title: 98/715/EF: Kommissionens beslutning af 30. november 1998 om afklaring af bilag A til Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab for så vidt angår principperne for måling af priser og mængder (meddelt under nummer K(1998) 3685) (EØS-relevant tekst)

formats: html pdf print

text: 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/33 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 30. november 1998 om afklaring af bilag A til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2223/96 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r principperne for m(cid:134)ling af priser og mængder (meddelt under nummer K(1998) 3685) (EØS-relevant tekst) (98/715/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regional- regnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 448/98 (2), særlig artikel 2, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: (1) Med henblik p(cid:134) anvendelse af artikel 2 i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (3) og Det Europæiske R(cid:134)ds resolu- tion om stabilitets- og vækstpagten (Amsterdam, den 17. juni 1997) (4) samt af hensyn til den multi- laterale overv(cid:134)gning i almindelighed er det nødven- digt at forbedre sammenligneligheden af medlems- staternes data vedrørende ændringer i bruttonatio- nalproduktet i faste priser; (2) gennemførelsen og overv(cid:134)gningen af Den Økono- miske og Monetære Union kræver sammenligne- lige, aktuelle og p(cid:134)lidelige oplysninger om struk- turen og udviklingen i den enkelte medlemsstats økonomi; (3) Kommissionen skal deltage i forvaltningen af Den Økonomiske og Monetære Union og navnlig indberette oplysninger til R(cid:134)det om budgetsituati- onen og den offentlige gæld i medlemsstaterne; (1) EFT L 310 af 30. 11. 1996, s. 1. (2) EFT L 58 af 27. 2. 1998, s. 1. (3) EFT L 209 af 2. 8. 1997, s. 6. (4) EFT L 236 af 2. 8. 1997, s. 1. (4) (5) (6) (7) (8) et nationalregnskab i faste priser, dvs. korrigeret for prisændringer, er et vigtigt redskab til analyse af et lands økonomiske og budgetmæssige situation, s(cid:134)fremt regnskabet er udarbejdet p(cid:134) grundlag af entydige principper, som ikke giver mulighed for fortolkning p(cid:134) flere m(cid:134)der: med henblik herp(cid:134) uddybes og præciseres de i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2223/96 fastsatte retningslinjer for beregning af data i faste priser; til brug for Fællesskabets politikker og i særde- leshed til overv(cid:134)gning af stabilitets og vækstpagten skal Kommissionen anvende nationalregnskabsag- gregater i faste priser; til vurdering af hvorvidt et økonomisk tilbageslag er alvorligt, anvender medlemsstaterne normalt som referenceværdi et fald i BNP i faste priser p(cid:134) mindst 0,75 % p(cid:134) (cid:134)rsbasis; overskridelse af referen- ceværdien som følge af et økonomisk tilbageslag anses for at være exceptionel, hvis der kan regi- streres et (cid:134)rligt fald i BNP i faste priser p(cid:134) mindst 2 %; samtlige medlemsstaters nationalregnskabsdata i faste priser, der er opstillet efter de i nærværende stiller Kom- beslutning fastsatte bestemmelser, missionen til r(cid:134)dighed for brugerne p(cid:134) nærmere bestemte tidspunkter, navnlig med henblik p(cid:134) overv(cid:134)gning af den økonomiske og monetære konvergens; regnskabsregler bestemmelserne i denne beslutning er det første for skridt p(cid:134) vej mod fælles medlemmsstaternes nationalregnskaber faste fællesskabsform(cid:134)l, hvorved det bliver priser muligt at udarbejde resultater, som er sammenlig- nelige mellem medlemsstaterne, og som er af tilstrækkelig god kvalitet; til i L 340/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende (9) (10) (11) nationalregnskabsdataene i faste priser til fælles- skabsform(cid:134)l skal bearbejdes statistisk og indberettes til Kommissionen p(cid:134) de tidspunkter, som er fastsat i forordning (EF) nr. 2223/96 og i R(cid:134)dets forord- ning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store under- skud (1); i betragtning af disse regnskabers betydning og detaljeringsgrad samt medlemsstaternes statistikka- pacitet fastsættes der ekstraordinært og midlertidigt yderligere tidsfrister for indførelse af disse bestem- melser for de medlemsstater, som objektivt set ikke vil være i stand til at overholde reglerne i denne beslutning ved gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2223/96; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program der blev nedsat ved R(cid:134)dets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (2) og fra Udvalget for Penge-, Kreditmar- keds, og Betalingsbalancestatistik, der blev nedsat ved afgørelse 91/115/EØF (3) — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Form(cid:134)l Hensigten med denne beslutning er at afklare princip- perne for m(cid:134)ling af priser og mængder, som er omhandlet i kapitel 10 i bilag A til forordning (EF) nr. 2223/96 med henblik p(cid:134) en yderligere harmonisering af opgørelsen af priser og mængder. Præciseringerne i nærværende beslutning anvendes ved udarbejdelsen af de data, som indberettes til Eurostat, fra og med den første indberetning af data i henhold til forordning (EF) nr. 2223/96, i det mindste for data vedrø- rende 1995 og efterfølgende (cid:134)r. Artikel 2 Afklaring af de generelle principper for m(cid:134)ling af priser og mængder Del I i bilag I til nærværende beslutning indeholder oplysninger til afklaring af de generelle principper for m(cid:134)ling af priser og mængder, som er omhandlet i kapitel 10 i bilag A til forordning (EF) nr. 2223/96, navnlig hvad (1) EFT L 332 af 31. 