title: 1999/275/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä marraskuuta 1998, Saksan Draiswerke GmbH:lle myöntämästä valtiontuesta  (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3800)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
restriction on competition

formats: html pdf print

text: L 108/44 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998, Saksan Draiswerke GmbH:lle my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3800) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/275/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopi- muksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on antanut niille, tilaisuuden esitt(cid:132)(cid:132) huomautuksensa edell(cid:132) mainittujen artiklojen mukaisesti, joiden etua asia koskee, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY Tanska ilmoitti komissiolle 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) mannheimilaiselle Draiswerke GmbH:lle (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”Draiswerke”) my(cid:148)nnetyst(cid:132) v(cid:132)ite- tyst(cid:132) valtiontuesta, josta oli ollut kirjoitus Frankfurter Allgemeine Zeitung -sanomalehdess(cid:132) 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1996. Komissio pyysi 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)- tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) Saksaa toimittamaan huomatuksensa. Saksa vastasi 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) ja vahvisti, ett(cid:132) valtio oli tehnyt useita maksusuorituksia. Komissio katsoi, ett(cid:132) kyseisiin maksusuorituksiin saattoi sis(cid:132)lty(cid:132) hyv(cid:132)ksyttyihin tukij(cid:132)rjestelyihin kuulumatonta valtiontukea. Siksi asia kirjattiin 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1997 ilmoittamattomien tukien rekisteriin. Komissio pyysi Saksalta 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) rakenneuudistustuen kilpailuoikeudellista arvi- ointia varten tarvittavia tietoja. Saksa vastasi pyynt(cid:148)(cid:148)n 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997. Lis(cid:132)tietoja pyydettiin 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), koska t(cid:132)rkeit(cid:132) tietoja oli j(cid:132)tetty toimittamatta. Liittotasavallan hallituksen 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyss(cid:132) vastauskirjeess(cid:132) muun muassa osittain muutettiin aikaisemmin annettuja tietoja ja mainittiin valtion maksusuorituksesta. Komissio pyysi Saksalta 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) selvityst(cid:132) n(cid:132)ihin kohtiin. Saksa vastasi pyynt(cid:148)(cid:148)n 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). uudesta Komissio ilmoitti Saksalle 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132)(cid:132)n aloittaa EY:n perustamis- sopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen ilmoitta- matta j(cid:132)tettyj(cid:132) tukia koskeva menettely. Komission asiaa koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) (1). Komissio kehotti niit(cid:132), joiden etua asia koskee, esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n mahdolliset huomau- tuksensa. Komissio ei saanut kolmansilta huomautuksia. 2. YKSITT(cid:142)ISET TOIMENPITEET Vuonna 1966 yrityksell(cid:132) oli vakavia maksuvaikeuksia. Mannheimin kaupunki toimi v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n(cid:132) pankkien ja omistajien v(cid:132)lisiss(cid:132) neuvotteluissa, jotta yrityksen toiminta olisi voinut jatkua. Asianosaiset osapuolet p(cid:132)(cid:132)ttiv(cid:132)t raken- neuudistustoimenpiteist(cid:132) ja torjuivat n(cid:132)in konkurssime- nettelyn k(cid:132)ynnistymisen. Menettelyn aloittamista koske- vassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n komissio totesi seuraavat toimenpi- teet: a) Mannheimin kaupunki on my(cid:148)nt(cid:132)nyt elokuussa 1996 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) lainan, jonka laina-aika oli kymmenen kuukautta ja korko 5 prosenttia. b) Landeskreditbank Baden-W(cid:129)rttemberg -pankki (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”LAKRA”) antoi 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1996 50-prosenttisen t(cid:132)ytetakauksen 6 miljoonalle Saksan markalle (3 miljoonalle eculle). Alun perin 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1997 voimassa ollutta takausta pidennettiin 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 viel(cid:132) vuodella 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1998. Takaushakemuksesta perittiin 1 prosentin maksu sek(cid:132) vuotuinen 0,5 prosentin maksu takauksen kattamasta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). c) Sparkasse Mannheim -pankki antoi joiden vakuutena edell(cid:132) mainittu takaus oli. Lainat olivat 4 miljoonan Saksan markan (2 miljoonan ecun) kontto- jonka korko oli alussa 8 prosenttia kuranttilaina, ja 2 miljoonan Saksan (nykyisin 8,25 prosenttia), lainat, (1) EYVL C 207, 3. 7. 1998, s. 14. 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/45 markan (1 miljoonan ecun) vekseliluotto, jonka korko oli 1 prosentti. Sparkasse Mannheimin lainat my(cid:148)nnet- tiin alun perin 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1996 saakka, mutta niiden laina-aikaa pidennettiin my(cid:148)hemmin 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1998. Sparkasse Mannheim ei kuulunut yrityksen ensisijaiseen luotottajiin. d) Elokuussa 1996 Mannheimin kaupunki osti yrityksen alkuper(cid:132)isten osakkaiden yksityisomistuksessa olleen tontin, jonka pinta-ala oli 5 944 m2. Kaupasta saadut 1,2 miljoonaa Saksan markkaa (0,6 miljoonaa ecua) alkuper(cid:132)iset osakkaat osoittivat yrityksen rakenneuu- distuksen toteuttamisen viimeiseksi rahoituser(cid:132)ksi. ja Sparkasse Mannheim (p(cid:132)iv(cid:132)ys 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998). N(cid:132)iss(cid:132) kirjeiss(cid:132) pankit ilmoittivat suhtautuvansa my(cid:148)nteisesti Draiswerken tulevaisuudenn(cid:132)kymiin. Saksa ilmoitti, ett(cid:132) Mannheimin kaupungin antama 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) laina, jonka laina-aika oli kymmenen kuukautta, oli maksettu takaisin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa toukokuun 1997 lopussa korkoineen. Yrityksell(cid:132) oli tosin vaikeuksia, mutta lainam(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ei voitu katsoa valtiontueksi. Mahdolliset korkoedut kuuluivat v(cid:132)h(cid:132)merkityksist(cid:132) tukea koskevan de minimis -s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n piiriin. koskevassa Menettelyn aloittamista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n komissio ilmoitti kantanaan, ett(cid:132) Saksa ei ollut toimit- tamillaan tiedoilla osoittanut rakenneuudistustoimen- piteiden t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)n vaikeuksissa olevien yritysten pelas- tamiseen ja rakenneuudistukseen my(cid:148)nnetty(cid:132) valtion- tukea koskevissa yhteis(cid:148)n suuntaviivoissa (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”yhteis(cid:148)n suuntaviivat”) (2) s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) ehtoja. Komission mielest(cid:132) oli pikemminkin katsottava, ett(cid:132) Mannheimin kaupungin my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) laina ja LAKRAn antama takaus olivat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoi- tettuja valtiontukea ja s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten vastaisia, koska niist(cid:132) ei oltu ilmoitettu ennalta EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyll(cid:132) tavalla. Lis(cid:132)ksi komissio totesi, ett(cid:132) Sparkasse Mannheimin my(cid:148)n- t(cid:132)m(cid:132)t luotot ja tontista maksettu ostohinta saattoivat sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) tukea. 3. SAKSAN HUOMAUTUKSET Saksa esitti komission aloittamaan menettelyyn liittyv(cid:132)t huomautuksensa 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). Saksa huomautti, ett(cid:132) se oli jo esitt(cid:132)nyt Deutsche Gesell- schaft f(cid:129)r Mittelstandsberatung mbH -yrityksen (DGM) elokuussa 1996 antaman lausunnon. Saksan mukaan rakenneuudistusohjelman tarkoituksena oli todistaa yri- tyksen tervehdytt(cid:132)miskelpoisuus. Lis(cid:132)ksi Saksa toimitti tietoja laajemmasta (16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)- tyst(cid:132)) rakenneuudistussuunnitelmasta, Draiswerken (20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyst(cid:132)) laajasta liiketoiminta- suunnitelmasta, Draiswerken tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen vuodelta 1997 ja kuukausittaiset maksuvalmius- tuloslaskelma- arviot vuosiksi 1998–2001. Saksan mielest(cid:132) nyt on k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) realistinen ja johdonmukainen rakenneuu- distusohjelma. sek(cid:132) Saksa esitti Draiswerken pankkien kirjeit(cid:132), joita olivat laatineet Deutsche Bank (p(cid:132)iv(cid:132)ys 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998), Dresdner Bank (p(cid:132)iv(cid:132)ys 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998) (2) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. LAKRAn my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n takaukseen sovellettiin Saksan ilmoituksen mukaan Baden-W(cid:129)rttembergin osavaltion elinkeinoel(cid:132)m(cid:132)lle antamia takauksia koskevia suuntavii- voja. Saksa esitti tarkat tiedot henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n kehityk- sest(cid:132) vuosina 1996–1998 ja osoitti, ett(cid:132) yrityksell(cid:132) oli takauksen voimassaolon jatkamisen aikaan 279 ty(cid:148)nte- kij(cid:132)(cid:132) eli v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 300 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n raja-arvo, josta alkaen Saksa oli sitoutunut ilmoittamaan kustakin takauk- sesta erikseen. Saksa ilmoitti, ett(cid:132) Draiswerke oli antanut yritysten yhteensulautumisia ja yrityskauppoja v(cid:132)litt(cid:132)v(cid:132)lle B. Metz- lerille teht(cid:132)v(cid:132)ksi etsi(cid:132) sijoittajia, ja esitti B. Metzlerin 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n kertomuksen. Sen mukaan mahdollisen uuden sijoittajan l(cid:148)ytyminen olisi eduksi rakenneuudistukselle, mutta ei mitenk(cid:132)(cid:132)n sen ehdoton edellytys. Saksa esitti Sparkasse Mannheimin 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta jossa se ilmoittaa Draiswerkelle 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyn kirjeen, lainaa my(cid:148)nt(cid:132)ess(cid:132)(cid:132)n toimineensa markkinataloudessa toimivan yksityisen p(cid:132)(cid:132)omasijoittajan periaatteen mukai- sesti. Saksa ilmaisi k(cid:132)sityksens(cid:132), ett(cid:132) ostetun tontin hinta ei sis(cid:132)lt(cid:132)nyt ja viittasi kiinteist(cid:148)jen hintoja Mann- heimin piirikunnassa arvioivan asiantuntijavaliokunnan antamaan tontin k(cid:132)yp(cid:132)(cid:132) arvoa koskevaan lausuntoon. tukea, Lis(cid:132)ksi Saksa esitti kantansa yhteydess(cid:132) Draiswerken 30 joissa yritys p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 antamat lausunnot, rakenneuudistuksen ilmoittaa onnistumisesta. vakuuttunut olevansa 4. KILPAILUOIKEUDELLINEN ARVIOINTI Komissio on Saksan 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)- tyss(cid:132) kirjeess(cid:132) antamien tietojen perusteella tarkastellut asiaa kilpailuoikeuden kannalta. L 108/46 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 4. 