim deflacioniranjem prodaja i kupovina trgovaca (uzimajući u obzir promjene zaliha). Za tu su svrhu potrebni indeksi cijena vrlo visoke kvalitete. Metoda B: Kao metoda B može se koristiti pretpostavka da obujam marži slijedi obujam prometa. Time se pretpostavlja da su omjeri marži stalni u stalnim cijenama. Najjednostavniji način primjene ovog načela je da se output ukupne marže ekstrapolira indeksom obujma prometa. Indeks obujma prometa može se dobiti deflacioniranjem prometa indeksom cijena prometa. Poboljšanje ove jednostavne metode predstavljalo bi dodavanje detalja o proizvodu, po mogućnosti tako da se izračunaju trgovačke marže u stalnim cijenama unutar okvira tablica ponuda i uporabe. Tada se omjer marže za određenu transakciju, izračunan u određenoj baznoj godini, može primijeniti na obujam te transakcije u tekućoj godini. Na taj način obujam marže raste s obujmom toka robe. Još jedno poboljšanje ovog postupka uzima u obzir promjene trgovačkih kanala (npr. prijelaz iz malih trgovina u susjedstvu na velike hipermarkete). Ono bi obuhvatilo dio promjene kvalitete trgovačkih usluga u komponenti obujma. Takve se metode treba smatrati metodama B, budući da se ne može uzeti u obzir promjena kvalitete trgovačke usluge. Metoda C: Sve ostale metode, npr. neposredna deflacija outputa marže indeksom cijene prodaje. 52:     Usluge trgovine na malo, osim motornim vozilima i motociklima; usluge popravaka predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo Za output maloprodajne marže trebaju se koristiti iste pretpostavke kao i one gore prikazane za trgovinu na veliko. Ovdje je prednost u tome što postoji dobra mjera za indeks cijena prometa na malo: indeks potrošačkih cijena. Da bi se dobio indeks obujma maloprodajnog prometa za određenu robu, za deflaciju se može koristiti odgovarajuća stavka indeksa potrošačkih cijena. Za output popravka predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo može se koristiti indeks potrošačkih cijena. Kako su poslovni izdaci za te usluge mali, indeks potrošačkih cijena je prikladan i može se smatrati metodom A. Međutim, moraju se koristiti različite skupine indeksa potrošačkih cijena budući da su ovdje obuhvaćeni brojni različiti proizvodi. Deflacija je stoga nužna na detaljnoj razini kako bi se mogle primijeniti raznovrsne detaljne skupine indeksa potrošačkih cijena. KPD H: Usluge hotela i restorana Metoda A za hotele i restorane je deflacija prikladnim indeksom proizvođačkih cijena. Ako indeks proizvođačkih cijena ne postoji, može se koristiti indeks potrošačkih cijena kao približna vrijednost. U tom je slučaju ovo metoda B budući da se poslovni izdaci ne uzimaju u obzir. KPD I: Usluge prijevoza, skladištenja i veza 60, 61 i 62:     Kopneni, vodeni i zračni prijevoz Prijevoz putnika i tereta treba se odvojeno deflacionirati. Za prijevoz putnika je metoda A uporaba prikladnih indeksa proizvođačkih cijena. Ako oni nisu dostupni, sljedeće su metode B metode: — deflacija indeksom potrošačkih cijena ako on u dovoljnoj mjeri uzima u obzir promjene kvalitete, — ekstrapolacija pokazateljem broja putničkih kilometara, pod uvjetom da je ovaj pokazatelj dostupan za dovoljan broj kategorija prijevoza. U najmanju ruku treba razlikovati različite vrste klasa (npr. prva i druga klasa za željeznički promet, poslovna i turistička za zračni promet itd. ). Ove metode treba pojedinačno primijeniti barem na sljedeće vrste prijevoza (putnika) ako su one značajne u državama članicama: — željeznički prijevoz, — ostali kopneni prijevoz, — vodeni prijevoz, — zračni prijevoz. Ako se takvo raščlanjivanje ne može postići, tada su ove metode C metode. Sve ostale metode (npr. korištenje broja putnika kao pokazatelj obujma) također su metode C. Za prijevoz tereta metoda A također predstavlja uporabu prikladnih indeksa proizvođačkih cijena. Ako oni nisu dostupni, onda su sljedeće metode B: — možemo pretpostaviti da obujam usluga prijevoza slijedi obujam prevezene robe. U tu je svrhu prikladan pokazatelj kao što su prevezeni tona-kilometri, iako se očigledno u obzir ne mogu uzeti promjene u kvaliteti usluga prijevoza. Što je više pojedinosti dostupno o tona-kilometrima različitih vrsta prijevoza, to će rezultati biti bolji. Ovu metodu treba pojedinačno primjenjivati barem na sljedeće vrste prijevoza (tereta) ako su one značajne u državama članicama: — željeznički prijevoz, — ostali kopneni prijevoz, — prijevoz cjevovodima, — pomorski i obalni prijevoz, — prijevoz unutarnjim vodenim putovima, — zračni prijevoz. Ako se takvo raščlanjivanje ne može postići, onda su ovo metode C. Sve ostale metode (npr. korištenje pokazatelja kao što su prevezene tone) također su metode C. U gornjim raščlanjivanjima ispravna deflacija u načelu iziskuje podatke o tekućim cijenama kao pondere i to za putnički i robni promet. Ako takav detalj nije dostupan u tekućim cijenama, za ponderiranje pokazatelja za svaku vrstu različitih prijevoza mogu se koristiti drugi ponderi. Ovi drugi ponderi trebaju se što je više moguće približiti tekućim vrijednostima. 63:     Prateće i pomoćne usluge u prijevozu; usluge putničkih agencija Ova skupina obuhvaća brojne različite usluge, pa stoga nije moguće odrediti pojedinu metodu ili pokazatelja. Stoga je potrebno pozvati se na opću klasifikaciju metoda i pokazatelja. ESA 95 daje specifične preporuke za putničke agencije (vidjeti točku 10. 39. ). 64:     Poštanske i telekomunikacijske usluge Procjena poštanskih i telekomunikacijskih usluga u stalnim cijenama teška je zbog stalnog širenja ponude različitih vrsta usluga i zaračunatih tarifa. Zato će se kroz program istraživanja razviti specifične smjernice o praksama koje treba koristiti za ove proizvode. KPD J: Usluge financijskog posredovanja Za proizvode kao što su usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM), marže od kupoprodaje vrijednosnica i deviza, te osiguranje, output u tekućim cijenama se određuje kao saldo među različitim transakcijama. Mora se odrediti usklađena definicija i mjera outputa u stalnim cijenama. Još jedno pitanje koje iziskuje dodatno razmatranje je uzimanje u obzir promjene kvalitete u domeni financija i osiguranja, kao i usporedivost procjena za financijske usluge za koje se zaračunavaju eksplicitne cijene. Specifične smjernice o praksama koje treba koristiti za ove proizvode razvit će se kao dio programa istraživanja. KPD K: Usluge poslovanja nekretninama, usluge iznajmljivanja i poslovne usluge Usluge stanovanja Za procjenjivanje outputa usluga stanovanja u tekućim cijenama, sve će države članice do 1998. ili 1999. uvesti takozvanu metodu stratifikacije za mjerenje outputa u svrhe BNP-a (1). Ovom se metodom output u tekućim cijenama procjenjuje na objektivni način, korištenjem podataka o količinama i kvalitetama stanova i cijenama plaćenim za njihovo korištenje. Stoga će po definiciji na raspolaganju biti informacije o outputu cijena koje su potrebne za deflaciju. Ove iste informacije o cijenama, kvaliteti i količini trebaju se koristiti za pripremu procjena u stalnim cijenama. Primjena gore prikazanog pristupa može se opisati kao metoda A. Ona omogućava da se u obzir uzmu