12. 1993, s. 7. (2) EFT L 181 af 28. 6. 1989, s. 47. (3) EFT L 59 af 6. 3. 1991, s. 19. ang(cid:134)r det indekstyper og valget af basis(cid:134)r. elementære aggregeringsniveau, 16. 12. 98 valget af Artikel 3 Klassifikation af metoder efter produkt Del II og III i bilag I til nærværende beslutning inde- holder en klassifikation af metoder for visse typer produkter opdelt efter de bedst egnede metoder, alterna- tive metoder, som kan anvendes, hvis de bedst egnede metoder ikke kan anvendes, og metoder, som ikke m(cid:134) anvendes fra den første indberetning af data til Eurostat i henhold til forordning (EF) nr. 2223/96. Artikel 4 Forskningsprogram For de produkter for hvilke bilag I til nærværende beslut- ning ikke indeholder den i artikel 3 nævnte klassifikation af metoder, vil klassifikationen blive fastlagt i overens- stemmelse med resultaterne af et forskningsprogram, som skal være afsluttet inden udgangen af (cid:134)r 2 000 og efter beslutning truffet af Udvalget for Det Statistiske Program. Artikel 5 Overgangsperioder I bilag II til nærværende beslutning er der for hver medlemsstat fastlagt overgangsperioder for anvendelsen af de i artikel 2 præciserede principper. Medlemsstaterne kan endvidere anmode om, at der fast- sættes overgangsperioder for anvendelsen af de i artikel 3 nævnte metoder: afgørelse herom vil blive truffet senest ved udgangen af 1998. Hvis en medlemsstat, som har f(cid:134)et tildelt en overgangspe- riode, og som i et givet (cid:134)r registrerer et fald i BNP i faste priser beregnet p(cid:134) grundlag af de gældende nationale metoder i størst mulig udstrækning bist(cid:134) Eurostat med at vurdere følgerne af enhver afvigelse fra principperne i nærværende beslutning. Artikel 6 Oversigt Inden udgangen af (cid:134)r 2002 sender medlemsstaterne Euro- stat en samlet oversigt over de procedurer og basisdata, som har været anvendt ved opgørelsen af BNP i faste priser og dets bestanddele. Oversigten skal mindst omfatte de metoder, der er anvendt i de endelige regnskaber. 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/35 Artikel 7 Adressater Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Yves-Thibault DE SILGUY Medlem af Kommissionen L 340/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 12. 98 BILAG I DEL I GENERELLE PRINCIPPER FOR M(cid:143)LING AF PRISER OG MÆNGDER I. 1. Indledning Beregninger i faste priser afviger p(cid:134) en række væsentlige punkter fra beregninger i løbende priser. Lidt forenklet udtrykt kan regnskaber i løbende priser betragtes som en aggregering af transaktioner, som har fundet sted, og som kan dokumenteres. Regnskaber i faste priser beskriver derimod den økonomiske situation i et givet (cid:134)r ved hjælp af et andet (cid:134)rs priser. I virkeligheden ville transaktionerne i det løbende (cid:134)r ikke have fundet sted p(cid:134) samme m(cid:134)de, hvis det andet (cid:134)rs priser havde været gældende. Transaktionsværdierne skal opsplittes i pris- og mængdekomponenter. Principielt bør priskomponenterne afspejle ændringer, som udelukkende skyldes prisændringer, mens alle andre ændringer skal indg(cid:134) i mængde- komponenterne (ENS 95, punkt 10. 01). For mange produkters vedkommende er det imidlertid vanskeligt at foretage denne opdeling i praksis (ENS 95, punkt 10. 06). Der bør derfor indføres et sæt regler til m(cid:134)ling af priser- og mængder, som vil gøre det muligt at nærme sig den teoretiske ideale pris/mængdeopdeling, og som skal anvendes p(cid:134) samme m(cid:134)de i alle medlemsstaterne. I nærværende del I beskrives de generelle principper, mens der i del II og III foretages en mere detaljeret gennemgang af beregningerne i forbindelse med henholdsvis produktions- og udgiftsmetoden. Principperne i denne beslutning gælder for (cid:134)rlige data. Som grundregel bør kvartalsregnskaberne imidlertid være konsistente med (cid:134)rsregnskabet, s(cid:134)ledes at det p(cid:134) grundlag af kvartalsregnskaberne er muligt at forudsige de endelige resultater s(cid:134) nøjagtigt som muligt. Specifikke spørgsm(cid:134)l i tilknytning til kvartalsregnskaberne i faste priser vil blive taget op i den kommende h(cid:134)ndbog om kvartalsregnskaber. I kapitel 10 i ENS 95 er det nævnt, at nationalregnskabet fortrinsvis bør anvendes som grundlag for fastprisberegninger (ENS 95, punkt 10. 04 og 10. 08). Ved denne metode kan produktions- og anvendelsessiden af BNP i faste priser afstemmes p(cid:134) et detaljeret produktniveau ved hjælp af tilgangs- og anvendelsestabeller. Anvendelse af detaljerede tilgangs- og anvendelsestabeller sikrer konsistente indeks. Endvidere kan deflatorer fra forskellige kilder, f. eks. uafhængigt udarbejdede forbrugerprisindeks og produktionsprisindeks, sammen- lignes og afstemmes efter hinanden. I et system, som er baseret p(cid:134) tilgangs- og anvendelsestabeller, kan de bedste elementer fra begge sider (dvs. produktions- og udgiftsmetoden) kombineres, b(cid:134)de ved m(cid:134)ling af løbende og faste priser. I ENS 95, punkt 10. 12-10. 