1 Vastaanottaja Draiswerke GmbH sijaitsee Baden-W(cid:129)rttembergin osaval- tiossa, joka ei ole tukeen oikeutettu alue. Vuonna 1996 Draiswerken palveluksessa oli keskim(cid:132)(cid:132)rin 334 ty(cid:148)nte- kij(cid:132)(cid:132), sen liikevaihto oli 55 miljoonaa Saksan markkaa (27,5 miljoonaa ecua) ja vuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) sen tase oli 41 miljoonaa Saksan markkaa (20,5 miljoonaa ecua). Pienten ja keskisuurten yritysten m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)st(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhti- kuuta 1996 annetun komission suosituksen (3) mukaisesti kysymyksess(cid:132) oli suuri yritys, koska sen henkil(cid:148)st(cid:148)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ylitti 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n rajan. Yrityksen alkuper(cid:132)iset jotka kuuluivat kaikki samaan sukuun, myiv(cid:132)t osakkaat, vuonna 1996 yrityksen osuudet sen henkil(cid:148)st(cid:148)lle. Yritys tuottaa kahteen tuotealueeseen kuuluvia erikoisko- neita eli dispergointi- ja mikrom(cid:132)rk(cid:132)jauhatustekniikan sek(cid:132) sekoitus- ja reaktiotekniikan koneita. Asiakkaina ovat kemian teollisuus, pinnoitusyritykset, elintarviketeollisuus ja paperiteollisuus, l(cid:132)(cid:132)keteollisuus, pesu- ja puhdistusai- neala sek(cid:132) keraamisen alan yritykset. Yritys k(cid:132)rsi vuoden 1996 ensimm(cid:132)isell(cid:132) puoliskolla raskaita tappioita. Sen p(cid:132)(cid:132)asiallinen rahoittaja menetti luottamuksensa yritykseen ja sanoi luottonsa 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen my(cid:148)s toinen luottolaitos sanoi irti luottonsa, jolloin Draiswerkest(cid:132) tuli maksukyvyt(cid:148)n. Kyseisest(cid:132) ajankohdasta alkaen Drais- werke on ollut vaikeuksissa oleva yritys. irti 4. 2 Valtiontuet sen kilpailijoihin n(cid:132)hden. N(cid:132)in ollen toimenpiteet saat- toivat haitata muista j(cid:132)senvaltioista olevien kilpailijoiden taloudellista asemaa, joten Mannheimin kaupungin laina ja LAKRAn takaus ovat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisia tai uhkaavat v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua. valtiontukea, v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t jotka Mannheimin kaupungin rakenneuudistuslainaa ei my(cid:148)n- netty hyv(cid:132)ksytyn j(cid:132)rjestelyn mukaisesti. Komissio ei voi olla yht(cid:132) mielt(cid:132) Saksan kanssa siit(cid:132), ett(cid:132) laina ei olisi ollut tukea ja ett(cid:132) v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132) tukea koskevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t kattaisivat mahdolliset korkoedut. Komission pysyv(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksente- kok(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) lainam(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on katsottava valtion- tueksi, koska yritys on vaikeuksissa eik(cid:132) olisi voinut ottaa lainaa rahoitusmarkkinoilta. V(cid:132)h(cid:132)merkityksisest(cid:132) tuesta annetun komission tiedonannon (4) perusteella arvioituna 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) laina ylitti kolmen vuoden ajanjaksona v(cid:132)h(cid:132)merkityksisen tuen raja-arvon 100 000 eculla. Lis(cid:132)ksi komissio muistuttaa Saksaa siit(cid:132), ett(cid:132) laina on otettava huomioon yhdess(cid:132) muiden rakenneuudistuslainojen ja erityisesti LAKRAn takauksen kanssa. Saksan olisi n(cid:132)in ollen pit(cid:132)nyt ilmoittaa lainasta komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Saksa ei ole noudattanut t(cid:132)t(cid:132) vaatimusta, joten toimenpide oli laiton. Draiswerke toimii erikoiskonealan kaksilla osamarkki- noilla, joilla Euroopan talousalueella toimii muitakin yrityksi(cid:132). Dispergointi- ja mikrom(cid:132)rk(cid:132)jauhatustekniikan tuotealueilla, joihin l(cid:132)hes 60 prosenttia Draiswerken liike- vaihdosta kuuluu, sen t(cid:132)rkeimpi(cid:132) kilpailijoita ovat sveitsi- l(cid:132)inen B(cid:129)hler AG ja saksalainen Erich NETZSCH GmbH & Holding KG. Molemmat kilpailijat toimivat tyt(cid:132)ryhti- (cid:148)ineen useissa yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioissa. Tuotealueista jolta noin 40 toisella eli sekoitus- ja reaktiotekniikassa, prosenttia liikevaihdosta on per(cid:132)isin, p(cid:132)(cid:132)kilpailija on sak- salainen Gebr(cid:129)der L(cid:148)dige Maschinenbau GmbH, jolla my(cid:148)s on tyt(cid:132)ryhti(cid:148)it(cid:132) useissa j(cid:132)senvaltioissa. Mannheimin kaupungin laina ja LAKRAn takaus olivat valtiollisten elinten my(cid:148)nt(cid:132)mi(cid:132) ja n(cid:132)in ollen valtion varoista my(cid:148)nnettyj(cid:132). Kummankin toimenpiteen tarkoi- tuksena oli mahdollistaa vaikeuksiin joutuneen yrityksen toiminnan jatkuminen, joten ne hy(cid:148)dyttiv(cid:132)t Draiswerke(cid:132) Valtion omistama LAKRA my(cid:148)nsi takauksensa Baden- W(cid:129)rttembergin osavaltion elinkeinoel(cid:132)m(cid:132)lle antamia takauksia koskevien suuntaviivojen perusteella. Komissio on hyv(cid:132)ksynyt t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelyn 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1984 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). Asian C 57/86 k(cid:132)sittelyn yhteydess(cid:132) Saksa lupautui 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1987 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) ilmoittamaan yksitellen kaikki sellaiset takaukset, jotka my(cid:148)nnett(cid:132)isiin kyseisen j(cid:132)rjestelyn mukaisesti vaikeuksissa oleville yli 300 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n yrityksille. Drais- werken vuositilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaan yrityksell(cid:132) oli vuonna 1996 334 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132). N(cid:132)in ollen komissiolle olisi pit(cid:132)nyt EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla antaa tieto suunnitellusta takauksesta. LAKRAn jatkaessa takauksen voimassaoloa kes(cid:132)kuussa 1997 henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 279 eli alle 300 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n raja-arvon. Takauksen voimassaolon jatkaminen on kuitenkin lasket- tava kuuluvaksi yhteen vuonna 1996 tapahtuneen al- kuper(cid:132)isen takauksen my(cid:148)nt(cid:132)misen kanssa, jolloin Drais- werken henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli viel(cid:132) yli 300. Siksi komissio ei voi olla yht(cid:132) mielt(cid:132) Saksan liittotasavallan hallituksen se j(cid:132)i (3) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. (4) EYVL C 68, 6. 3. 1996, s. 9. 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/47 kanssa siit(cid:132), ett(cid:132) Baden-W(cid:129)rttembergin osavaltion elinkei- noel(cid:132)m(cid:132)n puolesta antamia takauksia koskevat suunta- viivat kattavat LAKRAn takauksen jatkamisen. My(cid:148)s takauksen voimassaolon jatkamisesta olisi siis ollut ilmoi- tettava erikseen EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Saksa ei ole noudattanut n(cid:132)it(cid:132) vaati- muksia, joten sek(cid:132) takauksen my(cid:148)nt(cid:132)minen ett(cid:132) sen voimassaolon jatkaminen olivat laittomia toimenpiteit(cid:132). Saksan ilmoituksen mukaan Sparkasse Mannheim ja Draiswerken molemmat muut rahoittajat, Deutsche Bank ja Dresdner Bank, muodostivat pankkien konsortion. Luotot my(cid:148)nnettiin sill(cid:132) ehdolla, ett(cid:132) kaikki kolme pankkia toimivat kesken(cid:132)(cid:132)n yhteisymm(cid:132)rryksess(cid:132). Niinp(cid:132) Sparkasse Mannheim my(cid:148)nsi lainat sill(cid:132) ehdolla, ett(cid:132) kumpikin muu rahoituslaitos aloitti uudelleen yrityksen lainoituksen. Sparkasse Mannheim kytki luotonantonsa jatkumisen my(cid:148)s siihen, ett(cid:132) molemmat muut pankit jatkavat luototusohjelmaansa ja ett(cid:132) lis(cid:132)varojen my(cid:148)nt(cid:132)- minen Draiswerkelle on perusteltua ottaen huomioon yrityksen taloudelliset n(cid:132)kym(cid:132)t (5) Sparkasse Mannheim perusteli lis(cid:132)ksi kummankin muun pankin tavoin luo- jonka Drais- tonantonsa rakenneuudistussuunnitelmalla, werke oli laatinut yhdess(cid:132) yrityskonsultointiyritys DGM:n kanssa (6). Sparkasse Mannheimilla on my(cid:148)s edustaja Draiswerken neuvoa-antavassa neuvostossa, mink(cid:132) vuoksi sill(cid:132) on tosiasioihin perustuvaa tiet(cid:132)myst(cid:132) yrityksen ta- loudellisesta ja strategisesta tilanteesta. Sparkasse Mann- heimin luotot olivat my(cid:148)s LAKRAn takaamia. T(cid:132)m(cid:132) huomioon ottaen komissio p(cid:132)(cid:132)tteli, ett(cid:132) Sparkasse Mann- heimin rahoitustoiminta on yksityisen lainanantajan periaatteen mukaista eik(cid:132) ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. arvioivan valiokunnan Saksa osoitti, ett(cid:132) 1,2 miljoonan Saksan markan (0,6 miljoonan ecun) hinta, jonka Mannheimin kaupunki oli maksanut alkuper(cid:132)isille osakkaille 5 944 m2:n suuruisesta kiinteist(cid:148)st(cid:132), perustui kiinteist(cid:148)jen hintoja Mannheimin piirikunnassa lausuntoon. Komissio tarkisti arvioidun hinnan ja totesi, ett(cid:132) k(cid:132)yp(cid:132)(cid:132) arvoa koskeva lausunto oli kiinteist(cid:148)jen hinta-arvioissa noudatettavien yleisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukainen. Lis(cid:132)ksi asiantuntijavaliokunta oli vahvistanut k(cid:132)yv(cid:132)ksi arvoksi aineellisen arvon sijasta t(cid:132)t(cid:132) alhaisemman tuottoarvon, joten markkinahinta-arvio oli pikemminkin varovainen. Komissio p(cid:132)(cid:132)tteli, ett(cid:132) hinta on k(cid:132)yp(cid:132) markkinahinta eik(cid:132) sis(cid:132)ll(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoi- tettua tukea. (5) Draiswerken kirjeiss(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)nteisesti yrityksen tulevaisuudenn(cid:132)kymiin. ilmaisivat pankit suhtautuvansa (6) Kuten j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n, komissio katsoo rakenneuudistus- suunnitelman olevan realistinen, johdonmukainen ja laaja sek(cid:132) auttaa riitt(cid:132)v(cid:132)n ajan kuluessa palauttamaan yrityksen pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin kannattavuuden. 4. 3 Poikkeusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa on vahvistettu periaate, jonka mukaan kyseisiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ri- tellyn kaltainen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa sek(cid:132) ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa luetellaan tuet, joita voidaan pit(cid:132)(cid:132) yhteismarkkinoille soveltuvina. Komissio on tutkinut, voidaanko 3,8 miljoonan Saksan markan (1,9 miljoonan ecun) valtiontukia, eli Mann- heimin kaupungin antamaa 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) lainaa ja LAKRAn 6,0 miljoonalle Saksan markalle (3,0 miljoonalle eculle) my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) 50- prosenttista takausta pit(cid:132)(cid:132) n(cid:132)iden poikkeusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan poikkeusm(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)yksi(cid:132) ei voida soveltaa, koska kysymyksess(cid:132) ei ole yksit- t(cid:132)isille kuluttajille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) sosiaalinen tuki eik(cid:132) tuki luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaami- seksi eik(cid:132) taloudellinen tuki sellaisille Saksan liittotasa- vallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) tai EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopi- muksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusm(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)ysten alueellisia n(cid:132)k(cid:148)kohtia ei voida soveltaa, koska yritys ei sijaitse tukialueella. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten osalta komissio katsoo, ett(cid:132) kyseinen toimenpide ei jotka komissio tavallisesti liitt(cid:132)(cid:132) Euroopan yhteist(cid:132) etua koske- viin hankkeisiin, eik(cid:132) tuki ollut my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n tarkoitettu poistamaan vakavaa h(cid:132)iri(cid:148)t(cid:132) j(cid:132)senvaltion taloudessa. t(cid:132)ytt(cid:132)nyt ehtoja, EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan d alakohdan voitu my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n soveltaa, koska tukea ei oltu tarkoitettu kulttuurin edist(cid:132)- miseen ja kulttuuriperinn(cid:148)n s(cid:132)ilytt(cid:132)miseen. poikkeusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) ei N(cid:132)in ollen voitaisiin mahdollisesti soveltaa vain EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakoh- dassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakoh- dassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen poikkeuss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten ensimm(cid:132)ist(cid:132) osaa, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan edist(cid:132)- miseen, jos tuki ei muuta kaupank(cid:132)ynnin edellytyksi(cid:132) yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. L 108/48 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 4. 4 Yhteis(cid:148)n suuntaviivat Draiswerke on vaikeuksissa oleva yritys. Mannheimin kaupungin laina ja LAKRAn takaus ovat rakenneuudistus- tukia. Yhteis(cid:148)n suuntaviivoissa (7) s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, mill(cid:132) edelly- tyksill(cid:132) rakenneuudistustukia voidaan pit(cid:132)(cid:132) yhteismarkki- noille soveltuvina. Rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti Draiswerken henkil(cid:148)st(cid:148) suostui tuntipalkkojensa huomattavaan alenta- miseen. Lis(cid:132)ksi Draiswerke supisti henkil(cid:148)st(cid:148)ns(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) 62 ty(cid:148)ntekij(cid:132)ll(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n ansiosta palkkakustannukset olivat vuonna 1998 5,2 miljoonaa Saksan markkaa (2,6 miljoonaa ecua) alhaisemmat kuin vuonna 1996, mik(cid:132) vastaa 18 prosentin v(cid:132)hennyst(cid:132). Lis(cid:132)ksi Draiswerke toteutti tuotantomenetelmiens(cid:132) tehokkuuden parantamiseksi. toimenpiteit(cid:132) useita t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n palauttamiseen rakenneuudistus on toteutettava Niiden mukaisesti kohtuullisessa ajassa kyseisen yrityksen pitk(cid:132)aikaisen elin- kelpoisuuden realistisen, johdonmukaisen ja kauaskantoisen suunnitelman mukai- sesti, joka perustuu yrityksen tuleviin toiminnan edelly- tyksiin liittyviin realistisiin oletuksiin. Rakenneuudistusta koskevissa suunnitelmissa on otettava huomioon muun muassa aiheuttaneet olosuhteet, kyseisten tuotteiden tarjonta ja kysynt(cid:132) markkinoilla sek(cid:132) niiden kehitysn(cid:132)kym(cid:132)t samoin kuin yrityksen erityisvah- vuudet ja -heikkoudet. Suunnitelmien avulla yrityksen on voitava siirty(cid:132) suunnitellusti uuteen rakenteeseen, joka takaa yrityksen elinkelpoisuuden pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) ja mahdollistaa toimimisen ilman enemp(cid:132)(cid:132) valtiontukea. yrityksen vaikeudet sen omilla varoilla tavallisesti Rakenneuudistukseen yrityksen kuuluu toiminnan tehokkaampi uudelleenorganisointi ja rationa- johon tyypillisesti kuuluu vet(cid:132)ytyminen tuotta- lisointi, mattomasta tai sellaisen jo tappiollisesta toiminnasta, joka voidaan toiminnan rakenteellinen uudistaminen, saada ja mahdollisesti toiminnan laajentaminen uuteen tuottavampaan toimin- taan tai sellaisen toiminnan aloittaminen. Aineelliseen rakenneuudistukseen on useimmiten liitytt(cid:132)v(cid:132) my(cid:148)s rahoituksen rakenteen uudistaminen. kilpailukykyiseksi, j(cid:132)lleen Yhteis(cid:148)n suuntaviivojen 3 jakson mukaisesti komission on erityisesti tutkittava, t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)k(cid:148) rakenneuudistussuunni- telma seuraavat ehdot: ensiksi sen on palautettava yri- tyksen pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin kannattavuus kohtuullisessa ajassa, toiseksi tuki ei saa perusteettomasti v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua ja kolmanneksi rakenneuudistuksen ja tuen kustannusten ja hy(cid:148)tyjen on oltava kesken(cid:132)(cid:132)n oikeassa suhteessa. 4. 5 Pitk(cid:132)aikainen kannattavuus Saksa esitti 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) realistisen, johdonmukaisen ja kauaskantoisen rakenneuu- distussuunnitelman, jonka Draiswerke ja yrityskonsultoin- tiyritys DGM olivat laatineet. Suunnitelmassa otetaan huomioon yrityksen vaikeuksien syyn(cid:132) olevat olosuhteet, joita olivat erityisesti ep(cid:132)edullinen kustannusrakenne, kustannusten riitt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n avoimuus ja ep(cid:132)varma rahoitus- tilanne. Kustannusrakenteen tervehdytt(cid:132)miseksi Draiswerken on joiden ennen kaikkea v(cid:132)hennett(cid:132)v(cid:132) henkil(cid:148)st(cid:148)kuluja, osuus oli vuonna 1996 l(cid:132)hes 50 prosenttia liikevaihdosta. (7) Ks. alaviite 2. Kustannusten avoimuuden parantamiseksi Draiswerke uudenaikaisti merkitt(cid:132)v(cid:132)sti kustannuslaskenta- ja kustan- nusseurantamenetelmi(cid:132)(cid:132)n. T(cid:132)m(cid:132) johti siihen, ett(cid:132) yritys lakkautti my(cid:148)s avaimet k(cid:132)teen -tuotantoalueensa, supisti tuotevalikoimaansa ja p(cid:132)(cid:132)tti tehostaa keskittymist(cid:132) ydinlii- ketoimintaansa. osakkaiden Yrityksen rahoituksen tervehdytt(cid:132)minen tapahtui ennen kaikkea alkuper(cid:132)isten osakkaiden ja ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden avulla sek(cid:132) yrityksen omin toimenpitein. Alkuper(cid:132)iset osakkaat muuttivat vuoden 1996 elokuun alussa 7,2 miljoonan Saksan markan (3,6 miljoonan ecun) osakaslainan etuoi- keudettomaksi. Alkuper(cid:132)isten omistama Gustav Eirich KG huononsi samanaikaisesti 2 miljoonan Saksan markan (1 miljoonan ecun) lainan etuoikeus- asemaa. Lis(cid:132)ksi alkuper(cid:132)iset osakkaat osoittivat kiinteist(cid:148)n myynnist(cid:132) saadun 1,2 miljoonan Saksan markan (0,6 tuoton yrityksen rakenneuudistuksen miljoonan ecun) lopulliseksi rahoituser(cid:132)ksi. Vuoden 1996 marraskuussa yrityksen ty(cid:148)ntekij(cid:132)t antoivat yritykselle etuoikeudet- toman 746 000 Saksan markan (373 000 ecun) korot- toman lainan. Draiswerken onnistui my(cid:148)s pienent(cid:132)(cid:132) toimituksista syntyneiden saataviensa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vuoden 1996 lopun 17,8 miljoonasta Saksan markasta (8,9 miljoonasta ecusta) vuoden 1997 loppuun menness(cid:132) 9,3 miljoonaksi Saksan markaksi (4,6 miljoo- naksi ecuksi). Varastojen arvo supistui samana ajanjaksona 6,5 miljoonasta Saksan markasta (3,2 miljoonasta ecusta) 3,5 miljoonaan Saksan markkaan (1,7 miljoonaan ecuun). Lis(cid:132)ksi tuli viel(cid:132) Mannheimin kaupungin antama 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) laina ja LAKRAn 6,0 miljoonalle Saksan markalle (3,0 miljoonalle eculle) my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) 50-prosenttinen takaus. suorituksista ja Rakenneuudistus sis(cid:132)lsi my(cid:148)s yrityksen omistajan vaihtu- misen. Henkil(cid:148)st(cid:148) osti yrityksen alkuper(cid:132)isilt(cid:132) osakkailta 1 Saksan markan hinnalla. Siihen palkattiin kaksi uutta johtajaa, joilla on kokemusta rakenneuudistuksesta. Drais- werken johto ja uudet osakkaat p(cid:132)(cid:132)ttiv(cid:132)t etsi(cid:132) yritykselle strategisen sijoittajan. Draiswerke antoi sijoittajan etsi- misen B. Metzler GmbH:n teht(cid:132)v(cid:132)ksi. Komissio toteaa, ett(cid:132) uusi sijoittaja olisi liittotasavallan hallituksen mukaan eduksi yrityksen strategiselle asemalle, mutta se ei ole rakenneuudistuksen onnistumisen ehdoton edellytys. 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/49 Komissio tutki vuoteen 2001 saakka laaditut taseen kehi- tyst(cid:132), tuloslaskelmaa ja maksuvalmiustilannetta koskevat ennusteet ja arvioi niiden perusteella, palauttavatko raken- neuudistustoimenpiteet Draiswerken kannattavuuden. Se ja toteaa, ett(cid:132) ennusteet on esitetty yksityiskohtaisesti perusoletukset on selvitetty. Strategian mukaisesti tappiol- lisista liiketoiminta-alueista luopuminen ja sen sijaan oman yrityksen ydintoimintaan keskittyminen aiheuttivat Draiswerken vuoden 1997 tuotannon alenemisen edellis- vuodesta yli 10 prosentilla. On todettava, ett(cid:132) tuotannon laskusta huolimatta jo vuoden 1997 liiketoiminnan tulos oli j(cid:132)lleen positiivinen. Yrityksen tulos oli kyseisen(cid:132) vuotena negatiivinen, koska aineellisia rakenneuudistus- toimenpiteit(cid:132) toteutettiin 4,7 miljoonan Saksan markan (2,4 miljoonan ecun) arvosta. Rakenneuudistussuunni- telman mukaisesti Draiswerke p(cid:132)(cid:132)see vuonna 1998 j(cid:132)lleen voitolliseksi. Vuonna 1998 Draiswerke saavuttanee varsi- naisen liiketoiminnan 1,2 miljoonan Saksan markan (0,6 miljoonan ecun) tuloksella 2,2 prosentin voiton liikevaih- dosta laskettuna. Arvioiden mukaan liikevoitto kasvaa vuoteen 2001 menness(cid:132) 8,8 miljoonaan Saksan markkaan (4,4 miljoonaan ecuun) (voitto 12,8 prosenttia liikevaih- dosta). Siten yritys olisi vuonna 2001 eritt(cid:132)in kannattava ja kilpailukykyinen. Arvioiden l(cid:132)ht(cid:148)kohtana on liikevaihdon keskim(cid:132)(cid:132)rin 9 prosentin vuotuinen kasvu vuoteen 2001 menness(cid:132) ja henkil(cid:148)st(cid:148)kulujen jatkuva aleneminen niin, ett(cid:132) vuonna 2001 niiden osuus liikevaihdosta on 35 prosenttia, samalla kun kaikkien muiden kustannustekij(cid:148)iden osuus pysyy suunnilleen ennallaan. Rakenneuudistus toteutetaan n(cid:132)in ollen ennen kaikkea henkil(cid:148)st(cid:148)kuluja alentamalla, mik(cid:132) ja tuotantomenetelmi(cid:132). tehostamalla on jo aloitettu, Komissio pit(cid:132)(cid:132) ennusteita optimistisina mutta t(cid:132)ysin toteuttamiskelpoisina. Lis(cid:132)ksi se toteaa, ett(cid:132) Draiswerke on laatinut liikevaihdon kasvusta tarkan maantieteellisen erittelyn molempien liiketoiminta-alueiden osalta ja osoit- tanut, liikevaihto-odotuksiaan Aasiassa merkitt(cid:132)v(cid:132)sti sik(cid:132)l(cid:132)isen talouskriisin ja inflaatio- kehityksen vuoksi. se on alentanut ett(cid:132) Vuoden 1998 tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) yrityksen oma p(cid:132)(cid:132)oma j(cid:132)(cid:132) edelleen negatiiviseksi. Liiketoiminnan jatkamista silm(cid:132)ll(cid:132) pit(cid:132)en yrityksell(cid:132) on Saksan mukaan kuitenkin huomat- tava 16,8 miljoonan Saksan markan (8,4 miljoonan ecun) (cid:132)(cid:132)net(cid:148)n varanto, kuten tilintarkastusyritys Schitag Ernst & Young on vahvistanut. Siksi Draiswerke on pystynyt v(cid:132)lt- t(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n konkurssin. Lis(cid:132)ksi Draiswerken tulevat voitot j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t rakenneuudistusohjelman mukaan sen omaan k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi sen oma p(cid:132)(cid:132)oma kasvaa vuoteen 2001 menness(cid:132) 15,4 miljoonaan Saksan markkaan (7,7 miljoo- naan ecuun) (37,7 prosenttiin taseen loppusummasta). suunnittele ennen Arvioiden mukaan Draiswerke ei vuotta 2001 merkitt(cid:132)vi(cid:132) investointeja. N(cid:132)in ollen se pystyisi alentamaan vieraan p(cid:132)(cid:132)oman m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) taloudellisen tilanteensa vakauttamiseksi vuoteen 2001 menness(cid:132). Komissio katsoo ennusteiden osoittavan, ett(cid:132) Draiswerken liiketoiminnan pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin tulevaisuudenn(cid:132)kym(cid:132)t ovat kest(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) pohjalla ja ett(cid:132) se pystyy toimimaan omilla varoilla ilman enemp(cid:132)(cid:132) valtiontukea. Seuraavissa taulukoissa esitet(cid:132)(cid:132)n yhteenvetona t(cid:132)rkeimm(cid:132)t suureet, joihin komission p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) perustuu: Tulos tuhatta Saksan markkaa 1996 1997 1998 1999 2000 2001 liikevaihto liiketoiminnan tulos voitto/tappio 56 476 50 557 52 900 59 250 62 750 68 750 –2 417 412 –3 204 –4 260 2 048 1 208 4 007 3 107 7 152 6 352 9 516 8 816 Tase tuhatta Saksan markkaa 1996 1997 1998 1999 2000 2001 oma p(cid:132)(cid:132)oma vieras p(cid:132)(cid:132)oma taseen loppusumma 2 931 –1 392 38 176 41 107 29 441 28 049 –350 34 750 34 400 1 150 31 050 32 200 6 700 28 700 35 400 15 400 25 500 40 900 Komissio toteaa, ett(cid:132) Draiswerke on sitoutunut toteuttamaan rakenneuudistussuunnitelman. Lis(cid:132)ksi komissio toteaa, ett(cid:132) Draiswerken pankit, Deutsche Bank, Dresdner Bank ja Sparkasse Mannheim, ovat antaneet Draiswerken liiketoiminnan tulevaisuuden n(cid:132)kymist(cid:132) my(cid:148)nteisen arvion ja ilmoittaneet olevansa valmiita my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n Draiswerkelle luottoja. L 108/50 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 4. 