promjene u kvaliteti u pruženim uslugama stanovanja. Ostalo poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne usluge Za ove usluge može biti teško prikupiti podatke o proizvođačkim cijenama, na primjer zbog jednokratne prirode nekih proizvoda. Kao posljedica, umjesto toga se mogu koristiti alternativne mjere promjena cijena ili obujma, koje su često indirektne ili sekundarne. Za svaku uslugu unutar ove skupine mora se procijeniti prikladnost ovih indirektnih mjera. U okviru programa istraživanja razvit će se specifične smjernice. Posebnu pažnju u programu istraživanja treba usmjeriti na deflaciju outputa programske opreme koja je također obuhvaćena u ovoj skupini proizvoda. KPD M: Usluge obrazovanja KPD N: Zdravstvene i socijalne usluge U nekim se državama članicama glavni dijelovi pružanja zdravstvenih i obrazovnih usluga evidentiraju kao tržišna proizvodnja, dok se u drugima evidentiraju kao netržišna proizvodnja. Metode potrebne za mjerenje outputa u stalnim cijenama trebaju uzeti u obzir potrebu da se dobije usporediva statistika za ove dvije skupine država. Statistike o cijenama koje se koriste za deflacioniranje tržišnog outputa trebaju odražavati ukupnu cijenu proizvoda, a ne samo doprinos potrošača u ukupnoj cijeni ili uobičajenu tarifu. Statistika o cijenama također mora uzeti u obzir promjene u kvaliteti u zdravstvenim i obrazovnim proizvodima. Kao dio programa istraživanja razvit će se specifične smjernice o praksama koje je potrebno koristiti za ove proizvode, koristeći statistike o cijenama ili druge metode. Program će obuhvatiti i tržišni output ovih usluga i njihov netržišni output, kao što je dolje opisano. KPD O: Ostale društvene, socijalne i osobne usluge Za ove usluge nisu uvijek dostupni podaci o proizvođačkim cijenama, pa se umjesto njih često koriste alternativni pokazatelji. Kao i kod zdravstva i obrazovanja, može postojati i tržišni i netržišni output nekih djelatnosti u okviru ove skupine, a statističke metode to trebaju uzeti u obzir. Kao dio programa istraživanja izradit će se specifične smjernice o praksama koje treba koristiti za ove proizvode. KPD P: Privatna kućanstva sa zaposlenim osobama Ovaj output, koji je output za vlastitu finalnu uporabu, po konvenciji se vrednuje kao naknada zaposlenicima, uključujući sav dohodak u naturi. Uobičajene metode za izradu procjena u stalnim cijenama trebaju koristiti podatke o indeksima potrošačkih cijena ili plaćama za deflaciju, ili ekstrapolaciju obujma (broj zaposlenika se koristi kao ekstrapolator). U načelu je potrebno provjeriti deflatore koji se koriste (podaci o indeksima potrošačkih cijena ili plaćama) kako bi se osiguralo da na ispravan način uzimaju u obzir dohodak u naturi. Ove metode ne uzimaju u obzir promjene u produktivnosti, ali to izostavljanje ima tek manje posljedice na BDP. Takve metode su metode B, osim ako ne uzimaju u obzir promjene u produktivnosti (u kojem su slučaju metode A). Porezi i subvencije na proizvode i uvoz, te PDV ESA 95, točke 10. 47. do 10. 52. , detaljno navode načela koja treba koristiti za procjenu poreza i subvencija na proizvode i uvoz, te PDV u stalnim cijenama. Ta načela predstavljaju metodu A. II. 3. Netržišni output Kao što je već navedeno, statističke metode za mjerenje outputa u stalnim cijenama trebaju dati usporedive statistike, kako za tržišni tako i za netržišni output, a posebno za usluge poput obrazovanja i zdravstva. Za netržišne se usluge output u stalnim cijenama može procijeniti koristeći ili pokazatelje obujma outputa ili metode inputa (na primjer, deflacija rada i ostalih inputa, ili ekstrapolacija obujma inputa rada bazne godine). Također mogu postojati neki podaci o cijenama koji se mogu koristiti. Razlika između metoda A, B i C za netržišne usluge odredit će se u okviru programa istraživanja. II. 3. 1. KPD M: Obrazovanje Netržišni output obrazovanja u stalnim cijenama može se procijeniti korištenjem bilo pokazatelja obujma outputa ili metodama inputa. Specifične smjernice o metodama koje treba koristiti za procjenjivanje ouputa obrazovanja (bilo pomoću pokazatelja obujma outputa, metodama inputa ili podacima o cijenama za tržišni output) razvit će se kao dio programa istraživanja. Ovaj će program također ocijeniti uzimanje u obzir promjena u kvaliteti. II. 3. 2. KPD N (dio): Zdravstvo Netržišni output zdravstvenih usluga u stalnim cijenama također se može procijeniti korištenjem bilo pokazatelja obujma outputa ili metodama inputa. Specifične smjernice o metodama koje treba koristiti za procjenu outputa zdravstva (bilo pomoću pokazatelja obujma outputa, metoda inputa ili podataka o cijenama za tržišni output) razvit će se kao dio programa istraživanja. Ovaj će program također ocijeniti uzimanje u obzir promjena kvalitete, što je od posebne važnosti za output zdravstvenih usluga. II. 3. 3. Ostali netržišni output Ostali netržišni output može poprimiti mnogo različitih oblika. Neke se usluge pružaju na individualnoj osnovi (npr. usluge socijalne sigurnosti), dok se druge pružaju na kolektivnoj osnovi (npr. usluge obrane). Neke druge opet mogu imati individualni i kolektivni element (npr. usluge policije, koje su u ESA-i 95 po konvenciji klasificirane kao kolektivne usluge). Pokazatelji obujma outputa mogu se koristiti za procjenu outputa usluga koje se pružaju na individualnoj osnovi, a možda i nekih usluga koje se pružaju na kolektivnoj osnovi. Za sve se ove usluge mogu koristiti metode inputa. Usporedivi rezultati iziskivat će određeno usklađivanje načina na koji se ove dvije metode primjenjuju. Specifične smjernice o metodama koje treba koristiti za ove proizvode (bilo da je riječ o pokazateljima obujma outputa ili metodama inputa) razvit će se kao dio programa istraživanja. DIO III. MJERENJE CIJENA I OBUJMA PREMA RASHODNOM PRISTUPU U rashodnom je pristupu BDP u stalnim cijenama zbroj finalne potrošnje, bruto investicija i neto izvoza. Glede prikladnosti pokazatelja koje treba koristiti bilo u deflacioniranju vrijednosti tekuće godine bilo u ekstrapolaciji vrijednosti bazne godine, mogu se koristiti sljedeći kriteriji: — potpuna pokrivenost skupine proizvoda pokazateljem. Na primjer, pokriva li pokazatelj sve proizvode unutar skupine ili samo jedan njihov dio, — osnova vrednovanja pokazatelja. Za finalnu potrošnju i bruto investicije to bi trebale biti kupovne cijene, a ne, na primjer, proizvođačke cijene, — pokazatelj treba uzeti u obzir promjene kvalitete evidentirajući ih u okviru procjena obujma, a ne procjena cijena, — konceptualna konzistentnost između pokazatelja i koncepta nacionalnih računa. Ovi kriteriji vode do sljedećih općenitih zaključaka o postupcima procjene mjera cijena i obujma u različitim kategorijama rashodnog pristupa. Finalna potrošnja kućanstava Finalnu potrošnju kućanstava treba, kada je to prikladno, deflacionirati u najvećoj mogućoj mjeri koristeći informacije iz indeksa potrošačkih cijena. Indeks potrošačkih cijena se smatra prikladnim ako zadovoljava sljedeće kriterije: — to je indeks koji obuhvaća točno taj proizvod/tu grupu proizvoda, — na ispravan način uzima u obzir promjene u kvaliteti proizvoda, — vrednuje se u kupovnim cijenama uključujući PDV, — koncepti na kojima se on temelji odgovaraju konceptima iz nacionalnih računa. Ako indeks potrošačkih cijena nije dostupan za određeni proizvod, tada se moraju koristiti drugi, približniji pokazatelji. To mogu biti indeksi proizvođačkih cijena, indeksi izvoznih ili uvoznih cijena, ili možda, u određenim okolnostima, pokazatelji obujma. Takve su metode B metode. Metode C obuhvaćaju korištenje indeksa koji uopće ne odgovaraju dotičnom proizvodu/proizvodima. Finalna potrošnja države i finalna potrošnja NUSK-a Za ove dvije skupine finalne potrošnje vrijede iste napomene kao i za procjenu netržišnog outputa u proizvodnom pristupu (odjeljak II. 3. ), budući da su vrijednosti robe i usluga koje proizvode država i NUSK glavne komponente ovih kategorija (ESA 95, točke 3. 