23, er det specificeret, hvilke elementer der skal indg(cid:134) i henholdsvis pris- og mængdekomponenten. I mængdekomponenten skal være indarbejdet virkningen af ændringer i produkternes kvalitet. Det indebærer, at de pris- og mængdeindikatorer, som anvendes til beregning af nationalregnskabs- data, skal korrigeres for s(cid:134)danne kvalitetsændringer. Der føres nøje kontrol med konsistensen i kvalitetsjusteringerne i de forskellige indikatorer. Hvis der mellem de forskellige prisindeks for samme produkt optræder store afvigelser, kan dette skyldes, at der anvendes forskellige kvalitetsjusteringsmetoder. Mængdeindikatorer beregnes som minimum p(cid:134) et niveau, som er tilstrækkelig detaljeret til at kunne tage højde for strukturændringer. Eksempelvis bør antallet af personkilometer inden for jernbanetransport mindst opdeles i passagerer p(cid:134) henholdsvis første og anden klasse. Derved er det muligt at lade virkningerne af ændringer i andelene af henholdsvis første- og andenklassesbilletter indg(cid:134) i mængdekomponenterne frem for i priskomponenten. Deflatering af det løbende (cid:134)rs værdier med et egnet prisindeks er almindeligvis at foretrække frem for en ekstrapolering af basis(cid:134)rets værdier ved hjælp af et mængde- eller kvantumsindeks (ENS 95, punkt 10. 32), da man p(cid:134) denne m(cid:134)de bedre kan tage højde for kvalitetsændringer. Hertil kommer, at prisindekstal alminde- ligvis udviser mindre varians end mængdeindekstal og dermed medfører lavere stikprøvefejl. Hvis værdierne beregnes ved hjælp af en pris/mængde-metode, kan de tilgrundliggende pris- og mængdedata anvendes til fastprisberegninger (ENS 95, punkt 10. 33). I s(cid:134)danne tilfælde er det nødvendigt at foretage eksplicitte korrektioner for kvalitetsændringer. 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/37 I resten af dette bilags del I gennemg(cid:134)s de principper i ENS, som kræver yderligere præcisering. I. 2. Det elementære aggregeringsniveau Ved m(cid:134)ling af priser og mængder tages der udgangspunkt i en detaljeret opdeling af produkterne i de forskellige transaktionskategorier. For hvert produkt i hver transaktionskategori vælges et prisindeks, hvormed værdien i løbende priser kan deflateres, eller der vælges en mængdeindikator til ekstrapolering af en basis(cid:134)rsværdi. Idealt skal der kunne sondres mellem de enkelte produkter, og det skal være muligt at beregne rene pris- og mængdeændringer for dette produkt. I praksis er det imidlertid nødvendigt at aggregere produkter, hvilket betyder, at pris- og mængdeændringer for forskellige produkter skal vægtes sammen. De statistiske kilder, hvoraf prisindeksene og mængdeindikato- rerne er afledt, kan eventuelt anvende forskellige vægtningsmetoder (dvs. forskellige indekstyper og forskellige basis(cid:134)r). I nationalregnskaber skal der imidlertid anvendes en konsistent vægtningsmetode for alle variabler (jf. afsnittene nedenfor). Hvis der i nationalregnskaber anvendes indeks med en vægtning, der afviger fra national- regnskabernes vægtning, antages det implicit, at der er tale om elementære indeks, s(cid:134)ledes at den tilgrundlig- gende vægtning er irrelevant. S(cid:134)ledes kan et fastvægtet Laspeyres indeks for eksempel antages at svare til et Paasche indeks, eller et Laspeyres indeks med det foreg(cid:134)ende (cid:134)rs vægte. Den implicitte formodning om, at de anvendte indeks er elementære indeks er selvsagt mest holdbar, hvis det p(cid:134)gældende niveau er meget detaljeret. Det følger heraf, at jo mere detaljeret produktopdelingen er, jo mere nøjagtige kan resultaterne forventes at være. P(cid:134) et detaljeret niveau m(cid:134) produkterne antages at være mere homogene, s(cid:134)ledes at der kan udarbejdes indeks, som ligger tættere op ad elementære indeks og mere detaljerede vægte. Det nøjagtige aggregeringsniveau for hvilket i nationalregnskaber gælder den antagelse, at de anvendte indeks er elementære indeks, kaldes i denne fremstilling det elementære aggregeringsniveau. Det svarer ofte til de produkter, som er opført i tilgangs- og anvendelsestabellerne, der anvendes til afstemning af konti. Medlemsstaterne bør bestræbe sig p(cid:134) at foretage en detaljeret opdeling af de produkter, som skal anvendes til deflatering. Det elementære aggregeringsniveau b(cid:134)de for produktionen og for alle anvendelseskategorier (forbrug i produktionen og endelig anvendelse) skal være mindst lige s(cid:134) detaljeret som P60-niveauet i ENS 95, der anvendes ved indsendelse af tilgangs- og anvendelsestabeller til Eurostat. I del II i dette bilag (om produktionsmetoden) vil der for nogle produktkategorier blive specificeret yderligere minimumsinddelinger, som skal anvendes til beregning af deflatorer eller mængdeindikatorer. Princip nr. 1: Ved m(cid:134)ling af priser og mængder anvendes et detaljeret aggregeringsniveau for produkterne. Dette aggrege- ringsniveau, kaldet det elementære aggregeringsniveau, skal b(cid:134)de for produktionen og for alle anvendelses- kategorier (forbrug i produktionen og endelig anvendelse) være mindst lige s(cid:134) detaljeret som P60-niveauet i ENS 95. S(cid:134)fremt der med hjemmel i forordningen om ENS 95 kan dispenseres fra kravet om levering af data p(cid:134) P60-niveau, anvendes de mest detaljerede nationale data, der foreligger. I. 3. Valg af indekstype N(cid:134)r det elementære aggregeringsniveau er fastlagt, vægtes dette niveaus pris- og mængdeindeks, s(cid:134)ledes at det bliver muligt at opgøre priser og mængder for samtlige nationalregnskabsaggregater. Til dette form(cid:134)l vælges først indekstype. I ENS 95, punkt 10. 62-10. 