title: Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 2819/98 av den 1 december 1998 angående en konsoliderad balansräkning för sektorn för monetära finansinstitut (ECB/1998/16)

formats: html pdf print

text: 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/7 EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EG) nr 2819/98 av den 1 december 1998 angående en konsoliderad balansräkning för sektorn för monetära finansinstitut (ECB/1998/16) ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5. 1 och 6. 4 i denna, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (2), särskilt artikel 6. 4 i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) För att kunna utföra sina uppgifter behöver Euro- (ECBS) en konsoli- peiska centralbankssystemet derad balansräkning för sektorn för monetära finansinstitut. Huvudsyftet med en sådan balans- räkning är att Europeiska centralbanken (ECB) skall få en heltäckande statistisk bild av den mone- tära utvecklingen i fråga om aggregerade finansiella tillgångar och skulder för de monetära finansinsti- tuten (MFI) i de deltagande medlemsstaterna, vilka betraktas som ett enda ekonomiskt territorium. Enligt bestämmelserna i Fördraget om upprät- tandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat fördraget) och enligt villkoren i stadgan för Euro- peiska centralbankssystemet och Europeiska cent- ralbanken (nedan kallad stadgan) skall ECB utfärda förordningar i den utsträckning som behövs för att genomföra ECBS:s uppgifter enligt stadgan och, i vissa fall, enligt de av rådets bestämmelser som avses i artikel 106. 6 i fördraget. Enligt artikel 5. 1 i stadgan skall ECB med de natio- nella centralbankernas (NCB) stöd samla in de statistiska uppgifter som behövs för utförandet av ECBS:s uppgifter, antingen från de behöriga natio- nella myndigheterna eller direkt från de ekono- miska aktörerna. Enligt artikel 5. 2 i stadgan skall NCB så långt som möjligt utföra de uppgifter som anges i artikel 5. 1. (4) Det finns inga hinder för att NCB låter insam- lingen från den faktiska rapporterande popula- tionen av de statistiska uppgifter som behövs för att (1) EGT L 318, 27. 11. 1998, s. 8. (2) EGT L 318, 27. 11. 1998, s. 1. (5) (6) uppfylla ECB:s statistikkrav utgöra en del av en mer omfattande datainsamling som NCB för andra statistiska syften har upprättat inom sitt eget ansvarsområde i enlighet med gemenskapsrätten, nationell lag eller vedertagen praxis – under förut- sättning att det inte finns risk för att statistikkraven i den här förordningen åsidosätts. För att främja öppenhet och insyn är det i sådana fall lämpligt att uppgiftslämnarna underrättas om att uppgifter I samlas enskilda fall kan ECB låta sina krav uppfyllas medelst statistiska uppgifter som samlats in för sådana andra ändamål. statistikändamål. in även för andra av uppgiftslämnare. Enligt artikel 3 i den ovan nämnda förordning (EG) nr 2533/98 skall ECB specificera den faktiska rapporterande populationen inom ramen för refe- Enligt renspopulationen samma artikel har ECB rätt att helt eller delvis befria särskilda kategorier av uppgiftslämnare från sina krav på rapportering av statistiska uppgifter. Enligt artikel 6. 4 i samma förordning får ECB utfärda förordningar som specificerar villkoren för att utöva rätten att kontrollera eller inhämta statis- tiska uppgifter. Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2531/98 har ECB rätt att anta förordningar och beslut i syfte att undanta institut från kravet på minimireserver (hädanefter kassakrav), att närmare ange villkoren för hur skulder gentemot andra institut får uteslutas eller avräknas från kassakravsbasen och att fastställa olika kassakravsprocenter för vissa kategorier av skulder. Enligt artikel 6 i samma förordning har ECB rätt dels att från institut samla in den infor- mation som behövs för tillämpningen av kassakrav, dels att med avseende på riktighet och kvalitet kontrollera den information som instituten tillhan- dahåller för att visa att de uppfyller kassakraven. För att minska den sammanlagda rapporterings- bördan för instituten är det önskvärt att de statis- tiska uppgifterna om månatliga balansräkningar även används för regelbunden beräkning av kassa- L 356/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 kravsbasen för kreditinstitut ECBS:s kassakravssystem. som omfattas av är uppfyllt i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje års början. (7) (8) Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 2533/98 skall medlemsstaterna organisera sig på statistikområdet och samarbeta helt och fullt med ECBS för att säkerställa att skyldigheterna enligt artikel 5 i stadgan fullgörs. Det är förvisso så, att förordningar som utfärdas av ECB enligt artikel 34. 1 i stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för icke deltagande medlemsstater, men artikel 5 i stadgan är tillämplig på såväl deltagande som icke deltagande medlems- stater. I förordning (EG) nr 2533/98 erinras om att artikel 5 i stadgan tillsammans med artikel 5 i fördraget medför skyldighet för de icke deltagande medlemsstaterna att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som de anser nödvän- diga för att statistiska uppgifter skall kunna samlas in i enlighet med ECB:s krav på statistikrappor- tering och för att förberedelser i god tid skall kunna göras på statistikområdet så att de kan bli delta- gande medlemsstater. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Definitioner I denna förordning används termerna uppgiftslämnare, deltagande medlemsstat och enheter som har sin hemvist (nedan även inhemska), i de betydelser som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98. Artikel 2 Faktisk rapporterande population territorium. För 1. Den faktiska rapporterande populationen skall bestå av de MFI som är inhemska på de deltagande medlems- statistiska ändamål är MFI staternas inhemska kreditinstitut enligt gemenskapsrättens defini- tion och alla andra inhemska finansinstitut vilkas verk- samhet består i att de mottar inlåning och/eller nära substitut till inlåning från andra enheter än MFI och i att de för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) lämnar kredit och/eller placerar i värdepapper. 2. NCB:er får bevilja undantag för små MFI med det förbehållet att de MFI som bidrar till den månatliga konsoliderade balansräkningen skall stå för minst 95 % av den sammanlagda MFI-balansräkningen i varje delta- gande medlemsstat. NCB skall kontrollera att detta villkor Artikel 3 Lista över MFI för statistiska ändamål 1. ECB skall upprätta och underhålla en ”Lista över MFI för statistiska ändamål” i enlighet med de klassifika- tionsprinciper som anges i del 1 stycke I i bilaga I och med beaktande av de krav i fråga om frekvens och tids- ramar som följer av att listan skall användas i samband med ECBS:s kassakravssystem. ECB:s direktion skall vara behörig att upprätta och underhålla listan. för 2. NCB och ECB skall på lämpligt sätt se till att listan över MFI ändamål och uppdaterade versioner därav är tillgängliga för de berörda instituten, bland annat på elektronisk väg, över Internet eller – på begäran av berörda uppgiftslämnare – på papper. statistiska 3. Listan över MFI för statistiska ändamål skall tjäna enbart som informationskälla. Om den senaste tillgäng- liga versionen av listan enligt artikel 3. 2 är felaktig skall ECB emellertid inte lägga sanktioner på enheter som underlåtit att på ett korrekt sätt fullgöra sin rapporterings- skyldighet i den mån som underlåtenheten beror på att enheten i god tro utgått från den felaktiga förteckningen. Artikel 4 Skyldigheter i fråga om statistikrapportering 1. För att en konsoliderad balansräkning för MFI- sektorn regelbundet skall kunna upprättas skall varje institut som ingår i den faktiska rapporterande popula- tionen varje månad lämna statistiska uppgifter om sin balansräkning till NCB i den medlemsstat där institutet har sin hemvist. Ytterligare detaljuppgifter om vissa av balansräkningens poster skall lämnas varje kvartal. 2. De statistiska uppgifter som krävs anges i bilaga I till den här förordningen. 3. NCB skall fastställa förfaranden för hur den faktiska rapporterande populationen skall lämna sina uppgifter. 4. De undantag som avses i artikel 2. 2 skall minska MFI:s skyldigheter i fråga om statistikrapportering enligt följande: — Kreditinstitut som omfattas av sådana undantag skall fullgöra de begränsade rapporteringsskyldigheter som anges i bilaga II till den här förordningen. — Små MFI som inte är kreditinstitut skall fullgöra de i begränsade rapporteringsskyldigheter bilaga III. som anges 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/9 Små MFI kan välja att inte utnyttja undantagen utan i stället fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldighe- terna. lämnas i 5. De statistiska uppgifter som krävs skall enlighet med de miniminormer för överföring, riktighet, begreppsmässig överensstämmelse och revideringar som anges i bilaga IV till den här förordningen. Artikel 5 Användning av inrapporterade statistiska uppgifter inom ramen för Europeiska centralbankens förord- ning angående tillämpningen av minimireserver (kassakrav) 1. De statistiska uppgifter som kreditinstitut lämnar enligt den här förordningen skall användas för att beräkna deras kassakravsbas i enlighet med Europeiska centralban- kens förordning (EG) nr 2818/98 av den 1 december 1998 angående tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (BCE/1998/15) (1). I synnerhet skall varje kreditinstitut använda uppgifterna för att kontrollera att det har uppfyllt sitt kassakrav under uppfyllandeperioden. 2. Övergångsbestämmelser och särskilda bestämmelser för tillämpningen av ECBS:s kassakravssystem anges i bilaga II till den här förordningen. Artikel 6 Verifikation och insamling Rätten att kontrollera och samla in de uppgifter som uppgiftslämnarna skall lämna i enlighet med kraven i fråga om statistikrapportering i den här förordningen skall utövas av NCB utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utöva denna rätt. Rätten skall särskilt utövas då ett institut som ingår i den faktiska rapporterande populationen inte uppfyller de miniminormer riktighet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga IV till den här förordningen. för överföring, Artikel 7 Avslutande bestämmelser Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999. Utfärdad i Frankfurt am Main den 1 december 1998. För ECB-rådet Willem F. DUISENBERG Ordförande (1) Se sida 1 i denna tidning. L 356/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 BILAGA I KRAV PÅ STATISTIKRAPPORTERING OCH KLASSIFIKATIONSPRINCIPER DEL 1 Inledning Syftet är att en ändamålsenligt uppställd konsoliderad balansräkning regelbundet skall tas fram för pennings- skapande finansiella intermediärer på euro-området, betraktat som ett enda ekonomiskt territorium. Balansräk- ningen skall bygga på en heltäckande och homogen monetär sektor och rapporterande population. Statistiksystemet för euro-området avseende den konsoliderade balansräkningen för sektorn för monetära finansinstitut (MFI) har därför följande två huvudkomponenter: — En lista över monetära finansinstitut för statistiska ändamål. — En specifikation av den statistik som dessa MFI skall lämna varje månad respektive varje kvartal. Statistiken från MFI samlas in av de nationella centralbankerna enligt nationella förfaranden som bygger på de harmoniserade definitioner och klassifikationsprinciper som anges i den här bilagan. I. Monetära finansinstitut (MFI) 1. Europeiska centralbanken (ECB) upprättar och uppdaterar regelbundet listan över MFI för statistiska ändamål enligt klassifikationsprinciperna nedan. En viktig aspekt i sammanhanget är innovationer på det finansiella området, vilka är påverkade av den inre marknadens utveckling och övergången till den monetära unionen. Båda dessa faktorer påverkar de finansiella instrumentens egenskaper och föranleder instituten att ändra inriktning på sin verksamhet. Rutiner för övervakning och fortlöpande kontroll säkerställer att MFI-listan alltid är aktuell, riktig, så homogen som möjligt och tillförlitlig för statistiska ändamål. I listan anges också huruvida de enskilda instituten enligt gällande regler omfattas av Europeiska centralbankssystemets (ECBS:s) kassakravssystem (krav på att hålla minimireserver). 