78. i 3. 79. ). Državne kupovine robe i usluga koje proizvode tržišni proizvođači i koji se kućanstvima dostavljaju bez preoblikovanja kao socijalni transferi u naturi, koji također čine dio finalne potrošnje države (ESA 95, točka 3. 79. ) trebaju se deflacionirati prikladnim indeksima cijena koji odgovaraju ovim (tržišnim) robama i uslugama. ESA 95, točka 3. 85. opisuje razliku između individualnih i kolektivnih roba i usluga koje pružaju državne jedinice. Kada se napravi ta razlika tada se lako dobije koncept stvarne finalne potrošnje. Ovo prikazivanje računa ne uvodi nikakve posebne probleme u vezi s procjenama u stalnim cijenama. Bruto investicije u fiksni kapital Za bruto investicije u fiksni kapital metoda A predstavlja korištenje stvarnih indeksa cijena investicija. Takav indeks treba zadovoljavati sljedeće kriterije: — to je indeks koji obuhvaća upravo taj proizvod/tu grupu proizvoda, — na ispravan način uzima u obzir promjene u kvaliteti proizvoda, — vrednuje se u kupovnim cijenama uključujući neodbitni PDV, — koncepti na kojima se indeks temelji odgovaraju konceptima iz nacionalnih računa. U praksi se često koriste indeksi proizvođačkih cijena, što je metoda B ako se ti indeksi ne revaloriziraju u kupovnim cijenama. Za indekse proizvođačkih cijena specifičnih proizvoda primjenjuju se iste primjedbe kao i one iz odjeljka II. 2. , uključujući i upućivanje na program istraživanja. Promjene zaliha Važno je da se zalihe deflacioniraju specifično i nezavisno, te da se ne računaju kao rezidualna stavka izračunavanja u stalnim cijenama. ESA 95, točka 10. 56. navodi da se promjene zaliha u stalnim cijenama mogu izračunati deflacioniranjem upisa u zalihe i povlačenja iz zaliha odvojeno s odgovarajućim indeksima cijena. Kada promjene obujma i cijena zaliha nisu prevelike, tada se kao alternativa nudi neposredno deflacioniranje promjena na zalihama prosječnim indeksom cijena za tu godinu. Postoje četiri vrste zaliha (ESA 95, točka 3. 119. ): — materijali i sirovine: ovdje se može navesti isto načelo kao i za deflacioniranje intermedijarne potrošnje u odjeljku II. 2. , — nedovršena proizvodnja: ovu je kategoriju potrebno ispitati u okviru programa istraživanja, — gotove robe: one se mogu deflacionirati korištenjem indeksa proizvođačkih cijena u osnovnim cijenama, — robe za daljnju preprodaju: vrednuje se po nabavnim cijenama, za što je indeks proizvođačkih cijena često dobar pokazatelj. Problem vlasničkih dobitaka također je potrebno ispitati u okviru programa istraživanja. Neto povećanje dragocjenosti Ovu kategoriju treba ispitati u okviru programa istraživanja. Izvoz i uvoz roba i usluga Ovu kategoriju treba ispitati u okviru programa istraživanja. (1)  Odluka Komisije 95/309/EZ, Euratom (SL L 186, 5. 8. 1995. , str. 59. ) i Odluka Komisije 97/619/EZ, Euratom (SL L 252, 16. 9. 1997. , str. 33. ). PRILOG II. PRIJELAZNA RAZDOBLJA Prijelazna razdoblja za načelo br. 3 Država članica Do godine Irska 2004. Portugal — Danska 2000. (za 1999. bazna će godina biti 1990. ) Finska 2005. Nizozemska — Italija 2003. Njemačka 2005. Belgija — Ujedinjena Kraljevina 2003. Francuska — Španjolska 2003. Grčka — Švedska — Luksemburg — Austrija 2005


title: Regulamento (CE) nº 2578/98 da Comissão de 30 de Novembro de 1998 relativo ao fornecimento de cereais a título de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
Peru
aid system
award of contract
cereal flour
common wheat
food aid

formats: pdf print

text: L 322/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 12. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 2578/98 DA COMISS(cid:212)O de 30 de Novembro de 1998 relativo ao fornecimento de cereais a t(cid:146)tulo de ajuda alimentar A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1292/96 do Conselho, de 27 de Junho de 1996, relativo (cid:133) pol(cid:146)tica e (cid:133) gest(cid:209)o da ajuda alimentar e das ac(cid:135)(cid:210)es espec(cid:146)ficas de apoio (cid:133) seguran(cid:135)a alimentar (1), e, nomeadamente, o nº 1, al(cid:146)nea b), do seu artigo 24º, Considerando que o citado regulamento estabelece a lista dos pa(cid:146)ses e organismos suscept(cid:146)veis de beneficiar da ajuda comunit(cid:145)ria e determina os crit(cid:130)rios gerais relativos ao transporte da ajuda alimentar para l(cid:145) do est(cid:145)dio FOB; Considerando que, ap(cid:155)s v(cid:145)rias decis(cid:210)es relativas (cid:133) distri- bui(cid:135)(cid:209)o da ajuda alimentar, a Comiss(cid:209)o concedeu cereais a certos benefici(cid:145)rios; Considerando que (cid:130) necess(cid:145)rio efectuar esses forneci- mentos de acordo com as regras previstas no Regula- mento (CE) nº 2519/97 da Comiss(cid:209)o, de 16 de Dezembro de 1997, que estabelece as regras gerais de mobiliza(cid:135)(cid:209)o de produtos a fornecer a t(cid:146)tulo do Regulamento (CE) nº 1292/96 do Conselho para a ajuda alimentar comuni- t(cid:145)ria (2); que (cid:130) necess(cid:145)rio precisar, nomeadamente, os prazos e condi(cid:135)(cid:210)es de fornecimento para determinar as despesas da(cid:146) resultantes, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A t(cid:146)tulo da ajuda alimentar comunit(cid:145)ria, realiza-se, na Comunidade, a mobiliza(cid:135)(cid:209)o de cereais, tendo em vista fornecimentos aos benefici(cid:145)rios indicados no anexo, em conformidade com o disposto no Regulamento (CE) nº 2519/97 e com as condi(cid:135)(cid:210)es constantes do anexo. Considera-se que o proponente tomou conhecimento da totalidade das condi(cid:135)(cid:210)es gerais e especiais aplic(cid:145)veis e as aceitou. Qualquer outra condi(cid:135)(cid:209)o ou reserva contida na sua proposta (cid:130) considerada como n(cid:209)o escrita. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 30 de Novembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (2) JO L 346 de 17. 12. 1997, p. 23. 1. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 322/25 ANEXO LOTE A 1. Ac(cid:135)(cid:209)o nº: 1523/95 2. Benefici(cid:145)rio (2): Peru 3. Representante do benefici(cid:145)rio: Programa Nacional de Asistencia Alimentaria (PRONAA) av. Argentina 3017, El Callao; fax (55 14) 426 54 10 4. Pa(cid:146)s de destino: Peru 5. Produto a mobilizar: farinha de trigo mole 6. Quantidade total (toneladas l(cid:146)quidas): 2340 7. N(cid:156)mero de lotes: 1 8. Caracter(cid:146)sticas e qualidade do produto (3) (5) (9): ver JO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [ponto II. B. 1a)] 9. Acondicionamento (7): ver JO C 267 de 13. 