64 anbefales Fishers pris- og mængdein- deks, medens Laspeyres mængdeindeks og Paasches prisindeks betragtes som acceptable alternativer. I praksis er der en del ulemper forbundet med et Fisher indeks, bl. a. kan nævnes større datakrav, mængdedataenes manglende additivitet og større behov for forklaring i brugen af tallene. Derfor foretrækkes det i praksis at anvende Laspeyres mængdeindeks og Paasches prisindeks til aggregering af pris- og mængdem(cid:134)linger p(cid:134) det elementære aggregeringsniveau. L 340/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 12. 98 Princip nr. 2: Mængdem(cid:134)linger af alle nationalregnskabsaggregater foretages p(cid:134) grundlag af mængdem(cid:134)linger p(cid:134) det elementære aggregeringsniveau, der aggregeres ved hjælp af Laspeyres formel. Prism(cid:134)linger af alle national- regnskabsaggregater foretages p(cid:134) grundlag af prism(cid:134)linger p(cid:134) det elementære aggregeringsniveau, der aggregeres ved hjælp af Paasches formel. Det bør imidlertid nævnes, at ENS 95 ogs(cid:134) tillader anvendelsen af Fishers indeks. Endvidere understreges det, at dette princip ikke gælder for kilderne til de pris- og mængdedata, der anvendes i nationalregnskaber. Det er ikke nødvendigt, at data under det elementære aggregeringsniveau beregnes efter dette princip. I. 4. Valg af basis(cid:134)r I Laspeyres mængdeindeks anvendes værdierne fra et bestemt (cid:134)r til vægtning af mængdeændringerne i et aggregats komponenter. Det er nu nødvendigt at fastlægge, hvilket (cid:134)r der skal lægges til grund for beregningen af disse vægte. Med henblik herp(cid:134) vil det være hensigtsmæssigt først at definere begreberne basis(cid:134)r og reference(cid:134)r. Definitioner: — basis(cid:134)ret er det (cid:134)r, hvis løbende priser anvendes til vægtning af pris- og mængdem(cid:134)lingerne p(cid:134) det elementære aggregeringsniveau — reference(cid:134)ret er det (cid:134)r, som danner grundlag for fremsendelse og præsentation af data i faste priser. I en indeksserie er det det (cid:134)r, som sættes til værdien 100. Som eksempel anføres følgende indekstal: 1990 100 1991 105 1992 108 1993 112 1994 120 Lad os g(cid:134) ud fra at disse tal blev beregnet ved hjælp af vægte fra (cid:134)ret 1990, som hermed er basis(cid:134)ret. Det er ogs(cid:134) reference(cid:134)ret da 1990 = 100. Reference(cid:134)ret kan let ændres til f. eks. 1993 (alle tal divideres med 112/100 for at 1993=100): 1990 1991 1992 1993 1994 100/1,12 105/1,12 108/1,12 112/1,12 120/1,12 Dette ændrer ikke basis(cid:134)ret, da (cid:134)r-til-(cid:134)r ændringerne stadig beregnes ved hjælp af vægte fra 1990. I stedet for at have faste vægte som i eksemplet ovenfor, kan man hvert (cid:134)r vælge det foreg(cid:134)ende (cid:134)rs vægte. Dette kunne eksempelvis medføre følgende (cid:134)r-til-(cid:134)r ændringer: 1990 100 1991 105 1992 102 1993 103 1994 106 For hvert af disse indeks gælder, at t–1=100, s(cid:134)ledes at reference(cid:134)ret er identisk med basis(cid:134)ret, men ændres hvert (cid:134)r. Det er uden videre muligt at angive indeksserien ud fra et enkelt reference(cid:134)r: 1990 100 1991 105 1992 107,1 1993 110,3 1994 116,9 (107,1=105 (cid:253) 102/100; 110,3=107,1 (cid:253) 103/100, osv. ). Det er vigtigt at en ændring af reference(cid:134)ret ikke kommer til at p(cid:134)virke de (cid:134)rlige indeks. Dette er oplagt for en enkeltserie som i dette eksempel, men ikke n(cid:134)r en variabel best(cid:134)r af flere delvariabler. For at sikre, at alle (cid:134)rlige vækstrater for hver variabel forbliver uændret, n(cid:134)r reference(cid:134)ret ændres, omregnes hver enkelt variabel til det nye reference(cid:134)r, uanset om der er tale om et elementært indeks, en subtotal eller et hovedaggregat som BNP. Dette medfører, at der i dataene i faste priser for et fast reference(cid:134)r, vil optræde uoverensstemmelse mellem de enkelte elementer og deres totaler. Det er det velkendte problem omkring manglende additivitet. Disse uoverensstemmelser bør ikke fjernes (ENS 95, punkt 10. 67), da dette igen ville forvanske vækstraterne. Til yderligere uddybning heraf henvises til slutningen af dette afsnit. 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/39 Valget af basis(cid:134)r og valget af reference(cid:134)r kan i princippet foretages uafhængigt af hinanden. I denne kommissionsbeslutning, som omhandler en præcisering af principper for m(cid:134)ling af priser og mængder, er det kun valget af basis(cid:134)r, som er relevant. For at sikre bedre sammenlignelighed i m(cid:134)lingen af priser og mængder mellem landene, bør de selvsagt anvende samme basis(cid:134)r. For at vækstraterne kan beregnes s(cid:134) nøjagtigt som muligt, anvendes endvidere det senest mulige basis(cid:134)r, eftersom vægtene i dette tilfælde er de nyeste, og problemerne omkring produkter, som udg(cid:134)r, og nye som dukker op, dermed reduceres til et minimum. Disse overvejelser mundede ud i den metode, som best(cid:134)r i at anvende det foreg(cid:134)ende (cid:134)rs vægte. Princip nr. 3: Mængdem(cid:134)linger p(cid:134) det elementære aggregeringsniveau aggregeres ved hjælp af vægte fra (cid:134)ret før. Hvis en medlemsstat har f(cid:134)et bevilget en overgangsperiode for princip nr. 3, skal det i overgangsperioden ændre sit basis(cid:134)r hvert femte (cid:134)r at regne fra 1995. Eksempel: Nyt reference(cid:134)r for aggregater og deres bestanddele Lad os betragte produkt A og B og deres total. Lad os antage, at produkterne er homogene, s(cid:134)ledes at vi kan beregne pris- og mængdeindeks for disse produkter, som ikke er baseret p(cid:134) noget vægtningsskema, alts(cid:134) er elementære indeks. Mængde- og prisindekset for A og B’s total afhænger dog af A og B’s vægtning. I nedenst(cid:134)ende skema vil mængdeændringerne for totalen mellem T–1 og T blive vægtet med de løbende priser i (cid:134)r T–1. Da disse er de seneste vægte, m(cid:134) disse vækstrater betragtes som de mest nøjagtige. 