2. Enligt definitionen i artikel 2. 1 i den här förordningen innebär detta följaktligen att MFI-sektorn utöver centralbankerna inbegriper två stora grupper av inhemska finansinstitut, nämligen dels kreditinstitut enligt gemenskapslagstiftningens definition (”ett företag vars verksamhet består i att från almänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel [inklusive medel som härrör från försäljning av bankers skuldförbindelser till allmänheten] och att bevilja krediter för egen räkning”) (1), dels andra MFI, dvs. andra inhemska finansiella institut som uppfyller kriterierna för en MFI, oavsett vilken verksamhet de bedriver. Avgörande för klassificeringen är i vilken utsträckning instrument emitterade av sådanna andra MFI kan räknas som substitut till sådan inlåning som kreditinstitut tar emot, detta förutsatt att instituten i övrigt uppfyller kriterierna på en MFI. 3. I vilken utsträckning instrument emitterade av andra finansinstitut än kreditinstitut kan räknas som substitut till inlåning beror på instrumentens likviditet som en kombination av faktorerna överlåtbarhet, konvertibilitet, säkerhet och omsättningsbarhet, och där så är lämpligt även på instrumentens löptid. 4. Vid fastställandet av i vilken utsträckning ett instrument är substitut till inlåning enligt punkten ovan skall begreppen nedan användas med följande betydelser: — Överförbarhet innebär att de medel som är bundna i ett finansiellt instrument kan lösgöras med hjälp av betalningsmedel som check, girering, direktdebitering eller liknande. — Konvertibilitet avser möjlighet till och kostnad för utväxling av instrumentet mot kontanter eller överförbar inlåning. De skattemässiga fördelar som går förlorade genom konverteringen kan ses som en straffavgift som minskar graden av likviditet. — Säkert värde innebär att instrumentets exakta likvidationsvärde i nationell valuta är känt i förväg. — Omsättningsbara anses sådana värdepapper vara som är föremål för offentlig notering och regel- bunden handel på en reglerad marknad. För andelar i öppna värdepappersfonder finns det ingen marknad i sedvanlig mening. Placerarna får emellertid information om den dagliga noteringen för fondandelarna och kan ta ut sina andelar till den kursen. (1) Banksamordningsdirektiven (77/780/EEG av den 12 december 1977 och 89/646/EEG av den 30 december 1989), där ”undantagna kreditinstitut” ingår. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/11 5. Bland värdepappersfonderna (collective investment undertaking, CIU) uppfylls likviditetskraven av penningmarknadsfonder (money market fund, MMF), vilka därför räknas till MFI-sektorn. En penning- marknadsfond definieras som en värdepappersfond vars värdeandelar i fråga om likviditet utgör nära substitut till inlåning och som huvudsakligen investerar i penningmarknadsinstrument och/eller i andra överlåtbara skuldförbindelser med en återstående löptid på högst ett år och/eller som strävar efter en avkastning som ligger nära penningmarknadsräntorna. Upplysningar om huruvida en värdepappersfond uppfyller kriterierna på en penningmarknadsfond kan hämtas från fondens offentliga emissionsprospekt, fondregler, stiftelseurkund, stadgar, teckningsdokumentation eller placeringsavtal, marknadsföringsmaterial eller andra handlingar med liknande status. 6. Vid fastställandet av huruvida en värdepappersfond är en penningmarknadsfond enligt punkt 5 ovan skall begreppen nedan användas med följande betydelser: — värdepappersfond: ett företag vars enda syfte är att företa kollektiva investeringar med kapital från allmänheten och vars andelar på begäran av innehavarna återköps eller inlöses direkt eller indirekt med medel ur företagets tillgångar. Sådana företag kan bildas med stöd av lag, antingen på avtalsrättslig grund (värdepappersfonder som förvaltas av fondbolag) eller enligt trustlagstiftning (unit trusts) eller på bolagsrättslig grund (investeringsbolag). — bankinlåning: kontantinsättningar hos kreditinstitut som återbetalas utan uppsägningstid eller efter en uppsägningstid på högst tre månader, eller efter en överenskommen löptid på högst två år, inbegripet pengar som betalas till kreditinstitut vid överlåtelse av värdepapper inom ramen för återköpstransak- tioner eller i samband med värdepapperslån. — nära substitut till inlåning likviditetsmässigt: andelar i värdepappersfonder som under normala marknadsförhållanden kan återköpas, inlösas eller överlåtas på begäran av innehavarna på ett sådant sätt att andelarnas likviditet är jämförbar med likviditeten hos inlåning. — huvudsakligen: minst 85 % av investeringsportföljen. — penningmarknadsinstrument: de kategorier av överlåtbara skuldförbindelser som normalt är föremål för handel på penningmarknaden (t. ex. bankcertifikat, företagscertifikat, bankväxlar och statliga och kommunala skuldförbindelser) eftersom de har följande egenskaper: i) ii) de är likvida, dvs. de kan återköpas, inlösas eller säljas till begränsad kostnad (låg provision och liten marginal mellan köp- och säljkurs) och avvecklas utan någon längre tidsförskjutning, de har en djup marknad, dvs. de är föremål för handel på en marknad som kan absorbera stora transaktionsvolymer, och handel med sådana stora volymer får bara begränsad inverkan på instrumentens pris, iii) de har ett säkert värde, dvs. deras värde kan fastställas exakt vid varje tid eller minst en gång i månaden, iv) de medför en låg ränterisk, dvs. de har en återstående löptid på högst ett år eller är föremål för regelbundna räntejusteringar mot bakgrund av utvecklingen på penningmarknaden minst en gång om året, v) de medför en låg kreditrisk i den bemärkelsen att de antingen — är noterade på en fondbörs eller är föremål för handel på andra reglerade, erkända marknads- platser som bedriver regelbunden verksamhet och som är öppna för allmänheten, — har emitterats enligt bestämmelser om skydd för investerare och insättare, eller — har emitterats — av stater, regioner eller kommuner, centralbanker i EU-medlemsstater, Europeiska unionen, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken, stater – och vad gäller federala stater även delstater – utanför EU eller offentliga internationella organisa- tioner som en eller flera EU-medlemsstater tillhör, eller — av enheter som är föremål för tillsyn enligt kriterier fastställda i gemenskapslagstiftningen, eller av enheter som omfattas av och efterlever tillsynsregler som av de behöriga myndig- heterna anses vara minst lika stränga som gemenskapslagstiftningens, eller med garanti från en sådan enhet, eller L 356/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 — av företag vilkas värdepapper är noterade på en fondbörs eller är föremål för handel på andra reglerade, erkända marknadsplatser som bedriver regelbunden verksamhet och är öppna för allmänheten. 7. I ENS 95 indelas finansinstitut klassificerade som MFI i två undersektorer, nämligen centralbanker (S. 121) (1) och andra monetära finansinstitut (S. 122). II. Månadsstatistik över den konsoliderade balansräkningen Syfte 1. Syftet med balansräkningen är att ECB skall få tillgång till så detaljerade månadsdata om MFI:s verk- samhet att banken dels kan få en heltäckande statistisk bild av den monetära utvecklingen i euro- området, betraktat som ett enda ekonomiskt territorium, dels får möjlighet att beräkna penningmängds- aggregat och motposter för hela euro-området på ett flexibelt sätt. Den månadsstatistik som lämnas in av enskilda kreditinstitut som omfattas av ECBS:s kassakravssystem används dessutom för beräkning av kassakravsbasen för dessa institut enligt ECB:s förordning om minimireserver. Rapporteringen av månadsdata skall ske enligt tabell 1 nedan. De uppgifter som skall redovisas i de tunnstreckade cellerna (2) lämnas endast av kassakravspliktiga kreditinstitut (se bilaga II för ytterligare detaljer); rapporteringen är obligatorisk från och med uppgifterna per den 31 december 1999, utom rapporteringen avseende ”inlåning med uppsägningstid över 2 år”, som tills vidara är frivillig. I del 3 i den här bilagan finns detaljerade definitioner av de instrument som omfattas. Krav 2. Penningmängden omfattar sedlar och mynt i omlopp och MFI:s monetära skulder (inlåning och andra finansiella instrument som är nära substitut till inlåning). Övriga poster i MFI-balansräkningen är motposter till penningmängden. ECB sammanställer aggregaten för euro-området som utestående belopp (stockar) och flöden som härrör från dem. 3. ECB vill ha statistiken från MFI uppdelad på kategorier avseende instrument/löptider, valutor och motparter. Eftersom kraven är olika för skulder och tillgångar behandlas de båda sidorna i balansräk- ningen var för sig – se tabell A nedan. Innovationer liksom för klassificeringen av MFI är på det finansiella området en viktig aspekt i det här sammanhanget eftersom sådana innovationer påverkar de finansiella instrumentens egenskaper. i) I n s t r u m e n t - o c h l ö p t i d s k a t e g o r i e r a) Skulder 4. För att olika penningmängdsaggregat för euro-området skall kunna beräknas måste instrumenten klassifi- ceras i lämpliga kategorier. Dessa är följande: utelöpande sedlar och mynt, inlåning (3), andelar i penning- marknadsfonder, emitterade skuldebrev, emitterade penningmarknadspapper, kapitel och reserver och övriga skulder. För att särskilja monetära och icke-monetära skulder delas inlåningen dessutom in i inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid, inlåning med uppsägningstid och repor. 5. Uppdelning efter löptid har tillämpats i ett flertal medlemsstaters penningmängdsstatistik och kan användas i stället för klassificering efter instrumenttyp i de fall där de finansiella instrumenten på de olika marknaderna inte är fullt jämförbara. Indelningen efter ursprunglig löptid (eller uppsägningstid) är följande: för ”inlåning med överenskommen löptid” ”upp till 1 år”, ”över 1 år och upp till 2 år” och ”över 2 år”, och för ”inlåning med uppsägningstid” ”upp till 3 månader” och ”över 3 månader” (med underkate- gorin ”över 2 år”). Icke överförbar avistainlåning (”dagslån”) hänförs till kategorin ”upp till 3 månader”. Repor delas inte upp efter löptid eftersom de i regel är mycket kortfristiga (oftast med en ursprunglig löptid under 3 månader). Skuldebrev emitterade av MFI (exklusive penningmarknadspapper) delas också upp, på löptidskategorierna ”upp till 1 år”, ”över 1 år och upp till 2 år” och ”över 2 år”. Penningmarknads- papper emitterade av MFI och andelar i penningmarknadsfonder behöver inte delas upp efter löptid. (1) Denna hänvisning liksom hänvisningarna längre fram avser sektorer och undersektorer enligt klassificeringen i ENS 95. (2) Kreditinstituten får rapportera positioner gentemot ”MFI:er exklusive kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB:er” i stället för gentemot ”MFI” och ”kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB:er”, förutsatt att detta inte innebär att detaljuppgifter går förlorade och att inga rubriker i fet stil påverkas. (3) Utestående saldon på förbetalda kort utfärdade av MFI inräknas i inlåning över natten. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/13 b) Tillgångar 6. MFI:s innehav indelas i följande kategorier: kassa, utlåning, andra värdepapper än aktier, penningmark- nadspapper, aktier och andelar, anläggningstillgångar och övriga tillgångar. MFI:s innehav av skuldförbin- delser emitterade av andra MFI inom euro-området skall delas upp efter ursprunglig löptid. Innehavet skall indelas i löptidskategorierna ”upp till 1 år”, ”över 1 år och upp till 2 år” och ”över 2 år” för att möjliggöra nettning av MFI inbördes innehav av instrumentet i fråga och för att göra det möjligt att som en restpost uppskatta omfattningen av innehavet hos icke-MFI så att detta kan räknas in i något penningmängdsaggregat. ii) V a l u t o r 7. ECB måste ha rätt att definiera penningmängdsaggregaten på ett sådant sätt att de inbegriper saldon i olika valutor eller endast saldon uttryckta i euro. Saldona i euro redovisas därför separat för de balans- poster som kan användas för beräkning av penningmängdsaggregaten. iii) M o t p a r t e r 8. För beräkningen i penningmängdsaggregat och deras motposter för euro-området måste det fastställas vilka av områdets motparter som bildar penningmängdssektorn. Inhemska motparter och motparter i andra EMU-länder redovisas separat och behandlas på exakt samma sätt i alla statistikuppdelningar. Motparter utanför euro-området delas inte upp efter land i månadsstatistiken. 9. Motparterna inom euro-området särredovisas enligt ländernas nationella sektorklassificering eller indel- ning i institutionella enheter i enlighet med listan över MFI för statistiska ändamål och riktlinjerna för statistisk klassificering av kunder (”Guidance for the statistical classification of customers”) i ”Money and Banking Statistics Sector Manual”, vilka följer klassificeringsprinciper som överensstämmer med ENS 95 så långt det är möjligt. För att penningmängdssektorn skall kunna avgränsas delas motpartsgruppen ”icke-MFI” upp på två kategorier: ”offentlig sektor”, varvid ”staten” redovisas separat under ”inlåning totalt” och ”övriga inhemska motparter”. För ”inlåning totalt” och kategorierna ”inlåning med överens- kommen löptid över 2 år”, ”inlåning med uppsägningstid över 2 år” och ”repor” görs en ytterligare uppdelning på motpartskategorierna ”kreditinstitut”, ”övriga MFI-motparter” och ”staten”. Denna uppdel- ning utgör ett behov för ECBS:s kassakravssystem. iv) I n b ö r d e s f ö r h å l l a n d e n m e l l a n i n s t r u m e n t - o c h l ö p t i d s k a t e g o r i e r r e s p e k t i v e v a l u t o r o c h m o t p a r t e r 10. För sammanställning av penningstatistiken för euro-området och för beräkning av kassakravsbasen för kreditinstitut som omfattas av ECBS:s kassakravssystem är det nödvändigt att balansräkningen innehåller vissa uppgifter om inbördes förhållanden mellan å ena sidan instrument- och löptidskategorier och valutor och å andra sidan motpartskategorier. De mest detaljerade uppgiferna krävs för motparter som ingår i den potentiella monetära sektorn. Fordringar och skulder gentemot andra MFI delas upp endast i den utsträckning som detta behövs för netting av MFI:s mellanhavanden eller för beräkning av kassak- ravsbasen. Skulder gentemot ”övriga utlandet” behöver uppges endast i fråga om ”inlåning med överens- kommen löptid över 2 år”, ”inlåning med uppsägningstid över 2 år” och ”repor” (för beräkning av den kassakravsbas för vilken kassakravsprocenten är större än noll) samt i fråga om ”inlåning totalt” (för beräkning av externa motparter). 11. Vissa övergångsförhållanden gäller vid starten av etapp tre av den monetära unionen. Det första är att de nationella denomineringarna av euron enligt gemenskapslagstiftningen kommer att finnas kvar tills övergången till euro är genomförd, och de kommer därför sannolikt att förekomma i de uppgiftsläm- nande institutens balansräkningar. För att inhemska penningmängdsaggregat för euro-området skall kunna sammanställas skall MFI räkna om de saldon som uttrycks i nationella denomineringar till euro och slå ihop dem med saldona i euro. (De sammanräknade totalbeloppen redovisas separat i månadsrap- porten, åtskilda från saldona i alla övriga valutor. ) 12. Det andra övergångsförhållandet är att EU-länder kan ansluta sig till euro-området efter inledningen av etapp tre. MFI skall beakta detta genom att behålla möjligheten att göra en uppdelning efter land av sina fordringar och skulder gentemot motparter i de EU-länder som står utanför euro-området efter inled- ningen av etapp tre. I princip krävs också uppdelning efter valuta av dessa saldon. För att rapporterings- bördan inte skall bli alltför stor kommer, efter godkännande av ECB, viss flexibilitet att tillåtas i insamlingen av retroaktiva data för tiden innan en ändring av euro-områdets sammansättning blivit känd. L 356/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 Tidsramar 13. En aggregerad månadsbalansräkning över tillgångar och skulder för MFI i varje land som deltar i euro-området skall vara ECB till handa före stängningsdags den 15 arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgiterna avser. De nationella centralbankerna bestämmer själva när de senast behöver få in materialet från de uppgiftslämnande instituten för att kunna lämna sina uppgifter till ECB i tid. I detta sammanhang bör de även beakta tidsramarna för ECBS:s kassakravssystem. III. Kvartalsstatistik över balansräkningen Syfte 1. Vissa uppgifter är inte nödvändiga för beräkningen av penningmängdsaggregat för euro-området men kommer att behövas under etapp tre för närmare analys av den monetära utvecklingen eller för andra statistikändamål, t. ex. finansräkenskaperna. Syftet är att ytterligare detaljer om vissa balansposter skall redovisas för dessa ändamål. Krav 2. Kvartalsuppgifter skall redovisas endast avseende de viktigaste posterna i den aggregerade balansräkningen. (Huvudposterna anges med halvfet stil i vänsterkolumnen i tabell 1) ECB kan dessutom tillåta viss flexibilitet vad gäller beräkningen av aggregat i fall där inrapporterade uppgifter på en högre aggregerings- nivå visar att de berörda uppgifterna sannolikt inte är signifikanta. a) U p p d e l n i n g e f t e r l ö p t i d a v u t l å n i n g t i l l i c k e - M F I i n o m e u r o - o m r å d e t 3. För uppföljning av löptidsstrukturen hos MFI:ernas totala kreditgivning (utlåning och värdepapper) skall utlåningen till icke-MFI kvartalsvis delas upp efter ursprunglig löptid på kategorierna ”upp till 1 år”, ”över 1 år och upp till 5 år” och ”över 5 år”, och innehavet av värdepapper emitterade av icke-MFI skall delas upp efter ursprunglig löptid på kategorierna ”upp till 1 år” och ”över 1 år”. b) U p p d e l n i n g e f t e r s e k t o r i d e n k o n s o l i d e r a d e b a l a n s r ä k n i n g e n 4. Skulder och fordringar gentemot icke-MFI inom euro-området skall i kvartalsrapporteringen delas upp på undersektorer (i den mån de är tillämpliga): offentlig sektor skall delas upp på undersektorerna staten (S. 1311), delstater (S. 1312), kommuner (S. 1313) och socialförsäkring (S. 1314), medan övriga inhemska motparter skall delas up på övriga finansinstitut (S. 123), försäkringsföretag och pensionsinstitut (S. 125), icke-finansiella företag (S. 11) och hushåll och hushållens ideella organisationer (S. 14 och S. 15 sammanräk- nade). För att undersektorerna andelar av penningmängdsaggregaten skall kunna identifieras skulle det i teorin utöver uppdelningen efter undersektor även krävas en detaljerad uppdelning av inlåningen (efter löptid och euro/övriga valutor). Med hänsyn tagen till hur betungande detta skulle bli instrument, begränsas rapporteringskravet emmellertid till vissa viktigare balansposter (nämligen inlåning från icke-MFI, utlåning till icke-MFI och innehav av värdepapper emitterade av icke-MFI). c) U p p d e l n i n g a v u t l å n i n g t i l l i c k e - M F I e f t e r l å n t a g a r n a s s e k t o r t i l l h ö r i g h e t 5. Uppdelningen av utlåningen till icke-MFI inom euro-området begränsas till undersektorerna icke-finansi- ella företag, hushåll och hushållens ideella organisationer. Separata uppgifter skall lämnas om utlåning till företag, utlåning till hushåll (fördelad på konsumentkrediter, bostadslån och övriga krediteter [restpost]) och utlåning till hushållens ideella organisationer. d) U p p d e l n i n g e f t e r l a n d 6. Motparter inom respektive utanför euro-området redovisas separat, bland annat på grund av vissa över- gångskrav. e) U p p d e l n i n g e f t e r v a l u t a 7. En viss uppdelning av MFI:s fordringar och skulder i de viktigaste icke-EU-valutorna krävs för samman- ställning av statistik över pening- och kreditflöden korrigerade för växelkursförändringar i de fall där aggregaten är så definierade att de omfattar alla valutor sammanräknade. Endast de viktigaste balanspost- erna skall fördelas på de större internationella valutorna (USA-dollar, yen och schweizerfranc). 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/15 f) U p p d e l n i n g e f t e r s e k t o r a v f o r d r i n g a r o c h s k u l d e r g e n t e m o t m o t p a r t e r u t a n f ö r e u r o - o m r å d e t ( ö v r i g a E U - m e d l e m s s t a t e r o c h ö v r i g a u t l a n d e t ) 8. MFI:s fordringar och skulder gentemot motparter utanför euro-området skall delas upp på banker (eller MFI i EU-länderna utanför euro-området) och icke-banker. Icke-bankerna indelas ytterligare i offentlig sektor och övriga motparter. Sektorindelning enligt SNA 93 tillämpas där ENS 95 inte gäller. 9. Kvartalstatistiken lämnas in av de nationella centralbankerna och skall vara ECB till handa före stäng- ningsdags den 28 arbetsdagen räknat från utgången av den månad som statistiken avser. De nationella centralbankerna bestämmer själva när de senast behöver få in materialet från de uppgiftslämnande instituten för att kunna lämna sina uppgifter till ECB i tid. Tidsramar IV. Sammanställning av flödesstatistik Syfte 1. Uppgifter om värdet av de transaktioner som genomförts under en rapportperiod måste inom rimlig tid kunna sammanställas med utgångspunkt i den konsoliderade balansräkningen, som innehåller information om utestående fordringar och skulder och ytterligare statistik över värdeförändringar och vissa andra justeringar såsom avskrivningar av lån. Dessa uppgifter behövs nämligen för sammanställning av flödessta- tistik för penningmängdsaggregaten och motposterna. Krav 2. ECB måste sammanställa flödesstatistik för penningmängdsaggregat och motposter som mäter de finansi- ella transaktioner som genomförts under kalendermånaden. Finansiella transaktioner redovisas som skill- naden mellan stockuppgifterna vid utgången av respektive rapportmånad med avdrag för effekterna av förändringar som beror på andra faktorer än genomförda transaktioner. ECB behöver därför statistik över sådana faktorer för nästan alla poster i MFI-balansräkningen. Statistiken skall redovisas som justeringar uppdelade på omklassificeringar och andra justeringar och omvärderingar och avskrivningar/nedskriv- ningar av lån. ECB behöver också förklaringar till justeringar i kategorin omklassificeringar och andra justeringar. Statistiken för nationella centralbanker och andra MFI skall redovisas separat. L 356/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 DEL 2 BEGÄRDA UPPDELNINGAR Tabell A: Översikt över uppdelningar för den aggregerade balansräkningen i MFI-sektorns instrument/löptidskategorier, motparter och valutor (Månadsdata anges i fetstil med*) INSTRUMENT- OCH LÖPTIDSKATEGORIER Tillgångar Skulder 1 Kassa * 2 Utlåning * upp till 1 år (1) över 1 år och upp till 5 år (1) över 5 år (1) 3 Andra värdepapper än aktier (2) (3) * upp till 1 år (2) * över 1 år och upp till 2 år (2) * över 2 år (2) * 4 Penningmarknadspapper (4) * 5 Aktier och andelar * 6 Anläggningstillgångar * 7 Övriga tillgångar * Inlåning 8 Utelöpande sedlar och mynt 9 9. 1 Inlåning över natten (5) * 9. 2 Inlåning med överenskommen löptid * upp till 1 år * över 1 år och upp till 2 år * över 2 år (6) * 9. 3 Inlåning med uppsägningstid * upp till 3 månader (7) * över 3 månader * varav över 2 år (11) * 9. 