6 Ei perusteetonta kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymist(cid:132) tarvetta toteuttaa toimenpiteit(cid:132) Komissio on tutkinut rakenneuudistustuesta kilpailijoille aiheutuvien haital- listen vaikutusten pienent(cid:132)miseksi. Mannheimin kaupungin lainana ja LAKRAn takauksena annettu rakenneuudistustuki voi vaikuttaa kahdella tavalla kilpailua v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)sti. Sen ensimm(cid:132)inen vaikutus mark- kinoihin on, ett(cid:132) Draiswerke jatkaa toimintaansa. Toiseksi rakenneuudistustuki voisi pienent(cid:132)(cid:132) Draiswerken rahoi- tuskuluja. Ensin mainittua n(cid:132)k(cid:148)kohtaa arvioidessaan komissio k(cid:132)ytti perustana k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132)(cid:132)n olevia tietoja markkinoista ja Saksan esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) markkinaraporttia. Tuotealueista toisen eli dispergointi- ja mikrom(cid:132)rk(cid:132)jauhatustekniikan osalta kysynn(cid:132)n odotetaan l(cid:132)hivuosina lis(cid:132)(cid:132)ntyv(cid:132)n. Toisella tuotealueella eli sekoitus- ja reaktiotekniikassa kysynt(cid:132) riippuu suuressa m(cid:132)(cid:132)rin kemian teollisuuden investoin- senkin osalta neista, hyv(cid:132)t. Kummallakaan tuotealueella ei todettu esiintyv(cid:132)n ylituotantoa. T(cid:132)t(cid:132) arviota tukee se, ett(cid:132) kolmansilta ei saatu huomautuksia. Yhteis(cid:148)n suuntaviivojen 3 jakson 2 artiklan 2 kohdan ii alakohdan mukaisesti komissio ei tavallisesti vaadi tuen vastineena kapasiteetin supistamista, jos rakenteellista ylituotantoa ei ole niill(cid:132) merkitykselli- sill(cid:132) yhteis(cid:148)n markkinoilla, joten kasvumahdollisuudet ovat joilla tuensaaja toimii. Lis(cid:132)ksi voidaan todeta, ett(cid:132) Draiswerke on luopunut tietyist(cid:132) liiketoiminta-alueista ja supistanut tuotevalikoi- maansa. On my(cid:148)s otettava huomioon, ett(cid:132) Draiswerken, joka on nykyisell(cid:132)(cid:132)n pk-yritys, osuus merkityksellisill(cid:132) markkinoilla on pienehk(cid:148) ja sen p(cid:132)(cid:132)kilpailijat B(cid:129)hler AG, Erich NETZSCH GmbH & Holding KG ja Gebr(cid:129)der L(cid:148)dige Maschinenbau GmbH ovat liikevaihdoltaan ja henkil(cid:148)st(cid:148)lt(cid:132)(cid:132)n eritt(cid:132)in paljon suurempia kuin Drais- werke. antamasta Toisen n(cid:132)k(cid:148)kohdan, rahoituskulujen pienenemisen osalta komissio toteaa, ett(cid:132) Draiswerke on maksanut Mann- heimin kaupungin 10 kuukaudeksi 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) lainasta 5 prosentin korkoa. T(cid:132)m(cid:132) korko oli alhaisempi kuin viite- korko, joka oli vuonna 1996 Saksan osalta 6,7 prosenttia. N(cid:132)in ollen Mannheimin kaupungin perim(cid:132)n alhai- semman lainakoron ansiosta Draiswerkelle koitunut etu oli 11 000 Saksan markkaa (5 500 ecua). Vaikka komissio vertaisi t(cid:132)t(cid:132) lainakorkoa Sparkasse Mannheimin perim(cid:132)(cid:132)n korkeampaan korkoon (8,25 prosenttia), rahoituskulujen pienenemisest(cid:132) koitunut etu j(cid:132)(cid:132) edelleen v(cid:132)h(cid:132)iseksi (21 000 Saksan markaksi eli 10 500 ecuksi). Komissio toteaa, ett(cid:132) Draiswerke maksoi LAKRAn 50- prosenttisesta takauksesta 1 prosentin takaushakemus- maksun ja vuotuisen maksun, joka oli 0,5 prosenttia takauksen kattamasta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Mainittua 0,5 prosentin maksua voidaan verrata Sparkasse Mannheimin Draiswer- kelle my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n 2 miljoonan Saksan markan (1 miljoonan ecun) vekseliluotosta perim(cid:132)(cid:132)n 1 prosentin korkoon. Koska LAKRAn ja Sparkasse Mannheimin riskit olivat yht(cid:132) suuret, komissio katsoo, ett(cid:132) LAKRAn perim(cid:132) maksu oli 0,5 prosenttiyksikk(cid:148)(cid:132) alhaisempi kuin markki- nakorko. Vekseliluoton 22 kuukauden voimassaoloajalta Draiswerken saaman edun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi kertyy 50 000 Saksan markkaa (25 000 ecua). M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) laina ja takauksen kattama 3 miljoonan Saksan markan (1,5 miljoonan ecun) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (50 prosenttia 6 miljoonasta Saksan markasta) ovat valtiontukia, koska kysymyksess(cid:132) on vaikeuksissa oleva yritys, joka ei olisi voinut saada kyseist(cid:132) lainaa ja kyseist(cid:132) takausta rahoitus- markkinoilta. Komission k(cid:132)sityksen mukaan lainasta ja takauksesta rahoituskulujen alentumisena saadut edut olivat v(cid:132)h(cid:132)iset (0,1 prosenttia liikevaihdosta), eik(cid:132) niiden vaikutus liiketoiminnan kuluihin eik(cid:132) yrityksen kannatta- vuuteen ole merkitt(cid:132)v(cid:132). Lis(cid:132)ksi on otettava huomioon, ettei ylituotantoa voida todeta, yrityksell(cid:132) on vain pieni markkinaosuus ja se on luopunut tietyist(cid:132) liiketoiminta- alueista. Komissio katsoo, etteiv(cid:132)t tuesta kilpailijoille aiheutuvien haitallisten vaikutusten pienent(cid:132)- miseksi ole tarpeen. toimenpiteet 4. 7 Suhteellisuus Komissio on tutkinut, onko rakenneuudistuksen toteutta- miseen tarvittava tuki rajoitettu mahdollisimman v(cid:132)h(cid:132)i- seksi. vuosina raskaista syntyneist(cid:132) auttoi Draiswerke(cid:132) selviytym(cid:132)(cid:132)n Rakenneuudistustuki tappioista aikaisempina aiheutuneesta maksuvalmiuskriisist(cid:132). Draiswerke oli vuonna 1995 k(cid:132)rsinyt varsinaisesta liiketoiminnastaan 8,9 miljoonan Saksan markan (4,4 miljoonan ecun) tappiot (osuus liikevaihdosta 18 prosenttia). Vuonna 1996 tappio oli 1,9 miljoonaa Saksan markkaa (1,0 miljoonaa ecua) (3,3 prosenttia liikevaihdosta). Vuonna 1997 Draiswerken tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s osoitti 4,3 miljoonan Saksan markan (2,2 miljoonan ecun) tappiota, joka johtui l(cid:132)hinn(cid:132) aineellisen rakenneuudistuksen suunnilleen vastaavan suuruisista kustannuksista. Tappioiden seurauksena Draiswerken maksuvalmius vuosina 1995–1997 l(cid:132)hes 14 miljoonaa Saksan markkaa (7,0 miljoonaa ecua). aleni 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/51 ja takauksesta tase-ennusteita tutkittuaan Kassavirtalaskelmia komissio p(cid:132)(cid:132)ttelee, ettei Mannheimin kaupungin anta- masta 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) lainasta ja LAKRAn Sparkasse Mannheimin antamille 6 miljoonan Saksan markan (3 miljoonan ecun) lainoille my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) 50-prosenttisesta seurannut maksuvalmiusylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132), vaan ne rajoittuivat v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t- t(cid:148)m(cid:132)(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n, joka mahdollisti Draiswerkelle liiketoi- minnan jatkamisen ja v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mien rakenneuudis- tusten rahoittamisen. Komissio huomauttaa uudelleen, ett(cid:132) Draiswerke tarvitsi 0,8 miljoonaa Saksan markkaa (0,4 miljoonaa ecua) vain kymmenen kuukauden ajaksi ja maksoi lainan takaisin kes(cid:132)kuussa 1997, jolloin yrityksen rahoitustilanne oli edelleen hyvin heikko ja esimerkiksi yrityksen oma p(cid:132)(cid:132)oma oli edelleen negatiivinen. Kes(cid:132)- kuuhun 1998 voimassa ollut takaus oli v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n, jotta voitiin varmistaa juoksevan liiketoiminnan v(cid:132)lirahoitus rahoitusmarkkinoilta. T(cid:132)m(cid:132) oli yksi liiketoiminnan jatku- misen edellytyksist(cid:132). Komissio ottaa huomioon sen, ett(cid:132) yritys sai rakenneuu- distustuen lis(cid:132)ksi huomattavasti p(cid:132)(cid:132)omaa alkuper(cid:132)isilt(cid:132) osakkailta eli 5,2 (10,4 miljoonaa Saksan markkaa miljoonaa ecua) ja uusilta osakkailta (746 000 Saksan markkaa eli 373 000 ecua). Komissio huomauttaa, ett(cid:132) alkuper(cid:132)iset osakkaat muuttivat vuoden 1996 elokuun alussa 7,2 miljoonan Saksan markan (3,6 miljoonan ecun) osakaslainan etuoikeudettomaksi ja ett(cid:132) alkuper(cid:132)isten osakkaiden omistama Gustav Eirich KG huononsi 2 miljoonan Saksan markan (1 miljoonan ecun) lainan etuoikeusasemaa. Lis(cid:132)ksi alkuper(cid:132)iset osakkaat osoittivat kiinteist(cid:148)n myynnist(cid:132) saadun 1,2 miljoonan Saksan markan (0,6 miljoonan ecun) tuoton yrityksen rakenneuu- distuksen lopulliseksi rahoituser(cid:132)ksi. Yrityksen ty(cid:148)nte- kij(cid:132)t, jotka ovat sen uusia osakkaita, antoivat yritykselle marraskuussa 1996 746 000 Saksan markan (373 000 ecun) etuoikeudettoman korottoman lainan. Lis(cid:132)ksi henkil(cid:148)st(cid:148) suostui huomattavaan palkkojen alennukseen ansiosta ja henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n supistamiseen, mink(cid:132) vuoden 1998 henkil(cid:148)st(cid:148)kulut alenivat vuoteen 1996 verrattuna 5,2 miljoonaa Saksan markkaa (2,6 miljoonaa ecua). Komissio katsoo, ett(cid:132) valtiontuet ja rakenneuudistuskus- tannukset sek(cid:132) osakkaiden p(cid:132)(cid:132)omasijoitukset olivat keske- n(cid:132)(cid:132)n oikeassa suhteessa. 5. P(cid:142)(cid:142)TELM(cid:142)T Komission k(cid:132)sityksen mukaan laina ja takaus on my(cid:148)n- netty laittomasti EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa rikkoen. Komissio ottaa kuitenkin huomioon, rakenneuudistustukea ensimm(cid:132)ist(cid:132) ett(cid:132) Draiswerke sai kertaa ja ett(cid:132) Mannheimin kaupungin antama laina ja LAKRAn my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) takaus olivat yhteis(cid:148)n suuntavii- voissa s(cid:132)(cid:132)dettyjen ehtojen mukaiset, eli rakenneuudistus- tuen tarkoituksena on palauttaa kohtuullisessa ajassa yri- tyksen pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin elinkelpoisuus, kilpailu ei v(cid:132)(cid:132)risty perusteettomasti ja rakenneuudistuksen kustannukset ja hy(cid:148)dyt sek(cid:132) tuki ovat oikeassa suhteessa kesken(cid:132)(cid:132)n. joka ei Komissio p(cid:132)(cid:132)ttelee, ett(cid:132) valtiontuet edistiv(cid:132)t taloudellista toimintaa, rajoita kaupank(cid:132)ynnin edellytyksi(cid:132) yhteisen edun vastaisella tavalla. Komissio on sen vuoksi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)nyt, ett(cid:132) valtiontuet on katsottava EY:n perustamis- sopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA- sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensim- m(cid:132)isen osan poikkeusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksen nojalla yhteismarkki- noille soveltuviksi. Komissio kehottaa Saksan liittotasavallan hallitusta laati- maan yksityiskohtaiset vuosikertomukset osoittaakseen, ett(cid:132) rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan asianmu- kaisesti. ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla jonka Saksa on my(cid:148)nt(cid:132)nyt Draiswerkelle Valtiontuki, Mannheimin kaupungin 0,8 miljoonan Saksan markan (0,4 miljoonan ecun) lainan ja LAKRAn 50-prosenttisen takauksen muodossa, soveltuu yhteismarkkinoille. 2 artikla Saksan on annettava komissiolle yksityiskohtaiset vuosi- kertomukset, joista k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) rakenneuudistussuunni- telmia toteutetaan asianmukaisesti. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen


title: 1998 m. lapkričio 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2527/98, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2301/97 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Specifinių savybių sertifikatų registrą, numatytą Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2082/92 dėl žemės ūkio ir maisto produktų specifinių savybių sertifikatų, priedątekstas svarbus EEE

eurovoc_concepts:
agricultural product
designation of origin
foodstuff
product designation

text: 146 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/24 t. 31998R2527 L 317/14 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 11 26 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2527/98 1998 m. lapkričio 25 d. papildantis Reglamento (EB) Nr. 2301/97 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Specifinių savybių sertifikatų registrą, numatytą Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2082/92 dėl žemės ūkio ir maisto produktų specifinių savybių sertifikatų, priedą (tekstas svarbus EEE) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, liepos 14 d. Tarybos reglamentą atsižvelgdama į 1992 m. (EEB) Nr. 2082/92 dėl žemės ūkio ir maisto produktų specifinių savybių sertifikatų (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalies b punktą, produkto organoleptines, chemines ir mikrobiologines charak- teristikas taikant oficialius arba pripažintus metodus; kadangi šie veiksniai priskiriami pagrindiniams specifikacijos aspektams; kadangi pavadinimas „Mozzarella“ gali būti įrašytas į „Specifinių savybių sertifikatų registrą“ ir pagal Reglamento (EEB) Nr. 2082/92 13 straipsnio 1 dalį saugomas Bendrijos lygiu kaip tradicinis gaminys; kadangi tai netrukdo šį pavadinimą toliau vartoti laikantis kitos specifikacijos nei saugoma specifikacija, jei produkto etiketėje nėra Bendrijos simbolio arba nuorodos; kadangi pagal Reglamento (EEB) Nr. 2082/92 7 straipsnį vals- tybės narės Komisijai išsiuntė paraiškas dėl tam tikrų pavadi- nimų – specifinių savybių sertifikatų – užregistravimo; kadangi Komisijos reglamento (EB) Nr. 2301/97 (3) su pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 954/98 (4), priedas papil- domas šio reglamento priedais; kadangi leidžiama tokiu būdu užregistruotus pavadinimus vartoti kartu su jiems skirtu patvirtinimu, kad tai „tradicinis gaminys“; kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Speci- finių savybių sertifikatų reguliavimo komiteto nuomonę, įregistravimo padavimo kadangi pagrindinius paraiškos dėl leidinyje (2), aspektus paskelbus Europos Bendrijų oficialiajame Komisija gavo keletą pagal minėto reglamento 8 straipsnį pa- reikštų protestų dėl „Mozzarella“ pavadinimo; PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: kadangi pagal minėto reglamento 9 straipsnio 2 dalį Komisija tarpusavyje; paprašė kadangi susitarti nepavyko, sprendimą dėl šio pavadinimo užre- gistravimo turi priimti Komisija; atitinkamas valstybes nares susitarti 1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 2301/97 priedas papildomas šio regla- mento I priede nurodytu pavadinimu ir pagal Reglamento (EEB) Nr. 2082/92 9 straipsnio 1 dalį jis įrašomas į „Specifinių savybių sertifikatų registrą“. kadangi, apsvarsčius įvairias pastabas, pateiktas pirmiau nuro- dytuose protestuose, nenustatyta, kad pareiškėjos valstybės narės pateikta specifikacija neatitinka minėto reglamento 2, 4, 5 ir 6 straipsniuose nustatytų reikalavimų; kadangi iš tikrųjų nustatyta, kad ši specifikacija suteikia konkretų ir tradicinį pobūdį; Jis saugomas pagal minėto reglamento 13 straipsnio 1 dalį. Pagrindiniai specifikacijos aspektai yra pateikti Jie pakeičia 1996 m. rugpjūčio 24 d. Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje Nr. C 246, p. 9 paskelbtus aspektus. II priede. kadangi, atsižvelgdama į minėto reglamento 6 straipsnyje nurodytą produkto specifinių savybių patikrinimą, pareiškėja valstybė narė nurodė, kad būtina atlikti fizinį patikrinimą, siekiant nustatyti, ar produkto sudėtyje yra natūralaus raugo ir ar jis yra tinkamai paruoštas; kadangi atliekant tikrinimą taip siekiant patikrinti pat imami gatavo produkto mėginiai, 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficia- liajame leidinyje dieną. (1) OL L 208, 1992 7 24, p. 9. (2) OL L 246, 1996 8 24, p. 9. (3) OL L 319, 1997 11 21, p. 8. (4) OL L 133, 1998 5 7, p. 10. 03/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 147 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1998 m. lapkričio 25 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys 148 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/24 t. Sūriai — Mozzarella I PRIEDAS II PRIEDAS „PARAIŠKA KONKREČIAM GAMINIUI UŽREGISTRUOTI Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2082/92 Nacionalinės bylos numeris: 1 1. Kompetentinga institucija (pranešimo autorius): Pavadiniams: Ministero Delle Risorse Agricole, Alimentari e Forestali Tel. (39 6) 46 65; faks: 06/474 39 71 2. Pareiškėjų grupė: a) pavadinimas: Associazione Italiana Lattiero-Casearia b) adresas: Corso di Porta Romana 2, Milan, Italy c) sudėtis: pieno pramonės kooperatyvas ir privatūs gamintojai, kurių apie 50 narių gamina mozzarella sūrį (įstatai pridedami) a) pavadinimas: Confederazione Cooperative Italiane Settore Lattiero-Caseario b) adresas: Via Dei Gigli D’Oro 21, Rome, Italy c) sudėtis: pieno pramonės kooperatyvas, kurio apie 20 narių gamina mozzarella sūrį (įstatai pridedami) 3. Gaminio pavadinimas: Mozzarella (tradicinis pavadinimas, neverčiamas į kitas kalbas), pridedamas EB simbolis ir Reglamente (EB) Nr. 2515/94 pateikta nuoroda 4. Gaminio rūšis: 1. 3 5. Specifikacija (reikalavimų santrauka pagal 6 straipsnio 2 dalį) a) Gaminio pavadinimas: Mozzarella (tradicinis pavadinimas, neverčiamas į kitas kalbas), pridedamas EB simbolis ir Reglamente (EB) Nr. 2515/94 pateikta nuoroda b) Konkretus gamybos būdas: apima tik toliau išvardytus etapus, vienoje gamykloje sudarančius nepertraukiamą ciklą, t. y. vyksta tokie procesai: — prireikus – parengiamasis pieno brandinimas naudojant pieno raugą (1), 03/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 149 — pieno pasterizavimas minimalioje 71,7 °C temperatūroje 15 sekundžių arba panašaus poveikio procesas, — pieno sumaišymas su natūraliu raugu, — 20–30 % pepsino aktyvumo skysto galvijų šliužo fermento naudojimas, — šliužo fermento koaguliacija 35–39 °C temperatūroje, — sūrio masės pjaustymas, skaidymas ir išrūgų atskyrimas, — sūrio masės brandinimas piene, pH padidinant nuo 5,0 iki 5,4, — subrandintos sūrio masės pjaustymas į gabalus, — sūrio masės tampymas kaitinant (operacija, kurios metu sūrio masė kaitinama karštame vandenyje, kartais įdedant druskos, pasiekiant 58–65 °C galutinę sūrio masės temperatūrą), — karštas sūrio masės formavimas, — kietinimas šaltame vandenyje, kartais įdedant druskos, — pakavimas. (1) Natūralaus raugo paruošimas. Pirminis raugas — Šviežio neatšaldyto pieno kaitinimas ne žemesnėje kaip + 63 °C temperatūroje ne trumpiau kaip 15 minučių (arba pasirenkant kitą panašų minimalų poveikį užtikrinančią temperatūrą ir laiką) — Aušinimas iki inkubacinės temperatūros (t = 42–50 °C) — Inkubavimas iki 14–24 °SH/100 ml rūgštingumo — Aušinimas iki žemesnės kaip + 8 °C temperatūros — Laikymas šaldytuve ne aukštesnėje kaip + 4 °C temperatūroje Paskesni raugai — Šviežio pieno, kuris taip pat gali būti laikomas šaldytuve, sumaišymas su ne mažiau kaip 4 % pirminio raugo — Apdorojimas karščiu, kaip ir pirminio raugo — Aušinimas iki inkubacinės temperatūros (t = 42–50 °C) — Inkubacija iki 14–24 °SH/100 ml rūgštingumo — Aušinimas iki žemesnės kaip + 8 °C temperatūros — Laikymas šaldytuve ne aukštesnėje kaip + 4 °C temperatūroje Raugas, paruoštas naudoti Paruošto naudoti raugo savybės: — 16–30 °SH/100 ml rūgštingumas, — ne mažesnis kaip 108 ksv (*)/ml termofilinių streptokokų kiekis, — neigiamas fosfatazinis aktyvumas, — gamybai paruoštą raugą reikia sunaudoti per tris dienas. (*) ksv – kolonijas sudarantys vienetai. c) Tradicinės charakteristikos: Mozzarella – tai produktas, gaminamas taikant patikimą šviežio pasta filata sūrio gamybos technologiją pagal Italijos pieno gamybos tradicijas. Šioje produkto specifikacijoje nurodytos tradicinės formos mozarella turi būti gaminamas iš nenugriebto pieno, kuris į gamyklą pristatomas šviežias, prireikus koreguojant tik jame esančių riebalų kiekį; svarbiausias kompo- nentas yra natūralus raugas, kuris turi būti paruoštas iš pieno, gaunamo iš tos pačios srities, kaip sūrių gamykloje gaunamas pienas, ir turi būti sunaudojamas iš karto. Natūralus raugas – tai atspari karščiui, greitai besidauginanti ir rūgštėjanti pieno bakterijų kultūra. Jis gaunamas iš atrankiniu būdu prisotintos šviežiame piene esančios natūralios mikrofloros ir išlaiko pirminę mikrobiologinę pieno kokybę. Tinkamai paruoštą natūralų raugą paprastai sudaro neapibrėžtas Streptococcus thermophilus štamų derinys, kuriame taip pat gali būti enterokokų ir karščiui atsparių pieno bakterijų. Šios grupės pieno flora padeda nustatyti galutines produkto charakteristikas. 150 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/24 t. d) Produkto apibūdinimas Tradicinis mozarella yra minkštas pasta filata sūris (kaip nurodoma Codex Alimentarius) su pieno fermentacija. Jis gali būti rutulio formos (20–250 g svorio), kartais vientiso gabalo pavidalo arba gali būti supintas (125–250 g svorio). Tradicinis mozzarella sūris supakuojamas ir parduodamas apsauginėje pakuotėje ir liečiasi su pakavimo terpe, suda- ryta iš vandens ir kartais iš druskos, kuri tiesiogiai kontaktuoja su produktu, jei pakuotė yra hermetiška ir kontak- tuoja difuzijos būdu, jei pakuotė yra perforuota ar pralaidi. O r g a n olep ti n ės sa v y bė s Išorinės savybės: — be plutos, padengtas minkšta odele, — švelnaus, blizgančio, lygaus paviršiaus, pieno baltumo, — paprastai pluoštinės konsistencijos, kuri labiau pastebima išorėje, sluoksniuotas. Pjaustant arba švelniai spau- džiant išbėga pieno pavidalo skystis, dėl to sūryje gali būti kišenėlių, kuriose kaupiasi šis skystis, — be akučių, — lygus, pieno baltumo, be dėmelių ar gyslelių. Konsistencija: minkštas ir šiek tiek elastingas. Skonis: savitas, malonus, gaivus, kiek rūgštokas. Kvapas: savitas, gardus, švelnus, šiek tiek primena rūgštoką pieną. Che mi nė s sa v y bė s — Riebalų kiekis sausoje medžiagoje: ne mažiau kaip 44 % (m/m) — Drėgnumas: rutulio pavidalo sūrio – 58–66 % (m/m); pinto sūrio – 56–62 % (m/m) — Liesosios dalies drėgnumas: 69–80 % (m/m) — Fosfatazinis aktyvumas ne didesnis kaip 12 µg fenolio vienam gramui sūrio — pH: 5,1–5,6 — L(+) pieno rūgštis: daugiau kaip 0,2 % (m/m) mėginiuose, tirtuose praėjus trims dienoms nuo pagaminimo datos — Natrio chlorido (NaCl) ne daugiau kaip 1 % (m/m) — Furozinas: ne daugiau kaip 10 mg 100 g baltymų M i kr obi olog i nė s sa v y bė s Tipiška mikroflora, atspari varškės tampymui kaitinant, sudaranti ne mažiau kaip 107 ksv/g mėginiuose, tirtuose praėjus trims dienoms nuo pagaminimo datos. L a i ky ma s Produktą reikėtų laikyti nuo 0 iki + 4 °C temperatūroje. Aukščiausia laikymo temperatūra turi būti užrašyta etiketėje kartu su galutine suvartojimo data, kuri nurodoma taip: „Suvartoti iki. “, įrašant mėnesį ir dieną. e) Minimalūs reikalavimai ir tikrinimo procedūros: Tikrinimas turi apimti: — firmų patalpose (gamybos etape): tikrinama, ar tinkamai ruošiamas natūralus raugas (pirminis raugas, paskesni raugai ir raugas, paruoštas naudoti). Šis aspektas yra pagrindinis tradicinį produkto pobūdį apsprendžiantis veiksnys, — paskesniame tikrinimo etape firmų ir prekybininkų patalpose turi būti imami gatavo gaminio mėginiai, siekiant patikrinti organoleptines, visas chemines (taikant standartinius pripažintus oficialius metodus, pvz. , IDF ir ISO metodus) bei mikrobiologines savybes, susijusias su būdingos mikrofloros kiekiu (taikant standarti- nius arba specialioje mokslinėje literatūroje pripažįstamus mikrobiologinius metodus). 6. Prašymas dėl saugojimo pagal 13 straipsnio 2 dalį: Nr. “


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3482/98 af Marialiese FLEMMING til Kommissionen. Sikkerhedskriterier for atomkraftværker i ansøgerlandene fra den tidligere Østblok

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EAEC Treaty
accession to the European Union
application of EU law
competence of the Member States
nuclear power station
nuclear safety
safety standard