1990 løb. priser 100 300 400 Mæng. ændr. 90-91 105,0 110,0 108,8 1991 i 1990- priser 105 330 435 Pris ændr. 90-91 110,0 95,0 98,6 1991 løb. priser 115,5 313,5 429,0 Mæng. ændr. 91-92 102,0 90,0 93,2 1992 i 1991- priser 117,8 282,2 400,0 Pris ændr. 91-92 108,0 105,0 105,9 1992 løb. priser 127,2 296,3 423,5 Mæng. ændr. 92-93 103,0 95,0 97,4 1993 i 1992- priser 131,1 281,4 412,5 Pris ændr. 92-93 105,0 102,0 103,0 1993 løb. priser 137,6 287,1 424,7 A B I alt Lad os nu antage, at disse tal skal udtrykkes i et fast reference(cid:134)r, f. eks. 1990. Den eneste m(cid:134)de dette kan gøres uden at ændre vækstraterne, er ved at omregne hver enkelt serie til det nye reference(cid:134)r. I indeksform (1990=100) ser det s(cid:134)dan ud: A B I alt 1990 100 100 100 1991 105,0 110,0 108,8 1992 107,1 99,0 101,4 1993 110,3 94,1 98,8 hvor 101,4=108,8 (cid:253) 93,2/100 og 98,8=101,4 (cid:253) 97,4/100. I mængde med 1990 som reference(cid:134)r: A B I alt A+B 1990 100 300 400 400 1991 105,0 330,0 435,0 435,0 1992 107,1 297,0 405,6 404,1 1993 110,3 282,2 395,0 392,5 Summen af A og B vil selvsagt ikke længere være lig totalen. Dette er det berømte additivitetsproblem. P(cid:134) trods heraf er den »korrekte« mængde for 1993 395 og ikke 392,5 eftersom det er det eneste tal, der er konsistent med de før beregnede vækstrater for totalen. Desuden vil (cid:134)r-til-(cid:134)r vækstrater derved ikke blive ændret i takt med reference(cid:134)ret. Afvigelserne mellem A og B og deres total m(cid:134) ikke elimineres, men skal forklares for brugerne. Disse afvigelser kan ikke betragtes som indikator for resultaternes p(cid:134)lidelighed. L 340/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 12. 98 DEL II M(cid:143)LING AF PRISER OG MÆNGDER EFTER PRODUKTIONSMETODEN II. 1. Klassifikation af metoder Følgende klassifikation af metoder vil blive anvendt i resten af dette bilag: A-metoder: de bedst egnede metoder B-metoder: metoder, som kan anvendes, hvis en A-metode ikke kan C-metoder: metoder, som ikke bør anvendes. II. 2. Markedsmæssig produktion og produktion til eget brug Dette afsnit omhandler beregninger til brug for markedsmæssig produktion og produktion til eget brug. Der nævnes først en række principper om de forskellige metoder til beregning af værditilvækst i faste priser. Ved hjælp af disse principper kan der opstilles generelle kriterier for klassificering af beregningsmetoderne i A-, B- og C-metoder. Disse principper skal imidlertid først anvendes p(cid:134) de enkelte produkter for alle former for markedsmæssig produktion, for at der kan fastlægges specifikke retningslinjer for de metoder, der skal anvendes i hvert enkelt tilfælde. I forbindelse med valget mellem metoder med dobbelt indikator og enkelt indikator kan der foretages følgende klassifikation: A-metode: Det fremg(cid:134)r klart af ENS 95 (punkt 10. 28), at dobbelt deflatering teoretisk er den korrekte metode, da værditilvæksten i løbende priser ogs(cid:134) beregnes som forskellen mellem produktion og forbrug i produkti- onen. Dette argument gælder for alle metoder med dobbelt indikator (f. eks. ekstrapolering af produktionen ved hjælp af en mængdeindikator og deflatering af forbrug i produktionen). Der kan fremføres yderligere grunde til fordel for metoder med dobbelt indikator: — De indikatorer, som anvendes er output- eller inputindikatorer. Ved metoder med enkelt indikator anvendes s(cid:134)danne indikatorer direkte p(cid:134) værditilvæksten, hvilket er mindre hensigtsmæssigt — Metoder med dobbelt indikator giver mulighed for en uafhængig vurdering af produktivitetsændringer. B-metode: I praksis kan det være nødvendigt at anvende metoder med enkelt indikator, f. eks. fordi der ikke foreligger tilstrækkelige data om forbrug i produktionen, eller fordi dataene ikke er tilstrækkeligt p(cid:134)lidelige. Ved vurderingen af egnetheden af de indikatorer, som skal anvendes til deflatering af det løbende (cid:134)rs værdier eller ekstrapolering af basis(cid:134)rets værdier, kan følgende kriterier anvendes: — indikatorens dækning af den p(cid:134)gældende kategori af produkter. Dækker indikatoren samtlige produkter inden for kategorien eller kun en del af dem f. eks. produkter, som kun sælges til husholdninger — indikatorens værdiansættelsesgrundlag. For den markedsmæssige produktion bør dette være basisprisen frem for eksempelvis køberpriser eller omkostninger — indikatoren skal tage højde for kvalitetsændringer, s(cid:134)ledes at de indg(cid:134)r i mængdeberegningerne — der skal være begrebsmæssig konsistens mellem indikatoren og nationalregnskabsbegreberne. Disse kriterier resulterer i følgende generelle konklusioner om indikatorernes egnethed, men som nævnt ovenfor skal disse generelle konklusioner anvendes p(cid:134) hver enkelt produkt og alle former for markedsmæssig produktion, for at der kan gives specifikke retningslinjer for de metoder, der skal anvendes i hvert enkelt tilfælde. Følgende kriterier til sondring mellem A-, B- og C-metoder er absolutte kriterier, dvs. de kan anvendes uanset om der foreligger data eller ej. I praksis kan det imidlertid forekomme, at A-metoder ikke kan gennemføres, og der m(cid:134) derfor fastlægges konventioner for B-metoder. A-metode: Ved produktionsmetoden vil A-metoden i princippet best(cid:134) i at anvende egnede prisindeks for produktionen, normalt kaldet producentprisindeks. Hvert produkt deflateres hver for sig med et egnet producentprisindeks. For at være egnet skal producentprisindekset opfylde følgende kriterier: — Det er et indeks (hjemmemarkeds- og eksport-) prisen/erne for netop denne/disse produktkategori/er. — Det tager højde for kvalitetsændringer i produktet/erne. 