4 Repoavtal * 10 Penningmarknadsfonder * 11 Skuldebrev (3) * upp till 1 år * över 1 år och upp till 2 år * över 2 år * 12 Penningmarknadspapper (8) * 13 Eget kapital och reserver * 14 Övriga skulder * 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/17 MOTPARTER Tillgångar Skulder A. Inhemska motparter * Monetära finansinstitut (MFI) * Icke-MFI * Offentlig sektor * staten delstater kommuner socialförsäkring Övriga motparter * övriga finansinstitut (S. 123) försäkringsföretag och pensionsinstitut (S. 125) icke-finansiella företag (S. 11) (S. 14 + S. 15) (9) hushåll etc. A. Inhemska motparter * MFI * Varav: kreditinstitut * Icke-MFI * Offentlig sektor * Staten * delstater kommuner socialförsäkring Övriga motparter * övriga finansinstitut (S. 123) försäkringsföretag och pensionsinstitut (S. 125) icke-finansiella företag (S. 11) (S. 14 + S. 15) (9) hushåll etc. B. Motparter i andra EMU-länder (10) * B. Motparter i andra EMU-länder (10) * MFI * Icke-MFI * Offentlig sektor * staten delstater kommuner socialförsäkring Övriga motparter * övriga finansinstitut (S. 123) försäkringsföretag och pensionsinstitut (S. 125) icke-finansiella företag (S. 11) (S. 14 + S. 15) (9) hushåll etc. MFI * Varav: kreditinstitut * Icke-MFI * Offentlig sektor * Staten * delstater kommuner socialförsäkring Övriga motparter * övriga finansinstitut (S. 123) försäkringsföretag och pensionsinstitut (S. 125) Icke-finansiella företag (S. 11) (S. 14 + S. 15) (9) hushåll etc. C. Motparter i övriga utlandet * C. Motparter i övriga utlandet * Banker Icke-banker offentlig sektor övriga motparter D. Ofördelat Banker Icke-banker offentlig sektor övriga motparter D. Ofördelat VALUTOR e x euro denominering av euron (inklusive denomineringar av nationella valutor i deltagande medlems- stater innan övergången till euron är genomförd) Icke-EMU-valutor övriga valutor (övriga EU-valutor, USD, JPY, CHF, övriga) (1) Uppdelning efter löptid för lån till icke-MFI. (2) Krav på månatliga uppgifter gäller endast innehav av värdepapper emitterade av MFI i euro-området. Innehav av värdepapper emitterade av icke-MFI i euro-området delas i kvartalsdata upp på ”upp till 1 år” och ”över 1 år”. (3) Exklusive penningmarknadspapper. (4) Definierade som innehav av penningmarknadspapper emitterade av MFI. Här avses med penningmarknadspapper andelar i penningmarknadsfonder emitterade av MMF. Innehav av omsättningsbara instrument som kan ha samma karakteristika som penningmarkandsfonder emitterade av MMF. Innehav av omsättningsbara instrument som kan ha samma karakteristika som penningmarknadspapper men som emitteras av icke-MFI skall rapporteras som ”andra värdepapper än aktier”. (5) Inklusive ”svävande saldon” som representerar belopp lagrade på förbetalda kort som utfärdats i MFI:s namn. (6) Inklusive administrativt reglerad inlåning. (7) Inklusive icke överförbar avistainlåning, dagslån. (8) Definierade som penningmarkandspapper emitterade av MFI. (9) Hushåll (S. 14) och hushållens ideella organisationer (S. 15). (10) Medlemsstater i monetära unionen, vilket innebär de deltagande medlemsstaternas territorium. (11) Rapporteringen av posten ”inlåning med uppsägningstid över 2 år” är frivillig tills annat anges. Tabell 1 Uppgifter som måste rapporteras varje månad Rutor med tunna linjer rapporteras endast av kassakravspliktiga kreditinstitut (7) A. Inhemska motparter B. Motparter i andra EMU-länder MFI (5) Icke-MFI MFI (5) Icke-MFI varav kassakravs- pliktiga kredit- institut, ECB och NCB:er Offentlig sektor Övriga motparter Staten Övrig offentlig sektor varav kassakravs- pliktiga kredit- institut, ECB och NCB:er Offentlig sektor Övriga motparter Staten Övrig offentlig sektor D. Oför- delat C. Mot- parter i övriga utlandet (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) SKULDER Utelöpande sedlar och mynt 8 Inlåning (alla valutor) 9 9e Euro 9. 1e Över natten 9. 2e Med överenskommen löptid upp till 1 år över 1 och upp till 2 år (1) över 2 år 9. 3e Med uppsägningstid upp till 3 månader över 3 månader (2) varav över 2 år (6) Icke-EMU-valutor 9. 4e Repor 9x 9. 1x Över natten 9. 2x Med överenskommen löptid upp till 1 år över 1 och upp till 2 år (1) över 2 år * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * L 3 5 6 / 1 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 3 0. 1 2. 9 8 A. Inhemska motparter B. Motparter i andra EMU-länder MFI (5) Icke-MFI MFI (5) Icke-MFI varav kassakravs- pliktiga kredit- institut, ECB och NCB:er Offentlig sektor Övriga motparter Staten Övrig offentlig sektor varav kassakravs- pliktiga kredit- institut, ECB och NCB:er Offentlig sektor Övriga motparter Staten Övrig offentlig sektor D. Oför- delat C. Mot- parter i övriga utlandet (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * 9. 3x Med uppsägningstid upp till 3 månader (2) över 3 månader varav över 2 år (6) 9. 4x Repor 10 11 11e Penningmarknadsfonder Emitterade skuldförbindelser euro 11x upp till 1 år över 1 och upp till 2 år över 2 år icke-EMU-valutor upp till 1 år över 1 och upp till 2 år över 2 år 12 Penningmarknadspapper (3) Euro Icke-EMU-valutor 13 Kapital och reserver 14 Övriga skulder 3 0. 1 2. 9 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g L 3 5 6 / 1 9 Kassa (alla valutor) TILLGÅNGAR 1 1e 2 2e 3 3e Utlåning euro varav euro varav euro Andra värdepapper än aktier upp till 1 år över 1 och upp till 2 år över 2 år icke-EMU-valutor upp till 1 år över 1 och upp till 2 år över 2 år Penningmarknadspapper (4) euro icke-EMU-valutor Aktier och andelar Anläggningstillgångar Övriga tillgångar 3x 4 5 6 7 A. Inhemska motparter B. Motparter i andra EMU-länder MFI (5) Icke-MFI MFI (5) Icke-MFI varav kassakravs- pliktiga kredit- institut, ECB och NCB:er Offentlig sektor Övriga motparter Staten Övrig offentlig sektor varav kassakravs- pliktiga kredit- institut, ECB och NCB:er Offentlig sektor Övriga motparter Staten Övrig offentlig sektor D. Oför- delat C. Mot- parter i övriga utlandet (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) L 3 5 6 / 2 0 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 3 0. 1 2. 9 8 Allmän anm. : Celler markerade med * används vid beräkningen av kassakravsbasen. Vad gäller skuldförbindelser och penningmarknadsinstrument kommer kreditinstituten antingen att förete bevis för skulder som skall undantas från kassakravsbasen eller tillämpa ett schablonavdrag enligt en bestämd procentsats som sätts av ECB. (1) Inklusive administrativt reglerad inlåning. (2) Inklusive icke överförbar avistainlåning. (3) Definierade som penningmarknadspapper utfärdade av MFI. (4) Definierade som innehav av penningmarknadspapper utfärdade av MFI. Här avses med penningmarknadspapper andelar i penningmarknadsfonder. Innehav av omsättningsbara instrument som kan ha samma karakteristika som penningmarknadspapper men som emitteras av icke-MFI skall rapporteras som ”andra värdepapper än aktier”. (5) Kreditinstitut kan rapportera positioner gentemot ”MFI exklusive kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB:er” snarare än gentemot ”MFI” och ”kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB:er”, förutsatt att det inte medför någon informationsförlust och att inga positioner i fetstil berörs. (6) Rapporteringen av denna post är frivillig tills annat anges. (7) Beroende på det nationella insamlingssystemet och utan att det går ut över den fullständiga överensstämmelsen med definitionerna och principerna för MFI-balansräkning som anges i denna förordning, kan kassakravspliktiga kreditinstitut alternativt rapportera de uppgifter som är nödvändiga för beräkning av kassakravsbasen (celler markerade med *), utom dem för överlåtbara instrument, i enlighet med tabellen nedan, förutsatt att inga positioner i fetstil berörs. I denna tabell bör sträng överensstämmelse med tabell 1 eftersträvas, som beskrivs nedan. Kassakravsbas (utom överlåtbara instrument), beräknad som summan av följande kolumner i tabell 1: (a) – (b) + (c) + (d) + (e) + (f) – (g) + (h) + (i) + (j) + (k) SKULDER (Euro och icke-EMU-valutor sammanlagt) INLÅNING TOTALT 9. 1e + 9. 1x 9. 2e + 9. 2x 9. 3e + 9. 3x 9. 4e + 9. 4x varav: 9. 2e + 9. 2x Med överenskommen löptid över 2 år varav: 9. 3e + 9. 3x Med uppsägningstid över 2 år varav: 9. 4e + 9. 4x Repor Frivillig rapportering 3 0. 1 2. 9 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g L 3 5 6 / 2 1 Tabell 2 Uppdelning efter sektor (”Kvartalsuppgifter”) Uppgifter skall lämnas varje kvartal A. Inhemska motparter Icke-MFI B. Motparter i andra EMU-länder Icke-MFI C. Motparter i övriga utlandet Totalt Banker Ickebanker Offentlig sektor Övriga motparter Offentlig sektor Övriga motparter Totalt Staten Övrig offentlig sektor Totalt Staten Övrig offentlig sektor Totalt Del- stater Kom- muner Social- försä- kring Totalt Övriga finans- institut SKULDER 8 Utelöpande sedlar och mynt 9 Inlåning (alla valutor) M 9. 1 Över natten 9. 2 Med överenskommen löptid (1) 9. 3 Med uppsägningstid (2) 9. 4 Repor 10 Penningmarknadsfonder 11 Skuldförbindelser 12 Penningmarknadspapper 13 Egetkapital och reserver 14 Övriga skulder M M M M (S. 123) M M M M För- säkrin- gar och pensi- onsin- stitut (S. 125) Icke- finan- siella företag Hus- håll etc. (3) (S. 11) Offent- lig sektor Övriga mot- parter För- säkrin- gar och pensi- onsin- stitut (S. 125) Icke- finan- siella företag Hus- håll etc. (3) (S. 11) M Totalt Del- stater Kom- muner Social- försä- kring Totalt Övriga finans- institut (S. 123) M M M M M M M M M L 3 5 6 / 2 2 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 3 0. 1 2. 9 8 A. Inhemska motparter Icke-MFI B. Motparter i andra EMU-länder Icke-MFI C. Motparter i övriga utlandet Totalt Banker Ickebanker Offentlig sektor Övriga motparter Offentlig sektor Övriga motparter Totalt Staten Övrig offentlig sektor Totalt Staten Övrig offentlig sektor För- säkrin- gar och pensi- onsin- stitut (S. 125) Icke- finan- siella företag Hus- håll etc. (3) (S. 11) M M Totalt Del- stater Kom- muner Social- försä- kring Totalt Övriga finans- institut (S. 123) M M M TILLGÅNGAR 1 Kassa 2 Utlåning upp till 1 år M över 1 år och upp till 5 år över 5 år 3 Andra värdepapper än aktier M upp till 1 år över 1 år 4 5 6 Penningmarknadspapper Aktier och andelar Anläggningstillgångar 7 Övriga tillgångar M Krav på ”månadsdata”, se tabell 1. (1) Inklusive administrativt reglerad inlåning. (2) Inklusive icke överförbar avistainlåning. (3) Omfattar hushåll (S. 14) och hushållens ideella organisationer (S. 15). Totalt Del- stater Kom- muner Social- försä- kring Totalt Övriga finans- institut (S. 123) M M M Offent- lig sektor Övriga mot- parter För- säkrin- gar och pensi- onsin- stitut (S. 125) Icke- finan- siella företag Hus- håll etc. (3) (S. 11) M M M 3 0. 1 2. 9 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g L 3 5 6 / 2 3 Tabell 3 Uppdelning av utlåning till icke-MFI efter typ (”Kvartalsuppgifter”) Uppgifter som skall lämnas varje kvartal A. Inhemska motparter B. Motparter i andra EMU-länder Icke-finansiella företag (S. 11) och hushåll etc. (S. 14 + S. 15) Icke-finansiella företag (S. 11) och hushåll etc. (S. 14 + S. 15) Totalt Icke-finan- siella företag Hushåll etc. (S. 14) Konsum- tions krediter Bostadslån Övrig utlå- ning (restpost) Hushållens ideella orga- nisationer Totalt Icke-finan- siella företag (S. 11) (S. 15) (S. 11) Hushåll etc. (S. 14) Bostadslån Övrig utlå- ning (restpost) Konsu- mions krediter Hushållens ideella orga- nisationer (S. 15) TILLGÅNGAR (alla valutor) 2 Utlåning upp till 1 år över 1 år och upp till 5 år över 5 år L 3 5 6 / 2 4 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 3 0. 1 2. 