9. 1996, p. 1 [pontos 2. 2 A 1. c), 2. c) e B. 1] 10. Etiquetagem e marca(cid:135)(cid:209)o (6): ver JO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 (ponto II. B. 3) — L(cid:146)ngua a utilizar na marca(cid:135)(cid:209)o: espanhol — Indica(cid:135)(cid:210)es complementares: «Distribuci(cid:155)n gratuita» 11. Modo de mobiliza(cid:135)(cid:209)o do produto: mercado da Comunidade 12. Est(cid:145)dio de entrega previsto: entregue no destino (8) 13. Est(cid:145)dio de entrega alternativo: entregue no porto de embarque — FOB estivado 14. a) Porto de embarque: — b) Endere(cid:135)o de carregamento: — 15. Porto de desembarque: — 16. Local de destino: entrep(cid:147)t PRONAA (ver ponto 3) — porto ou armaz(cid:130)m de tr(cid:131)nsito: — — via de transporte terrestre: — 17. Per(cid:146)odo ou data-limite de entrega no est(cid:145)dio previsto: — primeiro prazo: 28. 2. 1999 — segundo prazo: 14. 3. 1999 18. Per(cid:146)odo ou data-limite de entrega no est(cid:145)dio alternativo: — primeiro prazo: de 18 a 31. 1. 1999 — segundo prazo: de 1 a 14. 2. 1999 19. Prazo para a apresenta(cid:135)(cid:209)o das propostas ((cid:133)s 12 horas, hora de Bruxelas): — primeiro prazo: 15. 12. 1998 — segundo prazo: 5. 1. 1999 20. Montante da garantia do concurso: 5 ecus por tonelada 21. Endere(cid:135)o para o envio das propostas e das garantias de concurso (1): Bureau de l’aide alimentaire, (cid:133) l’attention de Monsieur T. Vestergaard, B(cid:131)timent «Loi 130», bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; telex: 25670 AGREC B; telefax: (32-2) 296 70 03/ /296 70 04 (exclusivamente) 22. Restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o (4): restitui(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel em 27. 11. 1998, fixada pelo Regulamento (CE) nº 2352/98 da Comiss(cid:209)o (JO L 293 de 31. 10. 1998, p. 11) L 322/26 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 12. 98 Notas: (1) Informa(cid:135)(cid:210)es complementares: Andr(cid:130) Debongnie [tel. : (32-2) 295 14 65] Torben Vestergaard [tel. : (32-2) 299 30 50]. (2) O fornecedor contactar(cid:145) o benefici(cid:145)rio ou o seu representante, o mais rapidamente poss(cid:146)vel, com vista a determinar os documentos de expedi(cid:135)(cid:209)o necess(cid:145)rios. (3) O fornecedor apresentar(cid:145) ao benefici(cid:145)rio um certificado passado por uma inst(cid:131)ncia oficial e que comprove que, para o produto a entregar, n(cid:209)o foram ultrapassadas, no Estado-membro em causa, as normas em vigor relativas (cid:133) radia(cid:135)(cid:209)o nuclear. O certificado de radioactividade deve indicar o teor de c(cid:130)sio 134 e 137 e de iodo 131. (4) O Regulamento (CE) nº 259/98 da Comiss(cid:209)o (JO L 25 de 31. 1. 1998, p. 39) (cid:130) aplic(cid:145)vel no que diz respeito (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o. A data referida no artigo 2º do regulamento atr(cid:145)s citado (cid:130) a referida no ponto 22 do presente anexo. Chama-se a aten(cid:135)(cid:209)o do fornecedor para o nº 1, (cid:156)ltimo par(cid:145)grafo, do artigo 4º do referido regulamento. A (32-2) c(cid:155)pia do certificado ser(cid:145) transmitida logo ap(cid:155)s a aceita(cid:135)(cid:209)o da declara(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o [telefax: 296 20 05)]. (5) O fornecedor transmite ao benefici(cid:145)rio ou seu representante, aquando da entrega, o documento seguinte: — certificado fitassanit(cid:145)rio (6) Em derroga(cid:135)(cid:209)o do JO C 114 do 29. 4. 1991, o ponto II. B. 3. c) passa a ter a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: «A men(cid:135)(cid:209)o “Comunidade Europeia”». (7) Com vista a uma eventual reensacagem, o fornecedor dever(cid:145) fornecer 2 % de sacos vazios, da mesma qualidade dos que cont(cid:136)m a mercadoria, com a inscri(cid:135)(cid:209)o seguida de um «R» mai(cid:156)sculo. (8) Al(cid:130)m do disposto no nº 3 do artigo 14º do Regulamento (CE) nº 2519/97, os navios fretados n(cid:209)o figurar(cid:209)o em nenhuma das quatro mais recentes listas de navios detidos, publicadas pelo Memorando de Acordo de Paris para a Inspec(cid:135)(cid:209)o de Navios pelo Estado do Porto [Directiva 95/21/CE do Conselho (JO L 157 de 7. 7. 1995, p. 1)] (9) A farinha deve ser enriquecida com ferro na propor(cid:135)(cid:209)o de 30 mg por quilograma


title: Commission Regulation (EC) No 2576/98 of 30 November 1998 fixing the rates of the refunds applicable to certain milk products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk
product quality

text: 1. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities L 322/19 COMMISSION REGULATION (EC) No 2576/98 of 30 November 1998 fixing the rates of the refunds applicable to certain milk products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 804/68 of 27 June 1968 on the common organization of the market in milk and milk products (1), as last amended by Regula- tion (EC) No 1587/96 (2), and in particular Article 17 (3) thereof, Whereas Article 17 (1) of Regulation (EEC) No 804/68 the difference between prices in inter- provides that national trade for the products listed in Article 1 (a), (b), (c), (d), (e), and (g) of that Regulation and prices within the Community may be covered by an export refund; whereas Commission Regulation (EC) No 1222/94 of 30 May 1994 laying down common implementing rules for granting export refunds on certain agricultural products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty, and criteria for such refunds (3), as last amended by Regulation (EC) No 1352/ 98 (4), specifies the products for which a rate of refund should be fixed, to be applied where these products are exported in the form of goods listed in the Annex to Regulation (EEC) No 804/68; fixing the amount of Whereas, in accordance with the first subparagraph of Article 4 (1) of Regulation (EC) No 1222/94, the rate of the refund per 100 kilograms for each of the basic prod- ucts in question must be fixed for each month; Whereas Article 4 (3) of Regulation (EC) No 1222/94 provides that, when the rate of the refund is being fixed, account should be taken, where necessary, of production refunds, aids or other measures having equivalent effect applicable in all Member States in accordance with the Regulation on the common organization of the market in the product in question to the basic products listed in Annex A to that Regulation or to assimilated products; Whereas Article 11 (1) of Regulation (EEC) No 804/68 provides for the payment of aid for Community-produced skimmed milk processed into casein if such milk and the casein manufactured from it fulfil certain conditions set out in Article 1 of Council Regulation (EEC) No 987/68 of 15 July 1968 laying down general rules for granting aid for skimmed milk processed into casein or caseinates (5), as last amended by Regulation (EEC) No 1435/90 (6); Whereas Commission Regulation (EC) No 2571/97 of 15 December 1997 on the sale of butter at reduced prices and the granting of aid for cream, butter and concentrated butter for use in the manufacture of pastry products, ice-cream and other foodstuffs (7), as last amended by Regulation (EC) No 1982/98 (8), lays down that butter and cream at reduced prices should be made available to industries which manufacture certain goods; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Milk and Milk Products, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The rates of the refunds applicable to the basic prod- 1. ucts appearing in Annex A to Regulation (EC) No 1222/ 94 and listed in Article 1 of Regulation (EEC) No 804/68, exported in the form of goods listed in the Annex to Regulation (EEC) No 804/68, are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. 