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/41 — Det er opgjort i basispriser. — Dets begreber er konsistente med nationalregnskabsbegreberne. Enhver anden metode vil kunne betragtes som A-metode, s(cid:134)fremt det kan p(cid:134)vises, at den fuldt ud kan sidestilles med anvendelsen af producentprisindeks. B-metode: Hvis der ikke foreligger et egnet producentprisindeks, findes der flere alternative typer indikatorer. Eksempelvis vil følgende normalt være B-metoder: — et mindre egnet producentprisindeks, f. eks. indeks, hvori der ikke korrigeres for kvalitetsændringer, eller hvis dækningsomr(cid:134)de er mindre eller større end den p(cid:134)gældende produktkategori — et forbrugerprisindeks. Her gælder de samme kriterier som for producentprisindeks (forbrugerprisindeks vil normalt skulle korrigeres for skatter, subsidier og avancer, for at man kan bestemme basisprisen). Desuden skal vægtningen være passende, og begreberne skal svare til nationalregnskabsbegreberne — mængdeindikatorer for produktionen. Mængdeindikatorer skal ogs(cid:134) tage højde for kvalitetsændringer. Dette kan i et vist omfang opn(cid:134)s ved at anvende mængdeindikatorer p(cid:134) et niveau, der er tilstrækkelig detaljeret til at tage højde for strukturændringer. S(cid:134)danne indikatorer opfylder almindeligvis ikke alle fire nævnte kriterier. C-metode: Anvendelse af en række andre mulige indikatorer som i det følgende nævnte vil almindeligvis være C-metoder. — input-metoder (for markedsmæssig produktion) — sekundære indikatorer, dvs. indikatorer, som ikke har direkte relation til produktionen — producentprisindeks, forbrugerprisindeks eller mængdeindikatorer, som slet ikke svarer til det/de p(cid:134)gæl- dende produkt/er, f. eks. generelle forbrugerprisindeks. S(cid:134)danne indikatorer vil almindeligvis i langt mindre grad en B-metoderne kunne opfylde de fire kriterier. Disse kriterier vil nu blive anvendt p(cid:134) produkterne i hver af nedenst(cid:134)ende CPA-positioner. Markedsmæssig produktion og produktion til eget brug vil blive bedhandlet under et. Det fremg(cid:134)r af ENS 95, punkt 3,49, at »produktion til eget brug opgøres i basispriser for tilsvarende produkter p(cid:134) markedet«. Principperne for deflatering af produktion til eget brug er derfor de samme som for markedsmæssig produktion. For hver type produkt fastlægges A-, B- og C-metoder. Hvis der ikke er problemer forbundet med at tilvejebringe et egnet producentprisindeks (dvs. at A-metoden kan anvendes), vil det ikke blive omtalt, i hvor høj grad andre indikatorer opfylder kriterierne. I mange tilfælde er det endnu ikke muligt at fastlægge A-, B- og C-metoder. Dette vil ske inden for rammerne af forskningsprogrammet. Som led heri vil man eventuelt undersøge mulighederne for at forbedre nedenst(cid:134)ende foreløbige klassifikation af disse produkter. Nærværende dokument omhandler primært opgørelsen af produktionen i faste priser. For metoder med dobbelt indikator er det ogs(cid:134) nødvendigt at deflatere forbrug i produktionen. Forbrug i produktionen bør fortrinsvis deflateres for hvert enkelt produkt p(cid:134) grundlag af egentlige prisoplysninger om forbrug i produkti- onen, som er indsamlet hos køberne. I praksis vil s(cid:134)danne oplysninger imidlertid ofte ikke foreligge. Forbrug i produktionen af produkter fremstillet i hjemlandet kan derfor deflateres efter samme metode som beskrevet nedenfor i forbindelse med produktionen af produktet, n(cid:134)r der tages højde for, at der her anvendes et andet værdiansættelsesgrundlag (forbrug i produktionen opgøres i køberpriser). Man bør være særlig opmærksom p(cid:134) deflatering af forbrug i produktionen af importerede produkter. Endvidere bør der tages højde for de forskelle, der kan forekomme mellem de priser, der betales af de forskellige brugere. Et eksempel herp(cid:134) er elektricitet, hvor priserne kan variere betydeligt mellem de forskellige brugerkategorier. I forbindelse med beregningen af forbrug i produktionen i faste priser er det vigtigt at finde en løsning p(cid:134), hvordan virkningen af usikre beregninger af produktion i faste priser (f. eks. forskellige former for forretnings- service) kan afbødes ved opgørelsen af det samlede BNP i faste priser. Ved produktionsmetoden er det muligt at minimere virkningen af usikre deflatorer eller implicitte deflatorer for visse produkter p(cid:134) beregningen af det samlede BNP i faste priser, hvis: — regnskaber i faste priser udarbejdes ved hjælp af tilgangs- og anvendelsestabeller — metoder med dobbelt indikator anvendes i hele regnskabet — eventuelle usikre deflatorer for produktionen ogs(cid:134) anvendes ved deflatering af forbrug i produktionen. Anvendelsen af tilgangs- og anvendelsestabeller i forbindelse med beregningerne kombineret med dobbelt deflatering er derfor en vigtig faktor ved minimering af unøjagtighederne i det samlede BNP i faste priser. L 340/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 12. 