9 8 Tabell 4 Uppdelning efter land (”Kvartalsuppgifter”) Uppgifter som lämnas varje kvartal B + en del av C Motparter i andra EMU-länder (exklusive inhemska motparter) och andra EU-länder (2) Del av C Motparter i övriga utlandet (dvs. exklusive EU) BE DK DE GR ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK Totalt (3) SKULDER 8 Utelöpande sedlar och mynt 9 Inlåning (alla valutor) a. MFI b. icke-MFI 10 Andelar i penningmarknadsfonder 11 Skuldförbindelser 12 Penningmarknadspapper 13 Egetkapital och reserver 14 Övriga skulder TILLGÅNGAR 1 Kassa 2 Utlåning (alla valutor) a. till MFI b. till icke-MFI 3 Andra värdepapper än aktier (alla valutor) a. emitterade av MFI b. emitterade av icke-MFI 4 Penningmarknadspapper (1) a. emitterade av MFI 5 Aktier och andelar 6 Anläggningstillgångar 7 Övriga tillgångar (1) Definierade som innehav av penningmarknadspapper utfärdade av MFI. Här avses med penningmarknadspapper andelar i penningmarknadsfonder. (2) För beräkning av de konsoliderade balansräkningsaggregaten krävs särredovisning av MFI-motparter fördelade på potentiella deltagande medlemsstater enligt deras hemvist. (3) En individuell landsuppdelning av ”Motparter i övriga utlandet” (exklusive EU-länderna) kan vara av intresse, men det anses ligga utanför ramen för denna uppgift. För ”MFI”, läs SCN 93 avdelningarna S. 121 och S. 122. 3 0. 1 2. 9 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g L 3 5 6 / 2 5 Tabell 5 Uppdelning efter valuta (”Kvartalsuppgifter”) Uppgifter skall lämnas varje kvartal Alla valutor sammanlagt Euro och nationella EMU-valutor (3) Övriga EU-valutor (3) Totalt USD JPY CHF Övriga valutor Övriga valutor sammanlagt SKULDER 9 A. B. C. 10 11 12 Inlåning Inhemska motparter a. MFI b. icke-MFI Motparter i andra EMU-länder a. MFI b. icke-MFI Motparter i övriga utlandet a. banker b. icke-banker Andelar i penningmarknadsfonder Skuldförbindelser Penningmarknadspapper (1) 13 + 14 Övriga skulder M M M M (4) (4) M M M M M M M L 3 5 6 / 2 6 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 3 0. 1 2. 9 8 Alla valutor sammanlagt Euro och nationella EMU-valutor (3) Övriga EU-valutor (3) Totalt USD JPY CHF Övriga valutor Övriga valutor sammanlagt TILLGÅNGAR 2 Utlåning A. Inhemska motparter a. till MFI b. till icke-MFI B. Motparter länder i andra EMU- a. till MFI b. till icke-MFI C. Motparter i övriga utlandet a. till banker 3 Andra värdepapper än aktier A. Inhemska b. till icke-banker a. emitterade av MFI b. emitterade av icke-MFI B. Övriga EMU-länder a. emitterade av MFI b. emitterade av icke-MFI C. Övriga utlandet a. emitterade av banker b. emitterade av icke-banker 4 Penningmarknadsinstrument (2) A. Inhemska a. emitterade av MFI B. Övriga EMU-länder a. emitterade av MFI 5 + 6 + 7 Övriga tillgångar M Krav på ”månatliga uppgifter” uppgifter, se tabell 1. M M M M M M M M M M M M M M M M M M M (4) (4) (4) (4) (1) Definierade som penningmarknadspapper emitterade av MFI. (2) Definierade som innehav av penningmarknadspapper emitterade av MFI. Här omfattar aktier/andelar i penningmarknadsformer. Innehav av omsättningsbara instrument som kan ha samma karakteristika som penningmark- nadsinstrument men emitterade av icke-MFI skall rapporteras som ”andra värdepapper än aktier”. (3) Vid beräkning av den konsoliderade balansräkningens aggregat krävs särredovisning av MFI-konton fördelade på potentiella EMU-valutor. (4) Uppgifter beträffande dessa poster bör inlämnas för kvalitetskontrollsyften. Eftersom dessa poster inte är inkluderade i de officiella ”Implementation package”-tabellerna, antas det att uppgifter endast kommer att lämnas där de redan insamlats av uppgiftslämnande MFI. 3 0. 1 2. 9 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g L 3 5 6 / 2 7 L 356/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 DEL 3 DEFINITIONER AV BEGREPP I DEN KONSOLIDERADE BALANSRÄKNING SOM SKALL LÄMNAS TILL ECB; KLASSIFICERING AV TILLGÅNGAR OCH SKULDER Allmänna definitioner Hemvist definieras enligt rådets förordning om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter. För sammanställningen av den konsoliderade balansräkningen för sektorn för monetära finansinstitut (MFI) inom euro-området består den rapporterande populationen av de MFI som är upptagna på listan över MFI för statistika ändamål och som är belägna inom de deltagande medlemsstaternas territorium. Dessa institut är följande: — Institut som är inregistrerade och belägna inom territoriet, inbegripet dotterbolag till moderbolag utanför territoriet. — Filialer till institut som har sitt huvudkontor utanför territoriet. Dotterbolag är fristående inregistrerade enheter som någon annan enhet är majoritetsägare eller ende ägare till, medan filialer är oregistrerade enheter (de är inte självständiga juridiska personer) som i sin helhet ägs av moderbolaget. inom ett nationellt MFI skall för statistikändamål sammanställa (konsolidera) verksamheten vid alla sina kontor (huvudkontor och/eller filialer) territorium. I sina statistikrapporter får huvudkontoren dessutom sammanställa verksamheten inom eventuella dotterbolag som är MFI och är belägna inom samma nationella territorium; verksamheten inom kreditinstitut och andra MFI skall dock redovisas separat eftersom detta behövs för Europeiska centralbankssystemets (ECBS) kassakravssystem. Sammanställning över nationsgränser är inte tillåten i statistikmaterialet. Institut i offshore-finanscentrum räknas statistiskt som inhemska inom det territorium där de är belägna. Ursprunglig löptid avser den fasta överenskomma tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan inlösas (för t. ex. skuldebrev) eller kan inlösas endast mot en straffavgift (för t. e. x vissa typer av inlåning). Uppsägnings- tiden är tiden mellan den tidpunkt då innehavaren aviserar sin avsikt att lösa in instrumentet och det datum då innehavaren har rätt att byta ut instrumentet mot kontanter utan att behöva betala någon straffavgift. Endast då ett finansiellt instrument saknar överenskommen löptid klassificeras det efter uppsägningstid. MFI skall i sina bokslut tillämpa redovisningsprinciper som överensstämmer med de nationella föreskrifterna för att genomföra EU:s bankredovisningsdirektiv (86/635/EEG) och med eventuella andra tillämpliga interna- tionella standarder. Utan att det påverkar rådande redovisningspraxis i medlemsstaterna skall alla tillgångar och alla skulder för statistikändamål redovisas på bruttobasis. Definitioner av sektorer Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) ligger till grund för sektorklassificeringen. Sektorindelningen av motparter som inte är MFI och som är belägna utanför det nationella territoriet beskrivs närmare i statistikriktlinjerna Money and Banking Statistics Sector Manual. Definitionen av MFI har redovisats ovan. Banker utanför euro-området kallas banker i stället för MFI eftersom begreppet MFI bara tillämpas inom euro-området. På samma sätt hänför sig icke-MFI bara till euro-området; för andra länder gäller termen icke-banker. Kategorin icke-MFI omfattar följande sektorer och undersektorer: — Offentlig sektor: inhemska enheter vilkas primära uppgift är att producera icke marknadsförda varor och tjänster som är avsedda för individuell och kollektiv konsumtion och/eller att omfördela inkomster och förmögenhet (ENS 95, 2. 68–2. 70). — Staten administrativa statliga departement och andra centrala myndigheter vilkas behörighet sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom vad avser administration av socialförsäkring (ENS 95, 2. 71). — Delstater: separata institutionella enheter som utövar några av en regerings funktioner på en nivå mellan stat och kommun, utom vad beträffar socialförsäkring (ENS 95, 2. 72). — Kommuner: de typer av allmän administration vilkas behörighet sträcker sig endast över en lokal del av det ekonomiska territoriet, förutom lokala avdelningar av socialförsäkring (ENS 95, 2. 73). — Socialförsärking: statliga, delstatliga och kommunala institutionella enheter vilkas huvudakliga aktivitet är att tillhandahålla sociala förmåner (ENS 95, 2. 74). Sektorn övriga inhemska motparter, nämligen inhemska motparter som inte är MFI exklusive offentlig sektor, omfattar följande undersektorer: — Övriga finansinstitut: icke-monetära finansiella företag och kvasibolag (utom försäkringsföretag och pensionsinstitut) som främst ägnar sig åt finansförmedling genom att ta upp lån i andra former än insättningar och/eller nära substitut till inlåning från andra institutionella enheter än MFI (ENS 95, 2. 53–2. 67). — Försäkringsföretag och pensionsinstitut: icke-monetära finansiella företag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansförmedling som en följd av spridning av risker (ENS 95, 2. 60–2. 67). 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/29 — Icke-finansiella företag: företag och kvasibolag som inte ägnar sig åt finansförmedling utan främst åt produktion av marknadsförda varor och icke-finansiella tjänster (ENS 95, 2. 21–2. 31). — Hushåll: individer eller grupper av individer som konsumenter, som producenter av varor och icke-finan- siella tjänster uteslutande för egen slutlig användning, och som producenter av marknadsförda varor och icke-finansiella och finansiella tjänster, förutsatt att deras aktiviteter inte är sådana som utförs av kvasibolag. Hit räknas de av hushållens ideella organisationer som främst ägnar sig åt produktion av icke marknads- förda varor och tjänster avsedda för specifika grupper av hushåll (ENS 95, 2. 75–2. 88). Definitioner av instrumentkategorier I definitionen av kategorierna av tillgångar och skulder i den konsoliderade balansräkningen har de olika finansiella systemens särdrag beaktats. Uppdelning efter löptid kan esätta aklassificering efter instrumenttyp i de fall där instrumenten inte är fullt jämförbara mellan olika finansmarknader. I nedanstående tabeller ges en detaljerad standardbeskrivning av instrumentkategorier vilka de nationella centralbankerna ska omsätta till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå i enlighet med ECB-förord- ningen (1). (1) Med andra ord är dessa tabeller inte listor av enskilda finansiella instrument. Där det är tillämpligt återfinns mer detaljerad vägledning i [”Money and Banking Statistics Compilation Guide”] med tillägg. L 356/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 I tabellerna nedan ges en detaljerad standardbeskrivning av instrumentkategorier som de nationella centralbankerna i enlighet med ECB-förordningen skall omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå (”Implementation Package”) KATEGORIER AV TILLGÅNGAR IP-kategori Viktigare egenskaper (IP-terminologi) 1. Kassa 2. Utlåning Innehav av inhemska och utländska sedlar och mynt som normalt används som betalningsmedel. I datainsamlingen omfattar posten medel som av uppgiftslämnande MFI har lånats till låntagare och som inte bestyrkts genom något överlåtbart dokument eller som bestyrks av ett enda dokument (även om det har blivit överlåtbart). Här ingår insättningar hos andra MFI. — Lån till hushåll i form av konsumentkrediter (lån som har beviljats för personlig konsumtion av varor och tjänster), bostadslån (lån som har beviljats för investering i bostad inklusive lån för byggnation och renovering) och övriga lån (affärskrediter, konsolidering av skulder, studielån etc. ). — Insättningar hos andra MFI. — Finansiell leasing till tredje man. — Oreglerade lån (osäkra fordringar) som ännu inte återbetalats eller avskrivits. — Innehav av värdepapper ej avsedda för handel. — Efterställda fordringar i form av insättningar eller lån. 3. Andra värdepapper än aktier Innehav av andra värdepapper än aktier, andelar eller penningmarknadsinstrument som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt till det institut som har emitterat värdepapperet. I posten inräknas värdepapper (utom instrument som är föremål för handel på penningmarknaden – se post 4) som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenligt avkastning i form av kupongbetalningar och/eller en bestämd fast summa på en given dag (eller givna dagar) eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. Här ingår också överlåtbara lån som omstrukturerats till ett stort antal identiska dokument och är föremål för handel på organiserade (andrahands)marknader. 