2. No rates of refund are fixed for any of the products referred to in the preceding paragraph which are not listed in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 December 1998. (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 13. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 21. (3) OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5. (4) OJ L 184, 27. 6. 1998, p. 25. (5) OJ L 169, 18. 7. 1968, p. 6. (6) OJ L 138, 31. 5. 1990, p. 8. (7) OJ L 350, 20. 12. 1997, p. 3. (8) OJ L 256, 18. 9. 1998, p. 9. L 322/20 EN Official Journal of the European Communities 1. 12. 98 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 30 November 1998. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission ANNEX to the Commission Regulation of 30 November 1998 fixing the rates of the refunds appli- cable to certain milk products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty CN code Description ex 0402 10 19 Powdered milk, in granules or other solid forms, not con- taining added sugar or other sweetening matter, with a fat content not exceeding 1,5 % by weight (PG 2): (a) On exportation of goods of CN code 3501 (b) On exportation of other goods ex 0402 21 19 Powdered milk, in granules or other solid forms, not con- taining added sugar or other sweetening matter, with a fat content of 26 % by weight (PG 3): (a) Where goods incorporating, in the form of products assimilated to PG 3, reduced-price butter or cream obtained pursuant to Regulation (EEC) No 2571/97 are exported (b) On exportation of other goods ex 0405 10 Butter, with a fat content by weight of 82 % (PG 6): (a) Where goods containing reduced-price butter or cream which have been manufactured in accordance with the conditions provided for in Regulation (EEC) No 2571/97 are exported (b) On exportation of goods of CN code 2106 90 98 con- taining 40 % or more by weight of milk fat (c) On exportation of other goods (ECU/100 kg) Rate of refund — 82,50 80,39 114,00 61,00 177,25 170,00


title: Elenco dei deputati dell'ufficio di presidenza, del Parlamento, dei gruppi politici, delle commissioni e delle delegazioni interparlamentari.,Jäsenluettelo puhemiehistö, parlamentti, puolueryhmät, valiokunnat, yhteisparlamentaariset valtuuskunnat.,Ledamotsförteckning Förteckning över ledamöter i presidiet, i parlamentet, i de politiska grupperna, i utskotten, i de interparlamentariska delegationerna.,Ledenlijst van het Bureau, het Parlement, de fracties, de commissies en de interparlementaire delegaties.,List of Members of the Bureau, Parliament, political groups, committees and interparliamentary delegations : No 3/1998.,Lista de los diputados de la Mesa, del Parlamento, de los grupos políticos, de las comisiones y de las delegaciones interparlamentarias.,Lista dos deputados da Mesa, do Parlamento, dos grupos políticos, das comissões e delegações interparlamentares.,Liste des députés du bureau, du Parlement, des groupes politiques, des commissions et des délégations interparlementaires.,Medlemsfortegnelse over Præsidiet, Parlamentet, de politiske grupper, udvalgene og de interparlamentariske delegationer.,Mitgliederliste des Präsidiums, des Parlaments, der Fraktionen, der Ausschüsse und der interparlamentarischen Delegationen.,Κατάλογος των βουλευτών του Προεδρείου, του Κοινοβουλίου, των πολιτικών ομάδων, των επιτροπών και των διακοινοβουλευτικών αντιπροσωπειών.

eurovoc_concepts:
Member of the European Parliament
yearbook


title: Kommissionens direktiv 98/90/EG av den 30 november 1998 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/387/EEG om dörrar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
technical standard
technological change

formats: html pdf print

text: 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/29 KOMMISSIONENS DIREKTIV 98/90/EG av den 30 november 1998 om anpassning till den tekniska utvecklingen av r(cid:134)dets direktiv 70/387/EEG om d(cid:148)rrar p(cid:134) motorfordon och sl(cid:132)pvagnar till dessa fordon (Text av betydelse f(cid:148)r EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tilln(cid:132)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodk(cid:132)nnande av motorfordon och senast (cid:132)ndrat genom sl(cid:132)pvagnar kommissionens direktiv 98/14/EG (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 2 i detta, till dessa fordon (1), med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 70/387/EEG av den 27 juli 1970 om tilln(cid:132)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om d(cid:148)rrar p(cid:134) motorfordon och sl(cid:132)pvagnar till dessa fordon (3), (cid:132)ndrat genom Anslutningsakten f(cid:148)r Danmark, Irland och F(cid:148)renade kungariket, s(cid:132)rskilt artikel 3 i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Direktiv 70/387/EEG (cid:132)r ett av s(cid:132)rdirektiven om det f(cid:148)rfa- rande f(cid:148)r EG-typgodk(cid:132)nnande som har fastst(cid:132)llts genom direktiv 70/156/EEG. Best(cid:132)mmelserna i direktiv 70/ 156/EEG om fordonssystem, komponenter och separata tekniska enheter g(cid:132)ller d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)r det h(cid:132)r direktivet. Det (cid:132)r m(cid:148)jligt att ytterligare anpassa direktiv 70/387/EEG till den tekniska utvecklingen genom att f(cid:148)rb(cid:132)ttra s(cid:132)ker- heten i vissa tunga lastbilar vid in- och urstigning till och fr(cid:134)n f(cid:148)rarhytten. S(cid:132)rskilt enligt artikel 3. 4 och 4. 3 i direktiv 70/156/EEG (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att det till varje s(cid:132)rdirektiv bifogas en mall f(cid:148)r teknisk information som inneh(cid:134)ller de relevanta punkterna i bilaga I till det direktivet och ocks(cid:134) ett typgodk(cid:132)nnandeintyg som grundar sig p(cid:134) bilaga VI till det direktivet f(cid:148)r att typgodk(cid:132)nnandet skall kunna databe- handlas. Med h(cid:132)nsyn till den praktiska till(cid:132)mpningen av direktiv 70/387/EEG (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att s(cid:132)kerst(cid:132)lla enhetliga best(cid:132)mmelser i alla medlemsstater. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta direktiv (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r anpassning till teknisk utveckling uppr(cid:132)ttad genom direktiv 70/156/EEG. (1) EGT L 42, 23. 