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 297/75 De to kontorer GD VIII/A/4 og SCR/C/5 har i fællesskab oprettet et gensidigt informationssystem, som skulle sikre, at alle vigtige oplysninger, som kan bidrage til at vurdere om en NGO bør komme i betragtning, er til rådighed i rette tid. Evalueringsrapporterne bliver automatisk fremsendt til GD VIII/A/4. Endvidere vil der hver måned blive holdt møder mellem de to tjenestegrene under de to kontorchefers ledelse for at sikre en passende informationsstrøm. (1999/C 297/099) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3482/98 af Marialiese Flemming (PPE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Sikkerhedskriterier for atomkraftværker i ansøgerlandene fra den tidligere Østblok Det vides, at visse af atomkraftværkerne i ansøgerlandene fra den tidligere Østblok er i en katastrofal tilstand. Ifølge et ekspertudvalg fra EU er der en række atomkraftværker, der ikke kan sættes i stand. Så vidt vides, er Kommissionen ikke i gang med at udarbejde ensartede sikkerhedsnormer i Europa i form af et direktiv. Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at bringe sikkerhedsstandarden på atomkraftværkerne i ansøgerlandene fra den tidligere Østblok op på et vestligt niveau? Hvordan vil Kommissionen sikre, at der fastlægges ensartede sikkerhedsstandarder i tilfælde af disse landes tiltrædelse, når der ikke er blevet udarbejdet nogen relevante direktiver derom? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sikre, at de atomkraftværker, som ifølge ovennævnte ekspertudvalg ikke kan sættes i stand, bliver lukket ned, så snart de pågældende lande tiltræder Den Europæiske Union? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek (6. januar 1999) Kompetencen og ansvaret for sikker udformning, opførelse og drift af nukleare anlæg ligger hos den medlemsstat, der har jurisdiktion over sådanne anlæg. EF’s regelværk på området for nuklear sikkerhed er baseret på Euratom-traktaten, især kapitel III (sundhed og sikkerhed). Ikke desto mindre er der i årenes løb opstået en »sikkerhedskultur«, som er fælles for alle medlemsstaterne og baseret på en fælles forståelse af de udfordringer, der opstår i forbindelse med anvendelse af atomenergi, og på en tilsvarende opfattelse af sikkerhed som førsteprioritet. For at højne sikkerhedsniveauet i de østeuropæiske lande har Kommissionen via EF’s bistandsprogrammer ydet støtte til, at der skabes stærke, kompetente og uafhængige myndigheder til at tage sig af spørgsmål omkring atomsikkerhed, ligesom der ydes støtte til anlægsoperatørernes foranstaltninger til opgradering af anlæggene med henblik på at øge sikkerheden. I sin meddelelse til Rådet og Parlamentet (1) har Kommissionen skitseret, hvor der yderligere kan sættes ind for at skabe en høj grad af nuklear sikkerhed i disse lande. Kommissionens holdning til reaktorer, der ikke kan opgraderes, er skitseret i Agenda 2000 (2) og i afgørelserne om tiltrædelsespartnerskaberne, som er vedtaget af Rådet. De tidsplaner, der med forbehold af visse betingelser er aftalt mellem de pågældende regeringer for lukning af reaktorer, der ikke kan opgraderes, skal overholdes. Dette gælder for Bohunice V1 i Slovakiet, Ignalina i Litauen og til reaktorerne 1-4 i Kozloduy i Bulgarien. (1) (2) KOM(98) 134. KOM(97) 2000 endelig udg. (1999/C 297/100) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3488/98 af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Oplysningsmateriale om Den Europæiske Union Kan Kommissionen oplyse, hvor meget det oplysningsmateriale, der i øjeblikket udsendes til de britiske skoler om Den Europæiske Union, har kostet, og hvem der bærer disse omkostninger?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3488/98 dell'on. Anne McINTOSH alla Commissione. Materiale pubblicitario sull'Unione europea

eurovoc_concepts:
EU publication
United Kingdom
accession to the European Union
advertising
costing
educational institution
monetary union
operating cost
promotion of the European idea
teaching method

text: 15. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 297/75 Le unità DG VIII/A/4 e SCR/C/5 si sono concertate per stabilire un sistema di scambio di informazioni che dovrebbe garantire la disponibilità, al momento opportuno, di qualsiasi elemento importante e tale da influenzare il giudizio sull’ammissibilità di una ONG. Le relazioni di valutazione verranno automaticamente trasmesse alla DG VIII/A/4. Lo svolgimento di riunioni mensili tra le due unità, presiedute dai due capi unità, dovrebbe inoltre garantire un adeguato flusso di informazioni. (1999/C 297/099) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3482/98 di Marialiese Flemming (PPE) alla Commissione (25 novembre 1998) Oggetto: Criteri di sicurezza delle centrali nucleari dei paesi candidati dell’ex blocco orientale E’ noto che le centrali nucleari dei paesi candidati dell’ex blocco orientale versano spesso in condizioni catastrofiche. Alcune centrali sono state giudicate insanabili da una commissione di esperti dell’UE. Stando alle notizie, la Commissione non sta compiendo alcuno sforzo per garantire in Europa standard uniformi di sicurezza attraverso una direttiva. Quali iniziative prevede la Commissione per portare gli standard di sicurezza delle centrali nucleari dei paesi candidati dell’ex blocco orientale al livello dell’Occidente? Come intende garantire che, in caso di adesione di questi paesi, siano applicati standard uniformi di sicurezza, se non sono state adottate direttive al riguardo? Quali misure adotterà affinché siano chiuse le centrali nucleari che sono state giudicate insanabili da detta commissione di esperti, non appena detti paesi aderiranno all’Unione europea? Risposta data dal sig. van den Broek a nome della Commissione (6 gennaio 1999) La sicurezza della progettazione, costruzione e funzionamento di un impianto nucleare è di competenza e responsabilità dello Stato membro nella cui giurisdizione è situato l’impianto. L’acquis comunitario nel campo della sicurezza nucleare si basa sul trattato EURATOM, in particolare sul capitolo III (salute e sicurezza). Tuttavia, nel corso degli anni, si è creata una «cultura della sicurezza», condivisa da tutti gli Stati membri e basata su una comune visione delle sfide poste dall’uso dell’energia nucleare nonché sul comune concetto della sicurezza quale assoluta priorità. Al fine di elevare il livello di sicurezza nei paesi dell’ex blocco orientale, la Commissione, tramite i programmi comunitari di assistenza, ha sostenuto l’istituzione e l’operatività di enti per la sicurezza nucleare forti, competenti ed indipendenti e ha assistito i responsabili degli impianti nell’attuazione di azioni volte al miglioramento della sicurezza. Nella sua comunicazione (1) al Consiglio e al Parlamento, la Commissione ha fornito ulteriori indicazioni sulle iniziative proposte per il conseguimento dell’obiettivo di un alto livello di sicurezza nucleare in questi paesi. La posizione della Commissione riguardo ai reattori insanabili è stata esposta tanto nell’Agenda 2000 (2) quanto nelle decisioni sui partenariati per l’adesione, adottate dal Consiglio. Subordinatamente a talune condizioni, il calendario concordato dai governi interessati per la chiusura delle unità insanabili deve essere rispettato. Ciò vale per Bohunice V1 in Slovacchia, Ignalina in Lituania e per le unità 1-4 a Kozloduy in Bulgaria (1) COM(98) 134. (2) COM(97) 2000 final. (1999/C 297/100) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3488/98 di Anne McIntosh (PPE) alla Commissione (25 novembre 1998) Oggetto: Materiale pubblicitario sull’Unione europea Può la Commissione indicare il costo del materiale pubblicitario relativo all’Unione europea attualmente distribuito alle scuole britanniche e precisare chi sostiene i relativi costi?


title: QUESTION ECRITE no 3513/98 de Amedeo AMADEO à la Commission. Marchandises de contrefaçon ou pirates

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
customs fraud
customs regulations
export restriction
industrial counterfeiting
intellectual property

text: 28. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 182/91 (1999/C 182/120) QUESTION ÉCRITE E-3512/98 posée par Amedeo Amadeo (NI) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Marchandises de contrefaçon ou pirates S’agissant de la «Proposition de règlement (CE) 3295/94, fixant des mesures en vue d’interdire la mise en libre pratique, l’exportation, la réexportation et le placement sous un régime suspensif des marchandises de contrefaçon et des marchandises pirates» (COM(98) 0025 final. 98/0018 ACC) (1), la Commission pourrait- elle attirer l’attention des gouvernements nationaux sur le fait qu’il est urgent d’adopter une procédure plus efficace, conformément aux dispositions de la troisième partie de l’accord sur les aspects des droits de la propriété intellectuelle qui touchent au commerce (ADPIC)? (1) JO C 108 du 7. 4. 1998, p. 63. (1999/C 182/121) QUESTION ÉCRITE E-3513/98 posée par Amedeo Amadeo (NI) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Marchandises de contrefaçon ou pirates S’agissant de la «Proposition de règlement (CE) 3295/94, fixant des mesures en vue d’interdire la mise en libre l’exportation, la réexportation et le placement sous un régime suspensif des marchandises de pratique, contrefaçon et des marchandises pirates» (COM(9) 0025 final. 98/0018 ACC) (1), il convient de souligner que le système se heurte à une difficulté particulière: tant que les modalités d’application seront fixées par les législations nationales, les dispositions n’auront qu’une portée limitée au niveau communautaire. Par conséquent, la Commission pourrait-elle procéder à une harmonisation sur le plan économique, afin que les dispositions principales en la matière soient effectivement appliquées? (1) JO C 108 du 7. 4. 1998, p. 63. (1999/C 182/122) QUESTION ÉCRITE E-3523/98 posée par Amedeo Amadeo (NI) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Système de compensation pour refus d’embarquement S’agissant de la «Proposition de règlement (CE) 295/91 établissant des règles communes relatives à un système de compensation pour refus d’embarquement dans les transports aériens réguliers» (COM(98) 0041 final. 98/0022 SYN) (1), la Commission pourrait-elle proposer une méthode de calcul claire concernant l’augmen- tation des compensations en question, ainsi qu’une procédure de consultation des États membres et des parties concernées, avant que ces augmentations ne soient adoptées? (1) JO C 120 du 18. 4. 1998, p. 18. Réponse commune aux questions écrites E-3511/98, E-3512/98, E-3513/98 et E-3523/98 donnée par M. Monti au nom de la Commission (4 février 1999) La Commission recueille les informations nécessaires pour répondre à la question posée. Elle ne manquera pas de communiquer le résultat de ses recherches dans les plus brefs délais


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3725/98 von Carlos CARNERO GONZÁLEZ an die Kommission. Weitere Einbeziehung der spanischen Autonomen Region Kantabrien in Ziel 1 der Strukturfonds

eurovoc_concepts:
OSCE
Spain
Structural Funds
economic development
eligible region
gross domestic product
household income
purchasing power

text: 21. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 207/115 (1999/C 207/155) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3723/98 von Roy Perry (PPE) an die Kommission (25. November 1998) Betrifft: Verpflichtungen der Gemeinschaft gegenüber Inseln gemäß den Bestimmungen des Vertrags von Amsterdam Der Vertrag von Amsterdam ist unterzeichnet und muß noch ratifiziert werden. Wie gedenkt die Kommission den ihr aus diesem neuen Artikel 158 erwachsenden Verpflichtungen gegenüber den Inseln nachzukommen? Kann die Kommission angeben, ob sie Vorschläge vorlegen wird, um den gesetzlichen Verpflichtungen zu genügen, die sich für sie infolge dieses Artikels ergeben, sobald die Ratifizierung abgeschlossen ist? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (6. Januar 1999) Die Kommission hat am 18. März 1998 den Vorschlag für eine allgemeine Verordnung (1) angenommen, mit dem die Leitlinien der Mitteilung „Agenda 2000: einer stärkere und erweiterte Union“ (2) praktisch umgesetzt wurden. Um die Wirkung der Strukturpolitiken auf die Regionen mit den größten Problemen zu erhöhen, hat die Kommission eine stärkere geographische Konzentration vorgeschlagen. Danach soll der unter den Zielen 1 und 2 förderfähige Anteil der Gemeinschaftsbevölkerung auf 35-40 % verringert werden gegenüber derzeit 51 % im Rahmen der Ziele 1, 2, 5b und 6. Diese angestrebte Konzentration soll für alle Regionen einschließlich der Inseln gelten. Nach dem Wortlaut des vorgesehenen Artikels 158 im noch zu ratifizierenden Vertrag von Amsterdam ergibt, setzt sich die Gemeinschaft zum Ziel, „die Unterschiede im Entwicklungsstand der verschiedenen Regionen und den Rückstand der am stärksten benachteiligten Gebiete oder Inseln, einschließlich der ländlichen Gebiete, zu verringern“. Dieser Artikel betrifft also nicht die Inseln in ihrer Gesamtheit, sondern nur die am stärksten benachteiligten. Nach Auffassung der Kommission werden es die für die Ziele 1 und 2 vorgeschlagenen Förderkriterien gestatten, das Ausmaß der Probleme zu beurteilen, mit denen die Inseln, deren Situation im übrigen sehr unterschiedlich ist, konfrontiert sind. (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998. (2) KOM(97) 2000 endg. (1999/C 207/156) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3725/98 von Carlos Carnero González (GUE/NGL) an die Kommission (25. November 1998) Betrifft: Weitere Einbeziehung der spanischen Autonomen Region Kantabrien in Ziel 1 der Strukturfonds Mehrere spanische Medien haben über die von Eurostat veröffentlichten Daten über das Durchschnittsein- kommen der europäischen Regionen im Dreijahreszeitraum 1994-1996 berichtet. Diesen Daten zufolge soll die Autonome Region Kantabrien um einige Dezimalstellen über 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts liegen. Aufgrund dessen haben die spanische Regierung und die Regionalbehörden von Kantabrien den Meldungen zufolge, die in verschiedenen Tageszeitungen veröffentlicht wurden, bekanntgegeben, daß diese Region im neuen Programmplanungszeitraum aus der Förderung im Rahmen von Ziel 1 ausscheiden wird. Ist die Kommission angesichts der genannten Daten der Auffassung, daß diese politische Schlußfolgerung in irgendeiner Weise gerechtfertigt ist? Wenn ja, hält die Kommission zum Zeitpunkt der gegenwärtigen legislativen Debatte nicht dennoch diese Schlußfolgerung, die von der spanischen Zentral- und auch Regionalregierung gezogen wird, angesichts der Tatsache für verfrüht, daß das Europäische Parlament kürzlich in einer Entschließung flexiblere Kriterien bei der Festlegung des Verzeichnisses der Regionen gefordert hat, die für eine Förderung im Rahmen von Ziel 1 der Strukturfonds in Frage kommen? Ist die Kommission der Ansicht, daß das von Eurostat gewählte Kriterium der Kaufkraftparität das geeignetste Kriterium zur Ermittlung des realen Wohlstands einer Region darstellt, oder ist sie vielmehr der Auffassung, daß objektivere Kriterien herangezogen werden müßten, wie beispielsweise das durchschnittliche regionale BIP pro Erwerbstätiger?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3499/98 του Arlene McCARTHY προς την Επ τροπή. Η εκ μέρους της Επιτροπής χρήση ιδιωτικών συμβούλων