3. /a. Andra värdepapper än aktier med ursprunglig löptid upp till 1 år — Innehav av omsättningsbara skuldförbindelser (bestyrkta eller ej bestyrkta genom dokument) med ursprunglig löptid upp till 1 år som ej är föremål för handel på penningmarknaden (se post 4). — Överlåtbara lån med ursprunglig löptid upp till 1 år som omstrukturerats till ett stort antal identiska dokument och är föremål för handel på organiserade (andrahands)marknader. — Efterställda fordringar i form av skuldförbindelser och insättningar eller lån med ursprunglig löptid upp till 1 år. 3. /b. Andra värdepapper än aktier med ursprunglig löptid över 1 år och upp till 2 år — Innehav av omsättningsbara skuldförbindelser (bestyrkta eller ej bestyrkta genom dokument) med ursprunglig löptid mellan 1 och 2 år som ej är föremål för handel på penningmarknaden (se post 4). — Överlåtbara lån med ursprunglig löptid över 1 år och upp till 2 år som omstrukturerats till ett (andra- identiska dokument och är för handel på organiserade föremål stort antal hands)marknader. — Efterställda fordringar i form av skuldförbindelser och insättningar eller lån med ursprunglig löptid mellan 1 och 2 år. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/31 IP-kategori Viktigare egenskaper (IP-terminologi) 3. /c. Andra värdepapper än aktier med ursprunglig löptid över 2 år 4. Penningmarknadspapper 5. Aktier och andelar 6. Anläggningstillgångar 7. Övriga tillgångar — Innehav av omsättningsbara skuldförbindelser (bestyrkta eller ej bestyrkta genom dokument) med ursprunglig löptid över 2 år som ej är föremål för handel på penningmarknaden (se post 4). — Överlåtbara lån med ursprunglig löptid över 2 år som omstrukturerats till ett stort antal identiska dokument och är föremål för handel på organiserade (andrahands)marknader. — Efterställda fordringar i form av skuldförbindelser och insättningar eller lån med ursprunglig löptid över 2 år. I posten inräknas innehav av omsättningsbara instrument som har emitterats av MFI och som är i hög grad likvida eftersom de är föremål för handel på likvida penningmarknader (dvs. marknader med hög omsättning och stora volymer finansiella instrument, där instrumenten snabbt kan omsättas i pengar till låga kostnader och där fallissemangs- och ränterisken är låg), främst med MFI och andra finansinstitut som deltagare. Närmare upplysningar om definitionen av penningmark- nadsinstrument och klassificeringen i olika länder finns i tillägg 1 till ”ECB Money and Banking Statistics Compilation Guide”, i avsnittet ”Money Market Paper – Guidance to ensure consistency in classification across the EMU”. I posten inräknas också innehav av andelar i penningmarknadsfonder (se post 10). Innehav av värdepapper som medför äganderätt till bolag eller kvasibolag. Värdepapperen ger vanligen innehavaren rätt till en andel av bolagens eller kvasibolagens vinster och till en andel av deras eget kapital vid likvidation. I datainsamlingen består posten av icke-finansiella materiella och immateriella tillgångar som är avsedda att upprepat användas av uppgiftslämnande MFI under en längre period än 1 år. Här ingår mark och byggnader som disponeras av MFI liksom maskiner och inventarier, programvara och övrig infrastruktur. Tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori. — Finansiella derivatpositioner med positivt bruttomarknadsvärde. — Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig till ”svävande poster”. — Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig till ”poster på väg”. — Upplupna räntor på utlåning. — Upplupen vinstutdelning. — Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter som inte hänför sig till den primära MFI-verksam- heten. — Statens metallmyntsansvar (endast i NCB:s balansräkningar). KATEGORIER AV SKULDER IP-kategori Viktigare egenskaper (IP-terminologi) 8. Utelöpande sedlar och mynt Utelöpande sedlar och mynt som normalt används som betalningsmedel. — Sedlar utgivna av NCB:er. — Sedlar utgivna av andra MFI. — Mynt utgivna av NCB:er. — Mynt utgivna av staten. L 356/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 IP-kategori Viktigare egenskaper (IP-terminologi) 9. Inlåning 9. 1. Inlåning över natten Belopp som uppgiftslämnande MFI är skyldiga sina fordringsägare, exklusive belopp som hänför sig till emitterade överlåtbara värdepapper. För datainsamlingen skall kategorin delas upp i ”inlåning över natten”, ”inlåning med överenskommen löptid”, ”inlåning utan uppsägningstid” och ”repor”. Insättningar som kan tas ut i kontanter och/eller kan överföras utan uppsägningstid med check, girering, debitering eller liknande utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgifter. Saldon lagrade på förbetalda kort som utfärdats av MFI ingår i denna post. I posten skall inte inräknas icke överförbara insättningar som kan tas ut utan uppsägningstid med där avsevärda straffavgifter tas ut. — Saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som utan uppsägningstid omedelbart kan tas ut i kontanter utan större begränsningar eller straffavgifter men som inte är överförbara. — Saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som omedelbart kan tas ut i kontanter före stängningsdags dagen efter insättning utan större straffavgifter eller begränsningar men som inte är överförbara. — Saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som kan överföras med check, girering, debitering eller liknande utan större straffavgifter eller begränsningar. — Saldon (räntebärande eller icke räntebärande) lagrade på förbetalda kost. — Icke överlåtbara lån som skall återbetalas före stängningsdags dager efter det att lånet beviljats. — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till ”svävande poster” nära anslutna till ”inlåning över natten”. 9. 2. Inlåning med löptid överenskommen Icke överförbara insättningar som inte kan tas ut i kontanter före den överenskomna förfallodagen, eller som kan tas ut i kontanter under löptiden endast mot någon form av straffavgift. Posten innehåller också administrativt reglerad sparinlåning där löptidskriteriet är irrelevant (klassificeras som tillhörande löptidskategorin ”över 2 år”). 9. 2. /a. Inlåning med löptid upp till 1 år överenskommen — Saldon med ursprunglig fast löptid på högst 1 år som varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen. — Saldon med ursprunglig fast löptid på högst 1 år som inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning. I fall där uppsägning har skett bör sådana saldon klassificeras som tillhörande kategori 9. 3. /a. eller 9. 3. /b. beroende på vilket som är tillämpligt. — Saldon med ursprunglig fast löptid på högst 1 år som inte är överförbara men kan tas ut utan uppsägning mot vissa straffavgifter. — Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs inom 1 år i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som forfarande ägs av insättaren och som skall återbetalas till insättaren när kontraktet stängs. — Icke överlåtbara lån och överlåtbara lån som bestyrks genom att enda dokument med ursprunglig löptid upp till 1 år. — Icke omsättningsbara skuldförbindelser emitterade av MFI (bestyrkta eller ej bestyrkta genom dokument) med ursprunglig löptid upp till 1 år. — Efterställda skuldförbindelser emitterade av MFI i form av insättningar eller lån med ursprunglig löptid upp till 1 år. — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till ”svävande poster” nära anslutna till ”inlåning med överenskommen löptid upp till 1 år”. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/33 IP-kategori Viktigare egenskaper (IP-terminologi) 9. 2. /b. överenskommen Inlåning med löptid över 1 år och upp till 2 år — Saldon med ursprunglig fast löptid mellan 1 och 2 år som varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen. — Saldon med ursprunglig fast löptid mellan 1 och 2 år som inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning. I fall där uppsägning har skett bör sådana saldon klassificeras som tillhörande kategori 9. 3/a. eller 9. 3/b. beroende på vilket som är tillämpligt. — Saldon med ursprunglig fast löptid mellan 1 och 2 år som inte är överförbara men kan tas ut utan uppsägning mot vissa straffavgifter. — Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs inom 1 till 2 år, i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som fortfarande ägs av insättaren och som skall återbetalas till insättaren när kontraktet stängs. — Icke överlåtbara lån och överlåtbara lån som bestyrks genom ett enda dokument med ursprunglig löptid mellan 1 och 2 år. — Icke omsättningsbara skuldförbindelser emitterade av MFI (bestyrkta eller ej bestyrkta genom dokument) med ursprungliga löptid mellan 1 och 2 år. — Efterställda skuldförbindelser emitterade av MFI i form av insättningar eller lån med ursprunglig löptid mellan 1 och 2 år. — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till ”svävande poster” nära anslutna till ”inlåning med överenskommen löptid över 1 år och upp till 2 år”. 9. 2. /c. Inlåning med löptid över 2 år överenskommen — Saldon med ursprunglig fast löptid över 2 år som varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen. — Saldon med ursprunglig fast löptid över 2 år som inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning. I fall där uppsägning har skett bör sådana saldon klassificeras som tillhörande kategori 9. 3/a. eller 9. 3/b. beroende på vilket som är tillämpligt. — Saldon med ursprunglig fast löptid över 2 år som inte är överförbara men kan tas ut utan uppsägning mot vissa straffavgifter. — Saldon (oavsett löptid) för vilka ränta och/eller villkor fastställs i nationell lagstiftning och som är avsedda för specifika syften (t. ex. bostadsfinansiering) med löptider över 2 år (även om de tekniskt sett kan lyftas utan uppsägningstid). — Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs efter mer än 2 år, i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som fortfarande ägs av insättaren och som skall återbetalas till insättaren när kontraktet stängs. — Icke överlåtbara lån och överlåtbara lån som bestyrks genom ett enda dokument med ursprunglig löptid över 2 år. — Icke omsättningsbara skuldförbindelser emitterande av MFI (bestyrkta eller ej bestyrkta genom dokument) med ursprunglig löptid över 2 år. — Efterställda skuldförbindelser emitterande av MFI i form av insättningar eller lån med ursprunglig löptid över 2 år. — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till ”svävande poster” nära anslutna till ”inlåning med överenskommen löptid över 2 år”. 9. 3. Inlåning med uppsägningstid Icke överförbara insättningar utan överenskommen löptid som inte kan tas ut i kontanter utan uppsägningstid; före uppsägningstidens utgång kan pengarna antingen inte lyftas alls eller också lyftas endast mot straffavgift. I posten ingår inlåning som, trots att insättningarna i vissa fall juridiskt sett kan tas ut utan uppsägningstid, enligt nationell praxis endast kan lyftas mot stora straffavgifter och med avsevärda begränsningar (klassificeras som tillhörande löptidskategorin ”upp till 3 månader”), liksom placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med restriktiva uttagsvillkor (klassificeras som tillhörande löptidskategorin ”över 3 månader”). L 356/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 IP-kategori Viktigare egenskaper (IP-terminologi) 9. 3. /a. Inlåning med uppsägningstid upp till 3 månader 9. 