98 CPA A: Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug CPA B: Fisk De fleste beregninger i løbende priser er baseret p(cid:134) pris og mængdedata. Disse oplysninger kan og bør derfor ogs(cid:134) anvendes til beregning af produktionen i faste priser. Mængdedata korrigeres i givet fald for kvalitetsænd- ringer. I nogle tilfælde udarbejdes der ogs(cid:134) ægte producentprisindeks. Alle disse metoder er A-metoder. CPA C: Produkter fra r(cid:134)stofudvinding CPA D: Færdigvarer CPA E: Elektricitet, gas, damp og varmt vand For disse tre produktgrupper sender medlemsstaterne allerede mange producentprisindeks til Eurostat. Anven- delsen af producentprisindeks — hvis ovennævnte kriterier er opfyldt — betragtes som A-metode for disse produkter. Disse data bør herefter anvendes ved fastprisberegninger. For visse produkter er der store problemer forbundet med pris- og mængdem(cid:134)linger. Dette gælder især: — computere og andet edb-udstyr — store transportmidler, som f. eks. fly og skibe. For disse produkter er prism(cid:134)linger normalt meget vanskelige, samtidig med at de har stor økonomisk betydning. Som led i forskningsprogrammet skal det undersøges, hvordan m(cid:134)lemetoderne for disse produkter kan forbedres. CPA F: Bygge og anlægsarbejder Det er ofte kompliceret at foretage pris- og mængdem(cid:134)linger inden for bygge- og anlægssektoren bl. a. p(cid:134) grund af mange af disse produkters enkeltst(cid:134)ende karakter. De metodologiske problemer omkring bereg- ningen af bygge- og anlægssektorens produktion i faste priser skal undersøges nærmere som led i forsknings- programmet. CPA G: Engroshandel og detailhandel, reparation af motorkøretøjer, motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdningsbrug. 50: Handel med, vedligeholdelse og reparation af motorkøretøjer og motorcykler; detailhandel med motorbrændstof Denne gruppe omfatter to typer produkter: — produktion af tjenesteydelser i forbindelse med vedligeholdelse og reparation af motorkøretøjer og motor- cykler — produktion af handelsavancer ved salg af motorkøretøjer, motorcykler og motorbrændstof. For den første type produktion vil der i nogle tilfælde foreligge producentprisindeks, og de vil da udgøre A-metoden. Er det ikke tilfældet, kan produkterne deflateres med forbrugerprisindeks (korrigeret for skatter og subsidier), som vil blive betragtet som B-metode, da virksomhedernes udgifter sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelig dækket. Til deflatering af handelsavancer anvendes samme fremgangsm(cid:134)der som beskrevet nedenfor under engros- handel. 51: Engroshandel og agenturhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler Denne gruppes hovedproduktion best(cid:134)r af engroshandelsavancer, for hvilke gælder følgende regler: A-metode: A-metoden for produktion af handelsavancer er en metode, som tager højde for ændringer i kvaliteten af handelstjenesteydelser. Dette kan opn(cid:134)s ved særskilt deflatering af de handlendes køb og salg (n(cid:134)r der samtidig tages højde for lagerændringer). Dertil kræves prisindeks af meget høj kvalitet. 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/43 B-metode: som B-metode g(cid:134)s ud fra den antagelse, at bevægelser i mængden af avancer følger bevægelserne i omsætningens mængde. Man antager s(cid:134)ledes, at denne fortjenstmargen er konstant m(cid:134)lt i faste priser. Den enkleste m(cid:134)de at anvende dette princip p(cid:134) er at ekstrapolere den samlede produktion af avancer med et mængdeindeks for omsætningen. Et mængdeindeks for omsætningen kan beregnes ved at deflatere omsæt- ningen med et prisindeks for omsætningen. Denne simple metode vil kunne forbedres ved at anføre mere detaljerede oplysninger om produkterne, fortrinsvis ved at beregne avancerne i faste priser i forbindelse med de detaljerede tilgangs- og anvendelsesta- beller. Fortjenstmargenen beregnet for en bestemt transaktion i et bestemt basis(cid:134)r kan da ganges med transaktionsmængden i det løbende (cid:134)r. Dermed vokser avancemængden i takt med mængden af denne varestrøm. Metoden vil ogs(cid:134) kunne forbedres ved at tage højde for ændringer i afsætningskanalerne (f. eks. overgang fra sm(cid:134) nærbutikker til store lavprisvarehuse). Dermed ville en del af kvalitetsændringerne i handelstjenesteydel- serne være indbefattet i mængdekomponenten. S(cid:134)danne metoder betragtes som B-metoder, da der ikke kan tages højde for kvalitetsændringer i handelstjene- steydelserne. C-metode: Enhver anden metode, f. eks. deflatering af produktionen af avancer med et prisindeks for omsæt- ningen. 52: Detailhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler: reparation af varer til personlig brug og husholdningsbrug For produktionen af detailhandelsavancer anvendes samme antagelse som ovenfor beskrevet under engros- handel. Det er her en fordel, at der findes et godt prisindeks for detailomsætningen, nemlig forbrugerprisin- dekset. Et mængdeindeks for detailomsætningen af et bestemt produkt kan beregnes ved deflatering med det tilsvarende produkt i forbrugerprisindekset. For produktionen af reparation af varer til personlig brug og husholdningsbrug kan forbrugerprisindekset anvendes. Da virksomhederne kun vil have ubetydelige udgifter til disse tjenesteydelser, vil forbrugerprisin- dekset være velegnet og vil kunne betragtes som A-metode. Det vil være nødvendigt at anvende flere forskellige poster i forbrugerprisindekset, da der indg(cid:134)r mange forskellige