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
budgetary expenditure
financial management
operational programme
self-employed person
technical cooperation

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/79 Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 6 του κανονισµου΄ (ΕΚ) 803/98 περι΄ λεπτοµερειω΄ν εφαρµογη΄ς του κανονισµου΄ (ΕΚ) 2. 2275/96 του Συµβουλι΄ου για τη θε΄σπιση ειδικω΄ν µε΄τρων στον τοµε΄α των ζω΄ντων φυτω΄ν και των προι¨ο΄ντων της ανθοκοµι΄ας για το 1998 (1), «ο κατα΄λογος των ενεργειω΄ν που αποφασι΄στηκαν καταρτι΄ζεται ιδι΄ως µε βα΄ση τη συνε΄πεια των προτεινο΄µενων στρατηγικω΄ν, την ποιο΄τητα των προτεινο΄µενων ενεργειω΄ν, τις προβλεπο΄µενες επιπτω΄σεις απο΄ την υλοποι΄ηση΄ τους, καθω΄ς και τις εγγυη΄σεις ως προς την αποτελεσµατικο΄τητα και την αντιπροσωπευτικο΄τητα των οµα΄δων». Τα κρα΄τη µε΄λη δι΄δουν προτεραιο΄τητα στις ενε΄ργειες που υλοποιου΄νται στο ε΄δαφος περισσοτε΄ρων κρατω΄ν µελω΄ν. Η Επιτροπη΄ θα απαντη΄σει απευθει΄ας στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄σον αφορα΄ το δευ΄τερο µε΄ρος της δευτε΄ρας ερωτη΄σεως, δεδοµε΄νου ο΄τι µο΄λις ε΄λαβε το αναφερο΄µενο φυλλα΄διο πληροφοριω΄ν. (1) ΕΕ L 115 της 17. 4. 1998. (1999/C 207/105) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3499/98 υποβολη΄: Arlene McCarthy (PSE) προς την Επιτροπη΄ (25 Νοεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Η εκ µε΄ρους της Επιτροπη΄ς χρη΄ση ιδιωτικω΄ν συµβου΄λων Ως µε΄ρος της µεταρρυ΄θµισης των διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων, η Επιτροπη΄ προτι΄θεται να προβει΄σε περαιτε΄ρω αποκε΄ντρωση της λειτουργι΄ας των προγραµµα΄των των διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων αποσυρο΄µενη απο΄ µι΄α επι΄ καθηµερινη΄ς βα΄σεως διαχει΄ριση των προγραµµα΄των υπε΄ρ ενο΄ς ισχυρο΄τερου «αστυνοµευτικου΄» ρο΄λου της Επιτροπη΄ς. Κατα΄ τη δια΄ρκεια του προγρα΄µµατος 1994-1999 πο΄σους συµβου΄λους προσε΄λαβε η Επιτροπη΄ στη διοι΄κηση των ακο΄λουθων προγραµµα΄- των; Ποιο΄ η΄ταν το συνολικο΄ κο΄στος και τι ποσοστο΄ επι΄ των κονδυλι΄ων για τα προγρα΄µµατα αντιπροσωπευ΄ει: 8 για την ΕΕ στο συ΄νολο΄ της, 8 για καθε΄να απο΄ τους στο΄σους 1, 2, 3, 4, 5β και 6, και 8 για κα΄θε κοινοτικη΄ πρωτοβουλι΄α; Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να δηµοσιευ΄σει τα λεπτοµερη΄ στοιχει΄α; Απα΄ντηση της κ. Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (26 Ιανουαρι΄ου 1999) Η τεχνικη΄ αρωγη΄ που χορηγη΄θηκε βα΄σει των διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων κατα΄ µεγα΄λο µε΄ρος περιλαµβα΄νεται στα επιχειρησιακα΄ προγρα΄µµατα. Η τεχνικη΄ αρωγη΄ µπορει΄επι΄σης να χορηγει΄ται απευθει΄ας στην Επιτροπη΄ για περιορισµε΄νο τµη΄µα των πιστω΄σεων. Στην πρω΄τη περι΄πτωση, την τεχνικη΄ αρωγη΄ χειρι΄ζονται απευθει΄ας οι αρχε΄ς που ει΄ναι υπευ΄θυνες για τα προγρα΄µµατα και ο΄χι η Επιτροπη΄. Στη δευ΄τερη περι΄πτωση, η αρωγη΄ υπα΄γεται σε κανονιστικε΄ς διατα΄ξεις και σε ανω΄τατο ο΄ριο, ο΄πως ορι΄ζουν οι δια΄φοροι κανονισµοι΄ των ταµει΄ων. ∆εν κατανε΄µεται ανα΄ στο΄χο, αλλα΄ ανα΄ ταµει΄ο, και αφορα΄ κυρι΄ως µελε΄τες, αξιολογη΄σεις, δρα΄σεις πληροφο΄ρησης και δηµοσιο΄τητας, καθω΄ς και ενε΄ργειες προετοιµασι΄ας και παρακολου΄θησης των παρεµβα΄- σεων. Λαµβα΄νει δια΄φορες µορφε΄ς: επιχορηγη΄σεις, συµβα΄σεις µε συµβου΄λους, ειδικα΄ συµφωνητικα΄ η΄ συµβα΄σεις 8 πλαι΄σια. Οι πραγµατοποιου΄µενες δαπα΄νες δηµοσιευ΄ονται στις ετη΄σιες εκθε΄σεις των διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων. Τοιουτοτρο΄πως, τα στοιχει΄α σχετικα΄ µε το δια΄στηµα 1994-1997 παρουσια΄ζονται ανα΄ ταµει΄ο στις σελι΄δες 50 ε΄ως 52 της ενα΄της ετη΄σιας ε΄κθεσης για το 1997 (1) (ε΄κδοση στα γαλλικα΄). Εξα΄λλου, νε΄ες συνολικε΄ς πληροφορι΄ες επι΄ του θε΄µατος διαβιβα΄στηκαν τελει΄ως προ΄σφατα απο΄ την Επιτροπη΄ στο Κοινοβου΄λιο, στο πλαι΄σιο της εξε΄τασης, εκ µε΄ρους του οργα΄νου αυτου΄, του καταλογισµου΄ των δαπανω΄ν τεχνικη΄ς και διοικητικη΄ς αρωγη΄ς στις πιστω΄σεις λειτουργι΄ας. (1) COM(98) 562 τελικο΄


title: WRITTEN QUESTION No. 3518/98 by Amedeo AMADEO to the Commission. Monitoring of State aid

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
State aid
administrative transparency
control of State aid
dissemination of EU information

text: C 142/142 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 5. 1999 (1999/C 142/187) SKRIFTLIG FRÅGA E-3518/98 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Kontroll av statlig stöd Nedanstående fråga ställs mot bakgrund av förslaget till rådets förordning (EG) om tillämpningsföre- skrifter för artikel 93 i EG-fördraget (KOM(98) 0073 slutlig − CNS 98/0060) (1). Denna förordning organiserar och rationaliserar en rad förfaranden och principer som kommer till uttryck i domstolens domar genom att systematisera dem. Detta arbete med att rättsligt organisera gemenskapens konkurrensåtgärder bör ytterligare fördjupas för att om några år uppnå större rättssäkerhet på konkurrensområdet. Tillämpningsområdet för denna förordning bör även utvidgas till att omfatta skatteregler som snedvrider konkurrensen mellan medlemsstaterna. Kan kommissionen bedöma vikten av att medlemsstaternas anmälningar om nytt stöd offentliggörs, om än bara i sammanfattande termer? (1) EGT C 116, 16. 4. 1998, s. 13. (1999/C 142/188) SKRIFTLIG FRÅGA E-3519/98 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Kontroll av statligt stöd Nedanstående fråga ställs mot bakgrund av förslaget till rådets förordning (EG) om tillämpningsföre- skrifter för artikel 93 i EG-fördraget (KOM(98) 0073 slutlig − CNS 98/0060) (1). Beträffande tredje mans rättigheter i allmänhet saknas det i detta förslag en bestämmelse som ger kommissionen tillåtelse att offentliggöra anmälningen om ett visst stöd och sprida grundläggande information om det beviljade stödet. Förutsatt att avsaknaden av en bestämmelse av detta slag skadar insynen och tredje mans rättigheter, kan kommissionen snarast vidta åtgärder som förhindrar detta? (1) EGT C 116, 16. 4. 1998, s. 13. Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3517/98, E-3518/98 och E-3519/98 ingivna av Karel Van Miert för kommissionen (15 december 1998) Kommissionen glädjer sig åt det stöd som parlamentsledamoten ger dess förslag till förordning beträffande stödförfaranden, vilket syftar till att förbättra öppenheten, rättssäkerheten och kontrollens effektivitet. Artiklarna 11 och 14 är mycket riktigt viktiga instrument för att göra kontrollen effektivare, särskilt i fråga om olagliga stöd. I förordningen fastställs att om ett olagligt stöd även är oförenligt med den gemensamma marknaden skall kommissionen besluta att det återkrävs. Medlemsstaten skall genomföra återkravet utan dröjsmål enligt förfarandena i den nationella lagstiftningen förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt genomföra kommissionens beslut. Dessutom skall medlemsstaten vidta alla nödvändiga åtgärder, även provisoriska, för att uppnå detta resultat. Kommissionen skall tillse att återkravet inte försenas av tidsödande förfaranden och skall använda alla medel som står till dess förfogande, inklusive att väcka talan hos domstolen, för att säkerställa att dess beslut respekteras


title: WRITTEN QUESTION No. 3535/98 by Richard CORBETT to the Council. The Council's assessment of legal base of proposals

eurovoc_concepts:
Council of Europe
European Commission
legal basis
proposal (EU)

text: 28. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 182/95 (1999/C 182/126) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3535/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) neuvostolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Neuvoston arvio ehdotusten oikeusperustoista Kuinka monessa tapauksessa neuvosto on muuttanut komission ehdottamaa oikeusperustaa Euroopan yhtenäisasiakirjan tultua voimaan? Kuinka monessa näistä tapauksista oikeusperustan muuttamisehdotus on ollut peräisin neuvoston omasta oikeudellisesta yksiköstä ja kuinka monessa tapauksessa ehdotuksen on tehnyt yksi tai useampi neuvoston jäsen? Vastaus (8. helmikuuta 1999) Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksen oikeusperustaa olennaisena osana koko ehdotuksen tarkastelua. Neuvosto saattaa katsoa, ettei komission ehdottama oikeusperusta ole asianmukainen ja päättää muuttaa sitä. Jos näin tapahtuu, ja koska oikeusperusta on olennainen osa säädöstä, neuvosto kuulee Euroopan parlamenttia uudelleen. Tehdessään päätöstä ehdotetun säädöksen oikeusperustasta neuvosto pyytää hyvin usein lausunnon oikeudelliselta yksiköltään. Neuvostolla ei ole käytettävissään parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja. Asiaa koskevien tilastojen laatiminen vaatisi sellaisia henkilöstövoimavaroja, joita neuvostolla ei tällä hetkellä ole. (1999/C 182/127) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3544/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Televiestintää koskevan direktiivin täytäntöönpano Kreikassa (18. marraskuuta 1998) Kreikka on eräillä presidentin asetuksilla ja laeilla pannut täytäntöön joukon televiestintää koskevia direktiivejä, nimittäin direktiivit a) 95/51(EY) (1), joka koskee kaapelitelevisioverkkojen käyttöä jo vapautettu- jen telepalveluiden tarjontaan koskevien rajoitusten poistamiseksi, presidentin asetuksella 123/FEK (hallituk- sen virallinen lehti) A 103/15. 5. 98, b) 96/2/EY (2), joka koskee matkaviestintää ja satelliittivälitteistä viestintää, presidentin asetuksella 123/FEK A 103/15. 5. 98, c) 93/97 (3), joka koskee satelliittimaa-asemalaitteita, presidentin asetuksella 122/FEK A 103/15. 5. 98, d) 94/46/ETY (4), joka koskee satelliittiviestintää, presidentin asetuksella 212/FEK A 166/25. 8. 97 ja e) 96/19/EY (5), joka koskee täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla, lailla N:o 2578/98. Ottaen huomioon, että liikkeellä olevien tietojen mukaan komissio on epäillyt edellä mainittujen direktiivien täytäntöönpanon oikeellisuutta, kysytään: 1. Katsooko komissio, että Kreikan kohdalla on ongelmia liittyen edellä mainittujen direktiivien täytän- töönpanon oikeellisuuteen tai epätäydellisyyteen? 2. Onko olemassa jäsenvaltioita, joilla on ongelmia kyseisten direktiivien täytäntöönpanossa? Missä maissa näitä ongelmia esiintyy? Millaisia ongelmat ovat? 3. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt kunkin jäsenvaltion kohdalla, jotta ne mukautuisivat oikealla tavalla kyseisiin direktiiveihin? (1) (2) (3) (4) (5) EYVL L 256, 26. 10. 1995, s. 49. EYVL L 20, 26. 1. 1996, s. 59. EYVL L 290, 24. 11. 1993, s. 1. EYVL L 268, 19. 10. 1994, s. 15. EYVL L 74, 22. 3. 1996, s. 13