3. /b. Inlåning med uppsägningstid över 3 månader varav över 2 år (i före- kommande fall) — Saldon utan fast löptid som endast kan lyftas efter en uppsägningstid på upp till 3 månader. I fall där pengarna kan lyftas före uppsägningstidens utgång (eller helt utan uppsägningstid) tas en straffavgift ut vid uttag. — Icke överförbara avistasparkonton och andra former av insättningar från allmänheten som kan tas ut bara mot avsevärda straffavgifter även om de juridiskt sett kan lyftas utan uppsägningstid. — Icke överförbara saldon med ursprunglig fast löptid för vilka en uppsägningstid under 3 månader för förtida återbetalning har inletts. — Upplupna konstnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till ”svävande poster” nära anslutna till den inlåning de har samband med. — Saldon utan fast löptid som endast kan lyftas efter en uppsägningstid över 3 månader. I fall där pengarna kan lyftas före uppsägningstidens utgång (eller helt utan uppsägningstid) tas en straffav- gift ut vid uttag. — Placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med restriktiva uttags- villkor. — Icke överförbara saldon med ursprunglig fast löptid för vilka en uppsägningstid av mer än 3 månader för förtida återbetalning har inletts. — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till ”svävande poster” nära anslutna till den inlåning de har samband med. 9. 4. Repor Motposten till pengar influtna i utbyte mot värdepapper som sålts av uppgiftslämnande MFI till ett givet pris under förpliktelse att återköpa samma (eller motsvarande) värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. — Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av repoavtal. — Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån (mot säkerhet i form av kontanter). — Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av återköpsavtal. 10. Andelar i penningmarknadsfonder Andelar emitterade av penningmarknadsfonder. En penningmarknadsfond definieras som en värde- pappersfond vars värdeandelar i fråga om likviditet utgör nära substitut till inlåning och som huvudsakligen investerar i penningsmarknadsinstrument och/eller i andra överlåtbara skuldförbin- delser med en återstående löptid på högst ett år och/eller i insättningar i bank och/eller som strävar efter en avkastning som ligger nära penningmarknadsräntorna. 11. Emitterade skuldförbindelser Värdepapper — utom aktier och penningmarknadsinstrument — som emitterats av uppgiftsläm- nande MFI och som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt till det institut som har emitterat värdepapperet. I posten inräknas värdepapper (utom instrument som är föremål för handel på penningmarknaden — se post 12) som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar och/eller en bestämd fast summa på en given dag (eller dagar) eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. Här ingår också överlåtbara lån som omstrukturerats till ett stort antal identiska dokument och är föremål för handel på organiserade (andrahands)marknader. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/35 IP-kategori Viktigare egenskaper (IP-terminologi) 11. /a. Skuldförbindelser med ursprunglig löptid upp till 1 år — Omsättningsbara skuldförbindelser emitterade av MFI (bestyrkta eller ej bestyrkta genom doku- ment) med en ursprunglig löptid på upp till 1 år som ej är föremål för handel på penningmark- naden (se post 12). — Överlåtbara lån med ursprunglig löptid upp till 1 år som omstrukturerats till ett stort antal identiska dokument och är föremål för handel på organiserade (andrahands)marknader. — Efterställda skuldförbindelser emitterade av MFI i form av räntebärande värdepapper och insätt- ningar eller lån med ursprunglig löptid upp till 1 år. 11. /b. Skuldförbindelser med ursprunglig löptid över 1 år och upp till 2 år — Omsättningsbara skuldförbindelser emitterade av MFI (bestyrkta eller ej bestyrkta genom doku- ment) med ursprunglig löptid mellan 1 och 2 år som ej är föremål för handel på penningmark- naden (se post 12). — Överlåtbara lån med ursprunglig löptid över 1 år och upp till 2 år som omstrukturerats till ett (andra- identiska dokument och är för handel på organiserade föremål stort antal hands)marknader. — Efterställda skuldförbindelser emitterade av MFI i form av räntebärande värdepapper och insätt- ningar eller lån med ursprunglig löptid mellan 1 och 2 år. 11. /c. Skuldförbindelser med ursprunglig löptid över 2 år — Omsättningsbara skuldförbindelser emitterade av MFI (bestyrkta eller ej bestyrkta genom doku- ment) med ursprunglig löptid över 2 år som ej är föremål för handel på penningmarknaden (se post 12). — Överlåtbara lån med ursprunglig löptid över 2 år som omstrukturerats till ett stort antal identiska dokument och är föremål för handel på organiserade (andrahands)marknader. — Efterställda skuldförbindelser emitterade av MFI i form av räntebärande värdepapper och insätt- ningar eller lån med ursprunglig löptid över 2 år. 12. Emitterade penningmarknadspapper I posten inräknas innehav av omsättningsbara instrument emitterade av MFI som är i hög grad likvida eftersom de är föremål för handel på likvida penningmarknader (dvs. marknader med hög omsättning och stora volymer finansiella instrument, där instrumenten snabbt kan omsättas i pengar till låga kostnader och där fallissemangs- och ränterisken är låg), främst med MFI och andra finansinstitut som deltagare. Närmare upplysningar om definitionen av penningmarknadsinstrument och klassificeringen i olika länder finns i tillägg 1 till ”ECB Money and Banking Statistics Compila- tion Guide”, i avsnittet ”Money Market Paper — Guidance to ensure consistency in classification across the EMU”. 13. Kapital och reserver I datainsamlingen redovisas här de poster som härrör från emissionen av aktiekapital i uppgiftsläm- nande MFI till aktieägare eller andra ägare och som för innehavaren medför äganderätt till institutet och vanligen rätt till en del av institutets vinst och av dess eget kapital vid likvidation. Hit räknas också outdelade förmåner och medel som den uppgiftslämnande MFI avsatt för väntade framtida betalningar och åtaganden. — Aktiekapital — Outdelade förmåner och medel — Specifika reserver mot förluster i samband med utlåning, värdepapper och andra typer av tillgångar — Motposter för orealiserade förluster i samband med finansiella derivatpositioner med negativa bruttomarknadsvärden L 356/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 IP-kategori Viktigare egenskaper (IP-terminologi) 14. Övriga skulder Skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori. — Finansiella derivatpositioner med negativa bruttomarknadsvärden — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till ”svävande poster” — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till ”poster på väg” — Upplupna räntor på inlåning — Upplupen vinstutdelning — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till den primära MFI-verksam- heten — Reserver för åtaganden gentemot tredje man — Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som fortfarande ägs av insättaren och som skall återbetalas till insättaren när kontraktet stängs. — Nettopositioner som härrör från värdepapperslån utan säkerhet i form av kontanter. — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/37 BILAGA II SÄR- OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER FÖR KASSAKRAVSSYSTEMET DEL 1 SÄRSKILDA BESTÄMMELSER I. Rapporteringskrav för små kreditinstitut (”tail”) 1. Små kreditinstitut skall som ett minimikrav rapportera data som behövs för Europeiska centralbankssys- temets (ECBS:s) kassakravssystem enligt tabell 1A. Kassakravsbasen för tre (månadslånga) uppfyllandepe- rioder för de små instituten beräknas på de kvartalsdata enligt ställningen vid utgången av kvartalet som samlas in av de nationella centralbankerna (NCB) med en rapporteringsfrist på 28 arbetsdagar. II. Rapportering av konsoliderade data på gruppbasis från kreditinstitut som omfattas av ECBS:s kassakravssystem 2. Efter tillstånd från Europeiska centralbanken (ECB) får kassakravspliktiga kreditinstitut inrapportera konsoliderad statistik för en grupp av kassakravspliktiga kreditinstitut inom samma nationella territorium, förutsatt att alla de berörda instituten har avstått från möjligheten att avräkna ett generellt avdrag från sitt kassakrav. Avdragsmöjligheten kvarstår dock för gruppen som helhet. Alla sådana institut uppräknas var för sig i ECB:s lista över monetära finansinstitut (MFI). 3. Om gruppen som helhet räknas som ”tail” behöver den endast lämna in data enligt förenklade rapporter- ingskrav för sådana institut. Annars gäller full rapporteringsskyldighet. III. Tabellkolumnen ”varav kassakravspliktiga KI, ECB & NCB” 4. Kolumnen ”varav kassakravspliktiga KI, ECB & NCB” skall inte innehålla de rapporterande institutens skulder mot institut som beviljats undantag från ECBS:s kassakrav, dvs. institut som har undantagits av andra orsaker än rekonstruktion. 5. Listan över undantagna institut innehåller endast institut som beviljats undantag av andra skäl än rekonstruktion. Institut som tillfälligt medgetts undantag från kassakrav för att de är föremål för rekon- struktion behandlas som kassakravspliktiga institut, och skulder mot sådana institut skall ingå i kolumnen ”varav kassakravspliktiga KI, ECB & NCB”. Skulder mot institut som i praktiken inte behöver hålla kassakravsmedel hos ECBS till följd av det generella avdraget skall också inräknas här. DEL 2 ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER I. Kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet 6. För beräkning av en kassakravsbas på vilken en positiv kassakravsprocent tillämpas krävs en nedbrytning av månadsstatistiken på ”inlåning med överenskommen löptid över 2 år”, ”inlåning med uppsägningstid över 2 år” och kreditinstituts skulder avseende repoavtal mot ”MFI” (”inhemska motparter” och ”motparter i andra EMU-länder”), ”kassakravspliktiga KI, ECB & NCB”, ”staten” och ”motparter i övriga utlandet”. Kreditinstituten kan också rapportera skulderna mot ”MFI exklusive kassakravspliktiga KI, ECB & NCB” istället för ”MFI” och ”kassakravspliktiga KI, ECB & NCB”, förutsatt att uppgifterna är tillräckligt detaljerade och att inga poster i fetmarkerad stil påverkas. Dessutom kan kreditinstitut som omfattas av kassakrav — beroende på de nationella systemen för insamling av statistik och förutsatt att de definitioner och klassifikationsprinciper för MFI-balansräkningen som anges i den här förordningen följs helt och fullt — alternativt välja att lämna de uppgifter som behövs för beräkning av kassakravsbasen, med undantag av uppgifter om omsättningsbara instrument, i enlighet med fotnot 7 till tabell 1 i bilaga I, förutsatt att inga poster i halvfet stil påverkas. L 356/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 7. Denna rapportering blir obligatorisk för data per den 31 december 1999 (utom inlåning med uppsäg- ningstid över 2 år, vars rapportering tills vidare är frivillig). Till detta datum har de rapporterande instituten möjlighet att uppfylla kravet genom frivillig rapportering, dvs. de får antingen rapportera verkliga siffror (inkl. nollpositioner) eller ”uppgifter saknas” (med respektive symbol) under en interimspe- riod på ett år räknat från den 1 januari 1999. 8. De rapporterande instituten skall välja om de under interimsperioden vill rapportera antingen verkliga siffror eller ”uppgifter saknas”. Har de en gång valt att rapportera verkliga siffror är det inte längre möjligt att rapportera ”uppgifter saknas”. 9. Kreditinstituten skall beräkna sin kassakravsbas för den första uppfyllandeperioden i etapp tre på basis av den ingående balansen per den 1 januari 1999 (1). II. Kreditinstitut behandlade som ”tail” 10. De ”tail”-klassificerade kreditinstituten skall också beräkna sin kassakravsbas för den första uppfyllande- perioden i etapp tre på basis av den ingående balansen per den 1 januari 1999 men rapporten skall inlämnas senast den 10 februari 1999. 11. Små kreditinstitut som omfattas av kassakrav skall varje kvartal lämna de uppgifter som behövs för beräkning av kassakravsbasen (celler markerade med en asterisk [*] i tabell 1 i bilaga I) i enlighet med tabellen nedan. Det bör tillses att denna tabell och tabell 1 fullständigt överensstämmer med varandra på det sätt som beskrivs nedan. (1) För tillämpningen av den här förordningen är den ingående balansen per den 1 januari 1999 identisk med balansräk- ningen vid utgången av år 1998. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/39 Kvartalsstatistik från små kreditinstitut för kassakravssystemet Tabell 1A: Kassakravsbasen beräknas följande kolumner i tabell 1: (a) – (b) + (c) + (d) + (e) + (f) – (g) + (h) + (i) + (j) + (k) som summan av INLÅNING (euro och icke-EMU-valutor sammanlagt) 9 INLÅNING TOTALT 9. 1e + 9. 1x 9. 2e + 9. 2x 9. 3e + 9. 3x 9. 4e + 9. 4x varav: 9. 2e + 9. 2x Med överenskommen löptid över 2 år varav: 9. 3e + 9. 3x Med uppsägningstid över 2 år Frivillig uppgift varav: 9. 4e + 9. 4x Repor Utelöpande emissioner, kolumn (1) i tabell l OMSÄTTNINGSBARA INSTRUMENT (euro och icke-EMU-valutor kombinerade) 11 EMITTERADE SKULDFÖRBINDELSER 11e + 11x Med överenskommen löptid upp till 2 år 11 EMITTERADE SKULDFÖRBINDELSER 11e + 11x Med överenskommen löptid över 2 år 12 PENNINGMARKNADSINSTRUMENT BILAGA III STATISTIKKRAV FÖR SMÅ MONETÄRA FINANSINSTITUT SOM INTE ÄR KREDIT- INSTITUT Nationella centralbanker som beslutar medge små monetära finansinstitut (MFI) som inte är kreditins- titut undantag från full rapporteringsskyldighet skall informera de undantagna instituten om sitt beslut men förtsätta att som ett minimikrav samla in årsstatistik över deres balansomslutning så att storleken på denna rapporterande grupp (”reporting tail”) skall kunna följas upp. L 356/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 BILAGA IV MINIMINORMER FÖR DEN FAKTISKA RAPPORTERANDE POPULATIONEN Uppgiftslämnarna skall tillämpa följande miniminormer för att uppfylla Europeiska centralbankens (ECB:s) rapporteringskrav: 1. Miniminormer för dataöverföring a) Rapporteringen till de nationella centralbankerna skall ske snabbt och inom de tidsramar som fastställts av centralbankerna. b) Rapporterna skall till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av de nationella centralbankerna. c) Kontaktperson(er) skall namnges. d) De tekniska specifikationerna för dataöverföringen till de nationella centralbankerna skall följas. e) Statistiken skall stämma: 2. Miniminormer för noggrannhet — uppgifterna skall stämma lineärt (t. ex. balansräkningarna måste gå jämnt ut, delsummorna skall sammanräknade stämma med totalsumman), — uppgifter som inrapporteras med olika frekvens skall stämma sinsemellan. f) Uppgiftslämnarna skall kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar. g) Statistiken skall vara fullständig, luckor i uppgifterna skall påpekas och förklaras för de nationella centralbankerna och i förekommande fall snarast möjligt rättas till. h) Statistiken får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. i) Uppgiftslämnarna skall använda de enheter och antal decimaler som föreskrivits av de nationella centralbankerna. j) Uppgiftslämnarna skall tillämpa de avrundningsregler som föreskrivits av de nationella centralban- kerna för den tekniska överföringen av data. 3. Miniminormer för begreppsmässig överensstämmelse k) Statistiken skall överensstämma med definitioner och klassificeringar i ECB:s förordning. l) Vid avvikande definitioner och klassificeringar skall uppgiftslämnarna i förekommande fall regel- bundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt ECB:s förordning. m) Uppgiftslämnarna skall kunna förklara avbrott i inrapporterade data jämfört med uppgifterna för föregående period. n) De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av de nationella centralbankerna skall följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden skall förklaras i noter. 4. Miniminormer för revidering


title: Decizia nr. 110/98 a Comitetului mixt al SEE din 1 decembrie 1998 de modificare a anexei IX (Servicii financiare) la Acordul SEE

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Economic Area
banking
credit institution
directory
management audit

formats: html pdf print xhtml

text: 11/vol. 57 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 171 21999D1028(05) L 277/46 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 28. 10. 1999 DECIZIA NR. 110/98 A COMITETULUI MIXT AL SEE din 1 decembrie 1998 de modificare a anexei IX (Servicii financiare) la Acordul SEE COMITETUL MIXT AL SEE, având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „acordul”, în special articolul 98, întrucât anexa IX la acord a fost modificată prin Decizia nr. 74/98 a Comitetului mixt al SEE din 17 iulie 1998 (1); întrucât Directiva 98/33/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului din 22 iunie 1998 de modificare a articolului 12 din Directiva 77/780/CEE a Consiliului privind inițierea activității instituțiilor de credit ș(cid:13)i exercitarea acesteia, a articolelor 2, 5, 6, 7 ș(cid:13)i 8ș(cid:13)i a anexelor II ș(cid:13)i III la Directiva 89/647/CEE a Consiliului privind rata de solvabilitate a instituțiilor de credit ș(cid:13)i a articolului 2 ș(cid:13)i a anexei II la Directiva 93/6/CEE a Consiliului privind adecvarea capitalurilor întreprinderilor de investiții ș(cid:13)i ale instituțiilor de credit (2) trebuie să fie încorporată în acord; întrucât adaptările aduse Directivei 77/780/CEE a Consiliului prin capitolul XI, B, III, punctul 1 din anexa I la Actul privind condițiile de aderare a Republicii Austria, a Republicii Finlandei ș(cid:13)i a Regatului Suediei ș(cid:13)i adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (3) trebuie să fie încorporate în acord, DECIDE: Articolul 1 La punctul 15 (Directiva 77/780/CEE a Consiliului) din anexa IX la acord, după a două liniuță (a doua Directivă 89/646/CEE a Consiliului) se inserează următoarea liniuță: „— 1 94 N: Actul privind condițiile de aderare a Republicii Austria, a Republicii Finlanda ș(cid:13)i a Regatului Suediei ș(cid:13)i adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (JO C 241, 29. 8. 1994, p. 21, astfel cum a fost modificat prin JO L 1, 1. 1. 1995, p. 1). ” Articolul 2 La punctele 15 (Directiva 77/780/CEE a Consiliului), 18 (Directiva 89/647/CEE a Consiliului) ș(cid:13)i 30a (Directiva 93/6/CEE a Consiliului) din anexa IX la acord se adaugă următoarea liniuță: „— 398 L 0033: Directiva 98/33/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului din 22 iunie 1998 (JO L 204, 21. 7. 1998, p. 29). ” Articolul 3 Textele Directivei 98/33/CE ș(cid:13)i ale adaptărilor aduse Directivei 77/780/CEE prin capitolul XI, B, III, punctul 1 din anexa la Actul privind condițiile de aderare a Republicii Austria, a Republicii Finlandei ș(cid:13)i a Regatului Suediei ș(cid:13)i adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană în limbile islandeză ș(cid:13)i norvegiană, anexate la versiunile în limbile respective ale prezentei decizii, sunt autentice. (1) (2) (3) JO L 172, 8. 7. 1999, p. 53. JO L 204, 21. 7. 1998, p. 29. JO C 241, 29. 8. 1994, p. 21 astfel cum a fost adaptat de JO L 1, 1. 1. 1995, p. 1. 172 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 57 Prezenta decizie intră în vigoare la 2 decembrie 1998 cu condiția transmiterii prealabile a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE. Articolul 4 Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE ș(cid:13)i în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene. Articolul 5 Adoptată la Bruxelles, 1 decembrie 1998. Pentru Comitetul mixt al SEE Preș(cid:13)edintele N. v. LIECHTENSTEIN


title: QUESTION ECRITE no 3577/98 de Concepció FERRER Augmentation des contingents à l'exportation d'automobiles en provenance du Japon

eurovoc_concepts:
European industrial area
GATT
Japan
World Trade Organisation
competitiveness
export restriction
international competition
motor car
motor vehicle industry
quantitative restriction

text: C 289/64 Journal officiel des Communautés européennes FR 11. 10. 1999 (1999/C 289/084) QUESTION ÉCRITE E-3577/98 posée par Concepció Ferrer (PPE) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Augmentation des contingents à l’exportation d’automobiles en provenance du Japon Dans le cadre de l’application de l’arrangement UE/Japon de 1991 relatif à la limitation des exportations d’automobiles japonaises à destination de l’Union européenne, les négociateurs de la Commission européenne et du MITI japonais sont parvenus à un accord sur les contingents définitifs pour l’année 1998. Selon les termes de cet accord, le Japon pourra exporter cette année un nombre maximal de 1 190 000 automobiles à destination du marché communautaire, ce qui représente approximativement 2 000 unités supplémentaires. La Commission peut-elle indiquer si elle a évalué les incidences de cette augmentation sur le secteur communautaire de l’automobile? A-t-elle, en outre, prévu une contrepartie au bénéfice d’autres secteurs industriels communautaires? Réponse donnée par M. Bangemann au nom de la Commission (8 février 1999) L’entente sur les véhicules automobiles conclue entre la Communauté et le Japon en juillet 1991 (connue sous le nom d’«éléments de consensus») prévoit que le Japon contrôle ses exportations vers la Communauté et vers les cinq États membres qui limitaient auparavant leurs importations (l’Espagne, le Portugal, la France, l’Italie et le Royaume-Uni), pendant une période de transition qui prendra fin le 31 décembre 1999. Le principal objectif de cette période de transition est de laisser aux constructeurs européens le temps de prendre les mesures d’adaptation nécessaires pour faire face à la concurrence internationale, tout en ouvrant progressivement les marchés auxquels les exportations japonaises n’avaient qu’un accès limité. Cette ouverture progressive dépend évidemment de l’évolution de la demande d’automobiles sur ces marchés. C’est pourquoi les principes fondamentaux des «éléments de consensus» reposent sur les prévisions concernant les exportations du Japon, elles-mêmes liées aux prévisions générales de la demande d’automobiles. La Commission et le gouvernement japonais établissent ces prévisions lors de consultations semestrielles; ils tiennent compte, pour ce faire, de l’évolution du marché. Les dernières consultations de ce type ont eu lieu le 12 octobre 1998. Étant donné que la demande réelle en 1998 a dépassé les prévisions initiales en Espagne et dans l’ensemble de la Communauté, les prévisions concernant la demande et les exportations ont dû être revues à la hausse. La différence entre les prévisions initiales établies en mars 1998 et les prévisions revues en octobre, soit 23 000 unités, est donc la conséquence logique de l’accroissement de la demande; l’ajustement s’est fait, comme chaque année, conformément aux principes fondamentaux de l’entente. Cette entente consiste en un accord autonome conclu dans le cadre du GATT/OMC et concerne exclusivement le secteur automobile. Il est de fait que les constructeurs européens ont notablement accru leur compétitivité pendant cette période de transition, ce qui leur a également permis de renforcer leur présence en Europe et dans le monde. En outre, de nouveaux débouchés se sont ouverts pour l’ensemble de l’industrie automobile de la Communauté, y compris pour les fournisseurs de composants automobiles pour les équipements d’origine et de services. (1999/C 289/085) QUESTION ÉCRITE E-3578/98 posée par Angela Sierra González (GUE/NGL) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Tourisme de masse et régions insulaires Au mois d’octobre de cette année, a eu lieu à Lanzarote une conférence internationale sur le «tourisme durable dans les petits États insulaires en développement et autres îles», à l’initiative de l’organisation mondiale du tourisme. Au cours de cette conférence, les orateurs ont attiré l’attention sur les problèmes environnementaux pouvant résulter de l’augmentation de la demande touristique dans de petites îles ayant une capacité de charge limitée, avec les risques de massification touristique que cela entraînerait