2. 1970, s. 1. (2) EGT L 91, 25. 3. 1998, s. 1. (3) EGT L 176, 10. 8. 1970, s. 5. Artikel 1 Direktiv 70/387/EEG (cid:132)ndras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 1. I artikel 1 skall orden ”jordbrukstraktorer och lant- bruksmaskiner” ers(cid:132)ttas med ”jordbruks- och skogs- brukstraktorer” och ordet ”motorredskap” ers(cid:132)ttas med ”flyttbara maskiner”. 2. Bilagorna skall (cid:132)ndras i enlighet med bilagan till detta direktiv. Artikel 2 1. Fr(cid:134)n och med den 1 januari 1999 f(cid:134)r medlemssta- terna inte av sk(cid:132)l som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till ett fordons d(cid:148)rrar — v(cid:132)gra att bevilja EG-typgodk(cid:132)nnande eller nationellt typgodk(cid:132)nnande f(cid:148)r en typ av fordon, eller — f(cid:148)rbjuda saluf(cid:148)ring, registrering eller ibruktagande av fordon om fordonen uppfyller kraven i direktiv 70/387/EEG, (cid:132)ndrat genom detta direktiv. Fr(cid:134)n och med den 1 oktober 2000 f(cid:134)r medlemssta- 2. terna — inte l(cid:132)ngre bevilja EG-typgodk(cid:132)nnande, och — f(cid:134)r de v(cid:132)gra att bevilja nationellt typgodk(cid:132)nnande f(cid:148)r en ny typ av fordon av sk(cid:132)l som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till fordo- nets d(cid:148)rrar om kraven i direktiv 70/387/EEG, (cid:132)ndrat genom detta direktiv, inte uppfylls. Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall s(cid:132)tta i kraft de lagar och andra f(cid:148)rfattningar som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att f(cid:148)lja detta direktiv senast den 31 december 1998. De skall genast underr(cid:132)tta kommissionen om detta. N(cid:132)r medlemsstaterna antar dessa best(cid:132)mmelser skall de inneh(cid:134)lla en h(cid:132)nvisning till detta direktiv eller (cid:134)tf(cid:148)ljas av en s(cid:134)dan h(cid:132)nvisning n(cid:132)r de offentligg(cid:148)rs. N(cid:132)rmare f(cid:148)re- skrifter om hur h(cid:132)nvisningen skall g(cid:148)ras skall varje medlemsstat sj(cid:132)lv utf(cid:132)rda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:148)verl(cid:132)mna texterna till centrala best(cid:132)mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr(cid:134)de som omfattas av detta direktiv. L 337/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 Detta direktiv tr(cid:132)der i kraft den sjunde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 5 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 30 november 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/31 BILAGA 1. I direktiv 70/387/EEG skall en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver bilagor med f(cid:148)ljande lydelse inf(cid:148)ras f(cid:148)re bilaga I: ”F(cid:153)RTECKNING (cid:153)VER BILAGOR 1. BILAGA I: R(cid:132)ckvidd, definitioner, allm(cid:132)nna krav, ans(cid:148)kan om EG-typgodk(cid:132)nnande, bevil- jande av EG-typgodk(cid:132)nnande, (cid:132)ndringar av typ och (cid:132)ndringar av godk(cid:132)nnanden, produktions(cid:148)verensst(cid:132)mmelse Till(cid:132)gg 1: Till(cid:132)gg 2: Teknisk information Typgodk(cid:132)nnandeintyg 2. BILAGA II: Konstruktions- och monteringskrav och h(cid:134)llfasthetsprovning 3. BILAGA III: Krav vad g(cid:132)ller in- och urstigning genom d(cid:148)rrarna i f(cid:148)rarhytten”. 2. Bilaga I skall ha f(cid:148)ljande lydelse: ”BILAGA I R(cid:142)CKVIDD, DEFINITIONER, ALLM(cid:142)NNA KRAV, ANS(cid:153)KAN OM EG-TYPGODK(cid:142)N- NANDE, BEVILJANDE AV EG-TYPGODK(cid:142)NNANDE, (cid:142)NDRINGAR AV TYP OCH (cid:142)NDRINGAR AV GODK(cid:142)NNANDEN, PRODUKTIONS(cid:153)VERENSST(cid:142)MMELSE. 1. R(cid:142)CKVIDD 1. 1 Detta direktiv till(cid:132)mpas p(cid:134) d(cid:148)rrar till motorfordon av katgorierna M 1 och N (1). 2. DEFINITIONER I detta direktiv avses med: 2. 1 godk(cid:132)nnande av ett fordon: godk(cid:132)nnande f(cid:148)r en typ av fordon med avseende p(cid:134) fordonets d(cid:148)rrar och de k(cid:132)nnetecken som (cid:132)r utm(cid:132)rkande f(cid:148)r s(cid:134)dana d(cid:148)rrar. 2. 2 typ av fordon: fordon som inte n(cid:132)mnv(cid:132)rt skiljer sig betr(cid:132)ffande f(cid:148)ljande huvudsakliga egenskaper: — konstruktions- och h(cid:134)llfasthetsegenskaper hos l(cid:134)s och g(cid:134)ngj(cid:132)rn vad betr(cid:132)ffar de fordon som n(cid:132)mns i bilaga II — konstruktions- och monteringskrav f(cid:148)r fotstegen vad betr(cid:132)ffar fordon som inte omfattas av bilaga III — positions- och geometriska egenskaper hos fotstegen och handtagen vad betr(cid:132)ffar de fordon som n(cid:132)mns i bilaga III och i den m(cid:134)n som dessa egenskaper har betydelse f(cid:148)r kraven i f(cid:148)religgande direktiv. 3. ALLM(cid:142)NNA KRAV 3. 1 Konstruktion 3. 1. 1 Fordonet skall medge en helt s(cid:132)ker in- och urstigning. 3. 1. 2 Fordon av kategori N 2 ovann(cid:132)mnda krav om de uppfyller (cid:134)l(cid:132)ggandena i bilaga III. med en st(cid:148)rsta totalvikt som (cid:148)verstiger 7,5 ton och N 3 anses uppfylla (1) Enligt definitionen i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG. L 337/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 3. 2 D(cid:148)rrar, in- och utg(cid:134)ngar 3. 2. 1 D(cid:148)rrar, in- och utg(cid:134)ngar skall vara s(cid:134)dana att de l(cid:132)tt kan anv(cid:132)ndas och utan fara. 3. 3 D(cid:148)rrar och l(cid:134)s 3. 3. 1 D(cid:148)rrar och l(cid:134)s skall vara s(cid:134) konstruerade att varje irriterande ljud kan undvikas vid st(cid:132)ngningen. 3. 3. 2 D(cid:148)rrl(cid:134)sen skall vara s(cid:134) konstruerade att de hindrar d(cid:148)rrarna fr(cid:134)n att (cid:148)ppnas oavsiktligt. 3. 4 L(cid:134)s- och g(cid:134)ngj(cid:132)rn (konstruktions- och monteringskrav) 3. 4. 1 G(cid:134)ngj(cid:132)rnen p(cid:134) g(cid:134)ngj(cid:132)rnsupph(cid:132)ngda d(cid:148)rrar (med undantag av vikd(cid:148)rrar) som monterats p(cid:134) fordo- nets sidor skall vara f(cid:132)stade i d(cid:148)rrens framkant i fram(cid:134)triktad k(cid:148)rriktning. F(cid:148)r dubbeld(cid:148)rrar g(cid:132)ller detta krav den del av d(cid:148)rren som (cid:148)ppnas f(cid:148)rst; det skall vara m(cid:148)jligt att sp(cid:132)rra den andra delen. 3. 4. 2 L(cid:134)sen och g(cid:134)ngj(cid:132)rnen p(cid:134) sidod(cid:148)rrarna p(cid:134) fordon av katgori M 1 detta direktiv. skall uppfylla kraven i bilaga II till 3. 5 Fotsteg (konstruktions- och monteringskrav) 3. 5. 1 Hjulnavet, f(cid:132)lgen eller andra delar av hjulet f(cid:134)r inte anses som fotsteg med avseende p(cid:134) detta direktiv, utom d(cid:134) konstruktions- eller anv(cid:132)ndningssk(cid:132)l utesluter montering av fotsteg p(cid:134) annan plats p(cid:134) fordonet. 3. 5. 2 Om golvet vid ing(cid:134)ngen till passagerarhytten i fordon av kategorierna M 1, N1 och N2 med en st(cid:148)rsta totalvikt p(cid:134) 7,5 ton befinner sig mer (cid:132)n 600 mm (cid:148)ver marken skall fordonet ha ett eller flera fotsteg. 3. 5. 2. 1 F(cid:148)r terr(cid:132)ngfordon, s(cid:134)som de definieras i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG, f(cid:134)r avst(cid:134)ndet fr(cid:134)n marken emellertid (cid:148)kas till 700 mm. 3. 