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3499/98 do Deputado Arlene McCARTHY à Comissão. Recurso a consultores privados por parte da Comissão

text: 21. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 207/79 Em conformidade com o artigo 6o do Regulamento (CE) 803/98 que estabelece, para o ano de 1998, as 2. normas de execução do Regulamento (CE) 2275/96 do Conselho que estabelece medidas específicas no sector das plantas vivas e dos produtos de floricultura (1), «a lista das acções seleccionadas será estabelecida em função, nomeadamente, da coerência das estratégias apresentadas, da qualidade das acções propostas, do impacto previsível da sua realização e das capacidades de execução e garantias de eficácia e representatividade dos agrupamentos. » Os Estados-membros darão preferência às acções cuja realização se desenrole em vários Estados-membros. A Comissão responderá directamente ao senhor Deputado relativamente à segunda parte da segunda pergunta, dado que acaba de receber a folha informativa referida. (1) JO L 115 de 17. 4. 1998. (1999/C 207/105) PERGUNTA ESCRITA E-3499/98 apresentada por Arlene McCarthy (PSE) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Recurso a consultores privados por parte da Comissão No âmbito da reforma dos Fundos Estruturais, a Comissão tenciona prosseguir a descentralização da gestão dos programas dos referidos Fundos, retirando-se para tal da gestão corrente dos programas a favor de um reforço do seu papel «fiscalizador». Durante o programa 1994-1999, a quantos consultores recorreu a Comissão com vista à administração dos programas seguintes? Qual o custo total dessas intervenções e que percentagem das dotações dos programas tal representa: @ para o conjunto da UE, @ para cada um dos Objectivos 1, 2, 3, 4, 5b e 6, @ para cada iniciativa comunitária? Poderá a Comissão publicar um relato detalhado? Resposta dada por Monika Wulf-Mathies em nome da Comissão (26 de Janeiro de 1999) A assistência técnica fornecida a título dos fundos estruturais está em grande parte incluída nos programas operacionais. Pode também ser fornecida directamente na Comissão relativamente a uma parte limitada das dotações. No primeiro caso a assistência técnica é directamente gerida pelas autoridades responsáveis pelos programas e não pela Comissão. No segundo caso a assistência é regulamentada e sujeita a limites máximos pelos diversos regulamentos respeitantes aos fundos. Não é discriminada por objectivo, mas sim por fundo e diz respeito principalmente a estudos, avaliações, acções de informação e de publicidade, assim como a acções de preparação e de acompanhamento das intervenções. Assume diversas formas: subsídios, contratos com consultores, conven- ções específicas, ou contratos-quadro. As despesas efectuadas são publicadas nos relatórios anuais dos fundos estruturais. Assim, os dados relativos ao período 1994-1997 são apresentados por fundo nas páginas 50 a 52 do 9o relatório anual relativo a 1997 (1) (versão francesa). Além disso, a Comissão acaba de apresentar ao Parlamento novas informações globais a este respeito, no contexto do exame levado a cabo por este da imputação sobre dotações operacionais de despesas de assistência técnica e administrativa. (1) COM(98) 562 final


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3535/98 del Richard CORBETT al Consejo. Evaluación del Consejo del fundamento jurídico de las propuestas

text: 28. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 182/95 (1999/C 182/126) PREGUNTA ESCRITA E-3535/98 de Richard Corbett (PSE) al Consejo (25 de noviembre de 1998) Asunto: Evaluación del Consejo del fundamento jurídico de las propuestas Desde la entrada en vigor del Acta Única Europea, ¿en cuántas ocasiones ha modificado el Consejo el fundamento jurídico propuesto por la Comisión? ¿En cuántas de esas ocasiones procedió la propuesta de modificación del fundamento jurídico del propio Servicio Jurídico del Consejo y en cuántas procedió de uno o más miembros del Consejo? Respuesta (8 de febrero de 1999) El examen que el Consejo realiza del fundamento jurídico de una propuesta de la Comisión, forma parte integrante del examen general de la propuesta. Puede suceder que el Consejo considere que el fundamento jurídico propuesto por la Comisión no es correcto y decida cambiarlo. En ese caso, como el fundamento jurídico es un elemento fundamental de un acto, el Consejo vuelve a consultar al Parlamento Europeo. Al deliberar sobre el fundamento jurídico de un acto propuesto, a menudo el Consejo solicita el dictamen de su Servicio Jurídico. El Consejo no dispone de los datos solicitados por Su Señoría. Para realizar esas estadísticas, debería contar con un personal del que por el momento carece. (1999/C 182/127) PREGUNTA ESCRITA P-3544/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión (18 de noviembre de 1998) Asunto: Transposición por Grecia de las Directivas sobre telecomunicaciones Grecia ha procedido, mediante diversos decretos presidenciales (DP) y leyes, a transponer una serie de Directivas referentes a las telecomunicaciones; en concreto, a) la Directiva 95/51/CE relativa a la supresión de las restricciones a la utilización de las redes de televisión por cable para la prestación de servicios de telecomunicaciones ya liberalizados (1) mediante el DP 123 (Boletín Oficial del Gobierno Griego A 103/ 15. 5. 1998), b) la Directiva 96/2/CE relativa a las comunicaciones móviles y personales (2) mediante el DP 124 (B. O. G. G. A 103/15. 5. 1998), c) la Directiva 93/97/CEE relativa a los equipos de estaciones terrenas de comunicaciones por satélite (3) mediante el DP 122 (B. O. G. G. A 103/15. 5. 1998), d) la Directiva 94/46/CEE relativa a las comunicaciones por satélite (4) mediante el DP 212 (B. O. G. G. A 166/25. 8. 1997) y e) la Directiva 96/19/CE relativa a la instauración de la plena competencia en los mercados de telecomunicaciones (5) mediante la Ley 2578/98. Dado que, según diversas noticias, la Comisión concede especial importancia a la correcta transposición de las citadas Directivas: 1. 2. 3. ¿Considera la Comisión que se plantean problemas de transposición adecuada o deficiente por parte de Grecia en lo que concierne a dichas Directivas? ¿Hay Estados miembros que presenten problemas de transposición de las Directivas en cuestión? ¿De qué Estados miembros se trata? ¿Cuál es la índole de los problemas? ¿Qué medidas ha tomado la Comisión con respecto a cada Estado miembro para que proceda a la transposición correcta de las Directivas en cuestión? (1) DO L 256 de 26. 10. 1995, p. 49. (2) DO L 20 de 26. 1. 1996, p. 59. (3) DO L 290 de 24. 11. 1993, p. 1. (4) DO L 268 de 19. 10. 1994, p. 15. (5) DO L 74 de 22. 3. 1996, p. 13


title: Komission asetus (EY) N:o 2528/98, annettu 25 päivänä marraskuuta 1998, tiettyjen peltokasvien tuottajia koskevan tukijärjestelmän osalta sovellettavien alueellisten perusviljelyalojen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1098/94 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
regional aid
regions of Portugal
utilised agricultural area

text: 26. 11. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 317/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2528/98, annettu 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998, tiettyjen peltokasvien tuottajia koskevan tukij(cid:132)rjestelm(cid:132)n osalta sovellettavien alueellisten perusviljelyalojen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1098/ 94 muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon tukij(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) tiettyjen peltokasvien viljelij(cid:148)ille 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1765/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1624/98 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksessa (EY) N:o 1098/94 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1892/98 (4), vahvistetaan tiettyjen peltokasvien tuottajia koskevassa alueelliset perusviljelyalat, tukij(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) sovellettavat Portugalin hakemuksesta olisi kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa vahvistettava uusia perusviljelyaloja sen alueellistamis- suunnitelman mukaisesti, t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi asetusta (EY) N:o 1098/94 on tarpeen muuttaa, ja asetuksessa t(cid:132)ss(cid:132) viljan, rasvojen ja kuivarehujen yhteisen hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat s(cid:132)(cid:132)detyt ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1098/94 liitteess(cid:132) otsikon ”Portugali” alla olevat tiedot t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) olevilla tiedoilla. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seitsem(cid:132)nten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). Sit(cid:132) sovelletaan markkinointivuodesta 1999/2000 l(cid:132)htien. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 12 (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 3 (3) EYVL L 121, 12. 5. 1994, s. 12 (4) EYVL L 245, 4. 9. 1998, s. 32 L 317/20 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 26. 11. 98 LIITE Alue Viljelykasvit yhteens(cid:132) Joista maissia (tuhansina hehtaareina) ”PORTUGALI Azorit Madeira — Regadio — Muu Manneralue — Regadio — Muu 9,7 0,31 0,30 293,4 731,0 0,29 221,4”


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3481/98 af Jens-Peter BONDE Transport af dyr

eurovoc_concepts:
European standard
animal welfare
live animal
transport of animals
transport regulations

text: 12. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 325/11 Kommissionen var ikke i stand til i 1998 at gennemføre en sammenlignende undersøgelse af situationen i medlemsstaterne vedrørende sjældne sygdomme, fordi gennemførelsen af budgetkonto B3-4304 (sundhed og velfærd) af budgetmyndigheden blev blokeret for forberedende aktioner om sjældne sygdomme. (1) KOM(97) 225 endelig udg. (1999/C 325/012) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3481/98 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Transport af dyr Kommissionen har stillet nogle ændringsforslag til Rådet angående transport af levende husdyr i op til 24 timer i forhold til den gældende grundregel på 8 timer. Så lange transporttider er uforståelige, fordi der findes gode muligheder for at undgå langvarige transporttider og fordi husdyrene er mindre egnede til transport end tidligere, da de fik mere motion. Hverken brugsdyr eller avlsdyr berettiger til lange transporttider. Frossen sæd til insemination og tilsvarende for æg er alternativet til transport af levende avlsdyr. Burhøner har så skøre knogler, at de overhovedet ikke kan tåle at blive flyttet uden at brække ben og vinger. Lænkesøer går også meget dårligt. Heste, svin og kalve får stress under transport. På grund af høje staldpriser udnyttes pladsen til den yderste økonomiske grænse og dyrenes bevægelsesfrihed er minimal. Disse forhold bør medføre, at de tilladte transporttider nedsættes for at undgå unødige lidelser hos dyrene. De tekniske muligheder for at aflive dyrene i besætningerne er til stede og målet bør være, at man helt afskaffer transport af levende dyr. Hvordan begrunder Kommissionen denne ændring i transporttiderne for levende dyr og vil Kommissionen arbejde for helt at afskaffe transport af levende dyr? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. januar 1999) De forslag, som Kommissionen har udarbejdet til forelæggelse for Rådet, er baseret på oplysninger fra videnskabeligt hold. Der er i princippet ingen forskel mellem behovene hos dyr, der transporteres til slagtning, og dyr, der transporteres til andre formål, såsom avl og opfedning. De videnskabelige oplysninger giver ikke holdepunkt for et forbud mod transport af slagtedyr. Det afgørende er, at de betingelser, hvorunder dyrene transporteres, er i overensstemmelse med dyrenes behov. De nuværende EF-normer vil, når de håndhæves korrekt i praksis, forbedre dyrenes velfærd. Generel slagtning af dyr på bedriften er af velfærdsmæssige, dyresundhedsmæssige og folkesundhedsmæssige grunde ikke tilladt. I denne sammenhæng er det vigtigt at tage i betragtning, at slagtning af dyr kræver specialudstyr og særlige faciliteter, og at de personer, der slagter dyr, skal have de fornødne færdigheder. Kommissionen er enig i, at der er alternativer til transport af levende dyr, såsom transport af kød, sæd, æg og embryoner. Der er indført EF-forskrifter på disse områder. (1999/C 325/013) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3483/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Handlingsprogrammet »Industri« Den anden fællesskabsstøtteramme for Grækenland indeholder handlingsprogrammet »Industri«, som tager sigte på en konstant forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne og skabelsen af et forhold mellem