5. 2. 2 Fotstegen skall vara utformade s(cid:134) att de undanr(cid:148)jer halkrisken. 4. 4. 1 4. 2 4. 3 5. 5. 1 5. 2 5. 3 6. 6. 1 7. 7. 1 ANS(cid:153)KAN OM EG-TYPGODK(cid:142)NNANDE Ans(cid:148)kningar om EG-typgodk(cid:132)nnande f(cid:148)r en fordonstyp med avseende p(cid:134) d(cid:148)rrar skall l(cid:132)mnas in av fordonstillverkaren. En mall f(cid:148)r tekniskt underlag (cid:134)terfinns i till(cid:132)gg 1. Ett fordon som (cid:132)r representativt f(cid:148)r den fordonstyp som skall typgodk(cid:132)nnas skall inl(cid:132)mnas till den tekniska tj(cid:132)nst som har till uppgift att utf(cid:148)ra typgodk(cid:132)nnandeproven. BEVILJANDE AV EG-TYPGODK(cid:142)NNANDE Om de relevanta kraven (cid:132)r uppfyllda skall EG-typgodk(cid:132)nnande enligt artikel 4. 3 i direktiv 70/156/EEG beviljas. En mall f(cid:148)r intyg om EG-typgodk(cid:132)nnande finns i till(cid:132)gg 2. Varje typgodk(cid:132)nd fordonstyp skall ges ett typgodk(cid:132)nnandenummer i enlighet med bilaga VII till direktiv 70/156/EEG. Samma medlemsstat f(cid:134)r inte ge en annan fordonstyp samma nummer. (cid:142)NDRINGAR AV TYP OCH (cid:142)NDRINGAR AV GODK(cid:142)NNANDEN Vid (cid:132)ndring av en fordonstyp som typgodk(cid:132)nts i enlighet med detta direktiv skall best(cid:132)mmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG till(cid:132)mpas. PRODUKTIONS(cid:153)VERENSST(cid:142)MMELSE (cid:143)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla produktions(cid:148)verensst(cid:132)mmelse skall vidtas i enlighet med de best(cid:132)m- melser som fastst(cid:132)lls i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/33 Till(cid:132)gg 1 TEKNISK INFORMATION nr. enligt bilaga I till r(cid:134)dets direktiv 70/156/EEG (*) f(cid:148)r EG-typgodk(cid:132)nnande av ett fordon med avseende p(cid:134) d(cid:148)rrarna (Direktiv 70/387/EEG, (cid:132)ndrat genom direktiv. /. /EG) Till(cid:132)mpliga uppgifter i denna f(cid:148)rteckning skall inl(cid:132)mnas i tre exemplar med inneh(cid:134)llsf(cid:148)rteckning. Eventuella ritningar skall vara i l(cid:132)mplig skala och tillr(cid:132)ckligt detaljerade och l(cid:132)mnas i A4-format eller i vikt A4-format. Eventuella foton skall vara tillr(cid:132)ckligt detaljerade. Om system, komponenter eller separata tekniska enheter (cid:132)r elektroniskt styrda, skall uppgifter om prestanda l(cid:132)mnas. 0. 0. 1 0. 2 0. 3 ALLM(cid:142)NT Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):. Typ:. Typidentifiering, om m(cid:132)rkt p(cid:134) fordonet (b):. 0. 3. 1 M(cid:132)rkets placering:. 0. 4 0. 5 0. 8 1. 1. 1 9. 9. 2 9. 3 Fordonskategori (c):. Tillverkarens namn och adress:. Adress(er) till monteringsanl(cid:132)ggning(ar):. ALLM(cid:142)NNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:. KAROSSERI Konstruktionsmaterial och -metoder:. D(cid:148)rrar f(cid:148)r f(cid:148)rare och passagerare, d(cid:148)rrl(cid:134)s och -g(cid:134)ngj(cid:132)rn:. 9. 3. 1 D(cid:148)rrarnas utformning och antal:. 9. 3. 1. 1 M(cid:134)tt, (cid:148)ppningsriktning och st(cid:148)rsta (cid:148)ppningsvinkel:. 9. 3. 2 Ritning av l(cid:134)s och g(cid:134)ngj(cid:132)rn och deras placering p(cid:134) d(cid:148)rrarna:. 9. 3. 3 Teknisk beskrivning av l(cid:134)s och g(cid:134)ngj(cid:132)rn:. 9. 3. 4 Till(cid:132)mpliga uppgifter ((cid:132)ven om m(cid:134)tt) om ing(cid:134)ngar, fotsteg och n(cid:148)dv(cid:132)ndiga handtag:. (*) De punktnummer och fotnoter som anv(cid:132)nds i denna tekniska information motsvarar dem som redovisas i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Punkter som inte g(cid:132)ller f(cid:148)r detta direktiv utg(cid:134)r. L 337/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 (cid:153)vrig information vad g(cid:132)ller terr(cid:132)ngfordon 1. 3 Antal axlar och hjul:. 1. 3. 3 Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar):. 2. 4. 1 F(cid:148)r chassi utan karosseri:. 2. 4. 1. 4. 1 Fr(cid:132)mre infallsvinkel (na):. 2. 4. 1. 5. 1 Bakre yttre frig(cid:134)ngsvinkel (nb):. 2. 4. 1. 6 Markfrig(cid:134)ng (enligt definitionen i punkt 4. 5 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG) 2. 4. 1. 6. 1 mellan axlarna:. 2. 4. 1. 6. 2 under framaxeln/-axlarna:. 2. 4. 1. 6. 3 under bakaxeln/-axlarna:. 2. 4. 1. 7 Rampvinkel (nc):. 2. 4. 2 F(cid:148)r chassi med karosseri 2. 4. 2. 4. 1 Fr(cid:132)mre infallsvinkel (na):. 2. 4. 2. 5. 1 Bakre yttre frig(cid:134)ngsvinkel (nb):. 2. 4. 2. 6 Markfrig(cid:134)ng (enligt definitionen i punkt 4. 5 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG) 2. 4. 2. 6. 1 mellan axlarna:. 2. 4. 2. 6. 2 under framaxeln/-axlarna:. 2. 4. 2. 6. 3 under bakaxeln/-axlarna:. 2. 4. 2. 7 Rampvinkel (nc):. 2. 15 F(cid:148)rm(cid:134)ga att starta i motlut (ensamt fordon):. 4. 9 Differentialsp(cid:132)rr:. ja/nej/valfri (1) (1) Stryk det som inte (cid:132)r till(cid:132)mpligt. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/35 Till(cid:132)gg 2 MALL [maximalt format: A4 (210(cid:253)297 mm)] INTYG OM EG-TYPGODK(cid:142)NNANDE Myndighetens st(cid:132)mpel Meddelande om (cid:190) typgodk(cid:132)nnande (1), (cid:190) utvidgning av typgodk(cid:132)nnande (1), (cid:190) avslag p(cid:134) typgodk(cid:132)nnande (1), (cid:190) indragning av typgodk(cid:132)nnande (1), fordonstyp/komponent/separat f(cid:148)r direktiv. /. /EG. teknisk enhet (1) enligt direktiv 70/387/EEG, (cid:132)ndrat genom Typgodk(cid:132)nnandenummer:. Sk(cid:132)l f(cid:148)r utvidgning:. AVSNITT I 0. 1 0. 2 Fabrikat (tillverkarens varum(cid:132)rke):. Typ:. 0. 3 Metod f(cid:148)r typidentifiering om fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten (cid:132)r m(cid:132)rkt (1) (2):. 0. 3. 1 M(cid:132)rkets placering:. 0. 4 0. 5 0. 7 Fordonsskategori (1) (3):. Tillverkarens namn och adress:. F(cid:148)r komponenter och separata tekniska enheter, placering och s(cid:132)ttet att f(cid:132)sta EG-typgodk(cid:132)nnande-. m(cid:132)rket: 0. 8 Adress(er) till monteringsanl(cid:132)ggning(ar):. (1) Stryk det som inte (cid:132)r till(cid:132)mpligt. (2) Om tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)ttet f(cid:148)r typidentifikation inneh(cid:134)ller skrifttecken som inte (cid:132)r relevanta f(cid:148)r att beskriva de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter i detta typgodk(cid:132)nnandeintyg skall s(cid:134)dana skrifttecken represen- teras med denna symbol ’?’ (t. ex. ABC??123??). (3) Enligt definitionen i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG. L 337/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 AVSNITT II 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Ytterligare information (i f(cid:148)rekommande fall): se till(cid:132)gg Teknisk tj(cid:132)nst som (cid:132)r ansvarig f(cid:148)r utf(cid:148)rande av provningarna:. Datum f(cid:148)r provningsrapport:. Nummer p(cid:134) provningsrapporten:. Anm(cid:132)rkningar (i f(cid:148)rekommande fall): se till(cid:132)gg Ort:. Datum:. Namnteckning:. Inneh(cid:134)llsf(cid:148)rteckningen till informationspaketet, som finns hos godk(cid:132)nnandemyndigheten och som kan erh(cid:134)llas p(cid:134) beg(cid:132)ran, bifogas. om typgodk(cid:132)nnande av fordon enligt direktiv 70/387/EEG, senast (cid:132)ndrat genom direktiv. /. /EG Till(cid:132)gg till intyg om EG-typgodk(cid:132)nnande nr. 1. (cid:153)vrig information: 1. 1 Utformning av d(cid:148)rrar:. 1. 2 (cid:153)ppningsmetod:. 1. 3 (cid:153)ppningsmetod f(cid:148)r l(cid:134)s:. 5. Anm(cid:132)rkningar:. ” 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/37 3. Bilaga II skall (cid:132)ndras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: a) I titeln skall ordet ”PERSONBILAR” ers(cid:132)ttas med orden ”FORDON AV KATEGORI M1 ”. b) I punkt 1. 1 skall orden ”detta direktiv” ers(cid:132)ttas med orden ”denna bilaga”. 4. En ny bilaga med f(cid:148)ljande lydelse skall l(cid:132)ggas till som bilaga III: ”Bilaga III KRAV G(cid:142)LLANDE IN- OCH URSTIGNING GENOM D(cid:153)RRARNA TILL F(cid:153)RARUT- SOM HAR EN ST(cid:153)RSTA TOTALVIKT SOM RYMMET I FORDON AV KATEGORI N2 (cid:153)VERSTIGER 7,5 TON OCH AV KATEGORI N 3 1. 1. 1 Fotstegen till f(cid:148)rarhytten (se figur) Avst(cid:134)ndet (A) fr(cid:134)n marken till det nedersta fotstegets (cid:148)vre yta, m(cid:132)tt n(cid:132)r fordonet (cid:132)r i k(cid:148)rklart skick och st(cid:134)r p(cid:134) en horisontell och plan yta, skall inte (cid:148)verstiga 600 mm. 1. 1. 1 F(cid:148)r terr(cid:132)ngfordon, s(cid:134)som de definieras i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG, kan det avst(cid:134)ndet (A) (cid:148)kas till 700 mm. 1. 2 Avst(cid:134)ndet (B) mellan fotstegens (cid:148)vre ytor skall inte (cid:148)verstiga 400 mm. Det lodr(cid:132)ta avst(cid:134)ndet mellan tv(cid:134) p(cid:134) varandra f(cid:148)ljande fotsteg skall inte variera med mer (cid:132)n 50 mm. 1. 2. 1 F(cid:148)r terr(cid:132)ngfordon (se 1. 1. 1), kan den sistn(cid:132)mnda siffran emellertid (cid:148)kas upp till 100 mm. 1. 3 Dessutom skall f(cid:148)ljande geometriska minimispecifikationer uppfyllas: — fotstegsdjup (D): — fotstegets frig(cid:134)ende rum (E) (inbegripet fotstegsdjup): — fotstegsbredd (F): — bredden p(cid:134) det nedersta fotsteget (G): — fotstegsh(cid:148)jd (S): — tv(cid:132)rg(cid:134)ende f(cid:148)rskjutning mellan fotstegen (H): — l(cid:132)ngd(cid:148)verlappning (J): 80 mm 150 mm 300 mm 200 mm 120 mm 0 mm 200 mm 1. 3. 1 F(cid:148)r terr(cid:132)ngfordon (se 1. 1. 1), kan v(cid:132)rdet (F) emellertid minskas till 200 mm. 1. 4 Det nedersta steget kan utformas som en stegpinne, om detta (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt pga fordonets konstruktion eller anv(cid:132)ndning, och f(cid:148)r terr(cid:132)ngfordon (se 1. 1. 1). F(cid:148)r s(cid:134)dana fall skall djupet av stegpinnen (R) vara (cid:134)tminstone 20 mm. 1. 4. 1 Stegpinnar med runt tv(cid:132)rsnitt till(cid:134)ts inte. 1. 5 1. 6 2. 2. 1 2. 1. 1 2. 1. 2 2. 1. 3 N(cid:132)r man stiger ner fr(cid:134)n f(cid:148)rarhytten skall det vara l(cid:132)tt att hitta det (cid:148)versta fotsteget. Fotstegens (cid:148)vre ytor skall vara halkfria. Dessutom skall fotsteg som uts(cid:132)tts f(cid:148)r v(cid:132)der och smuts under k(cid:148)rningen ha tillr(cid:132)cklig avrinning (dr(cid:132)neringsyta). Tillg(cid:134)ng till handtag i f(cid:148)rarhytten (se figur) En eller flera l(cid:132)mpliga ledst(cid:132)nger och handtag eller andra likv(cid:132)rdiga anordningar f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i skall finnas i f(cid:148)rarhytten. Ledst(cid:134)ngen/ledst(cid:132)ngerna eller handtagen eller de likv(cid:132)rdiga anordningarna f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i m(cid:134)ste vara placerade p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt att man l(cid:132)tt kan fatta tag i dem och utan att de (cid:132)r i v(cid:132)gen. Ett maximalt avbrott p(cid:134) 100 mm f(cid:148)r det omr(cid:134)de som man h(cid:134)ller sig i p(cid:134) ledst(cid:132)ngerna, handtagen eller de likv(cid:132)rdiga anordningarna f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i kan till(cid:134)tas (t. ex. f(cid:148)r mellanliggande fasts(cid:132)tt- ning). Vad g(cid:132)ller tillg(cid:134)ng till mer (cid:132)n tv(cid:134) fotsteg skall ledst(cid:132)ngerna, handtagen eller de likv(cid:132)rdiga anord- ningarna f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i vara placerade s(cid:134) att en person kan st(cid:148)dja sig samtidigt p(cid:134) tre punkter (med tv(cid:134) h(cid:132)nder och en fot eller med tv(cid:134) f(cid:148)tter och en hand). L 337/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 2. 1. 4 Utom n(cid:132)r det g(cid:132)ller trappor skall formgivningen och placeringen av ledst(cid:132)ngerna, handtagen och de likv(cid:132)rdiga anordningarna f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i vara s(cid:134)dana att anv(cid:132)ndaren uppmuntras att stiga ner v(cid:132)nd mot f(cid:148)rarhytten. 2. 1. 5 Ratten skall anses vara ett handtag. 2. 2 H(cid:148)jden (N) p(cid:134) den l(cid:132)gsta kanten av (cid:134)tminstone en ledst(cid:134)ng eller ett handtag eller en likv(cid:132)rdig anordning f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i, m(cid:132)tt fr(cid:134)n marken av ett k(cid:148)rklart fordon p(cid:134) en horisontell och plan yta, skall inte (cid:148)verstiga 1 850 mm. 2. 2. 1 F(cid:148)r terr(cid:132)ngfordon (se 1. 1. 1) kan det avst(cid:134)ndet (N) (cid:148)kas till 1 950 mm. 2. 2. 2 Om f(cid:148)rarhyttens golv har en h(cid:148)jd fr(cid:134)n marken som (cid:148)verstiger 'N' skall denna h(cid:148)jd antas vara 'N'. 2. 2. 3 Dessutom skall minimiavst(cid:134)ndet 'P' av den (cid:148)vre kanten av ledst(cid:134)ngen/ledst(cid:132)ngerna eller hand- tagen eller de likv(cid:132)rdiga anordningarna f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i fr(cid:134)n det (cid:148)versta steget (f(cid:148)rarhyttens golv) vara f(cid:148)ljande: — F(cid:148)r ledst(cid:134)ng/ledst(cid:132)nger eller handtag eller likv(cid:132)rdiga anordningar f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i (U): 650 mm — F(cid:148)r ledst(cid:134)ng/ledst(cid:132)nger eller handtag eller likv(cid:132)rdiga anordningar f(cid:148)r att h(cid:134)lla sig i (V): 550 mm 2. 3 F(cid:148)ljande m(cid:134)tt skall uppfyllas: — Fastsp(cid:132)nningsdimension (K) — L(cid:132)ngd (M) — Avst(cid:134)nd till fordonskomponenter (L) 16 mm minst 38 mm maximalt 150 mm minst 40 mm med (cid:148)ppen d(cid:148)rr golving(cid:134)ngens mellanaxel vy l(cid:132)ngs med Z vy l(cid:132)ngs med Z (f(cid:148)r ett terr(cid:132)ngfordons stegpinne) figur 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/39 3. N(cid:132)r det g(cid:132)ller ett sluttande golv i f(cid:148)rarhytten skall de n(cid:148)dv(cid:132)ndiga m(cid:134)tten g(cid:148)ras p(cid:134) ett horisontellt plan som sk(cid:132)r genom en punkt som f(cid:134)s d(cid:132)r golvets framkant sk(cid:132)r ett vertikalt plan som g(cid:134)r genom stegets mittpunkt direkt nedanf(cid:148)r golvet och som (cid:132)r vinkelr(cid:132)tt mot fordonets l(cid:132)ngsg(cid:134)ende mittplan. ”