produkter i denne kategori. Deflate- ring skal derfor ske p(cid:134) et detaljeret niveau, for at de forskellige detaljerede poster i det p(cid:134)gældende forbruger- prisindeks kan anvendes. CPA H: Hotel- og restaurationsvirksomhed A-metoden for hotel- og restaurationsvirksomhed best(cid:134)r i deflatering med et egnet producentprisindeks. S(cid:134)fremt der ikke foreligger et producentprisindeks kan forbrugerprisindeks anvendes som tilnærmet løsning. Dette vil være en B-metode, da virksomhedernes udgifter ikke er indbefattet. CPA I: Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation 60, 61 og 62: Landtransport, skibsfart og lufttransport Persontransport og godstransport deflateres hver for sig. For persontransport best(cid:134)r A-metoden i anvendelse af egnede producentprisindeks. S(cid:134)fremt s(cid:134)danne ikke foreligger, er følgende at betragte som B-metoder: — deflatering med et forbrugerprisindeks, s(cid:134)fremt det i tilstrækkelig grad tager højde for kvalitetsændringer; — ekstrapolering ved hjælp af en indikator for antallet af personkilometer, s(cid:134)fremt denne indikator findes for et tilstrækkeligt antal transportkategorier. I det mindste bør der skelnes mellem de forskellige klasser (f. eks. første og anden klasse ved jernbanetransport, business class og økonomiklasse ved lufttransport osv. ). Disse metoder anvendes selvstændigt for hver af følgende kategorier af (person-) transport, for s(cid:134) vidt de er signifikante i medlemsstaterne: — jernbanetransport — anden landtransport L 340/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 12. 98 — skibsfart — lufttransport. Hvis det ikke er muligt at foretage disse opdelinger, betragtes metoderne som C-metoder. Alle andre metoder (f. eks. anvendelse af passagerantal som mængdeindikator) er ogs(cid:134) C-metoder. For godstransport best(cid:134)r A-metoden ogs(cid:134) i anvendelse af egnede producentprisindeks. S(cid:134)fremt s(cid:134)danne ikke foreligger, betragtes følgende som B-metode: — det m(cid:134) antages, at mængden af transporttjenester følger mængden af det transporterede gods. Hertil vil en indikator som tonkilometer være egnet, selv om der selvsagt ikke kan tages højde for kvalitetsændringer i transporttjenesteydelsen. Jo mere detaljerede de foreliggende oplysninger om tonkilometer for forskellige transportformer, jo bedre bliver resultatet. Denne metode anvendes selvstændigt for hver af følgende kategorier af (gods-) transport, for s(cid:134) vidt de er signifikante i medlemsstaterne: — jernbanetransport — anden landtransport — rørtransport — sø- og kysttransport — transport med ikke-søg(cid:134)ende skibe — lufttransport. Hvis det ikke er muligt at foretage disse opdelinger, betragtes metoderne som C-metoder. Alle andre metoder (f. eks. anvendelse af tonkilometer som mængdeindikator) er ogs(cid:134) C-metoder. For b(cid:134)de person- og godstransportens vedkommende vil en korrekt deflatering normalt kræve data om løbende priser i ovennævnte inddelinger som vægte. Hvis de løbende priser ikke er tilstrækkeligt detaljerede, vil andre vægte kunne benyttes til at vægte indikatorerne for hver af de anførte transportformer. Disse andre vægte skal være tilnærmet de løbende værdier mest muligt. 63: Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport: rejsebureauvirksomhed og transportformidling Denne gruppe omfatter en lang række forskellige tjenesteydelser, og det er derfor ikke muligt at angive nogen bestemt metode eller indikator. Det henvises derfor til den generelle klassifikation af metoder og indikatorer. ENS 95 angiver særlige regningslinjer for rejsebureauer (jf. punkt 10. 39). 64: Post og telekommunikation Beregning af post- og telekommunikationstjenesteydelser i faste priser vanskeliggøres af det stadig stigende omfang af forskellige tjenesteydelser og takster. Derfor vil der som led i forskningsprogrammet blive fastsat retningslinjer for de metoder, der skal benyttes for disse produkters vedkommende. CPA J: Pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed Ved produkter som indirekte m(cid:134)lte finansielle formidlingstjenester (FISIM), handelsavancer ved værdipapir- og valutahandel samt forsikringstjenesteydelser defineres produktionen i løbende priser som forskellen mellem de forskellige transaktioner. Der skal fastlægges en harmoniseret definition og m(cid:134)lestok for produktionen i faste priser. At tage højde for kvalitetsændringer inden for finans- og forsikringsvæsen er et andet spørgsm(cid:134)l, som kræver yderligere overvejelser, hvilket ogs(cid:134) gælder for beregninger til finansielle tjenesteydelser, for hvilke der opkræves eksplicitte priser. Der vil i forskningsprogrammet blive fastsat særlige retningslinjer for den praksis, der skal følges for disse produkters vedkommende. CPA K: Fast ejendom, udlejning og forretningsservice Boligtjenester Til beregning af produktionen af boligtjenester i løbende priser indfører alle medlemsstaterne i 1998 eller 1999 (1) den s(cid:134)kaldte stratifikationsmetode til m(cid:134)ling af produktionen til brug for opgørelse af BNP. (1) Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom (EFT L 186 af 5. 8. 1995, s. 59) og Kommissionens beslutning 97/ 619/EF, Euratom (EFT L 252 af 16. 9. 1997, s. 33). 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/45 Metoden g(cid:134)r i hovedtræk ud p(cid:134) at foretage en objektiv beregning af produktionen i løbende priser p(cid:134) grundlag af kvantitative og kvalitative data om boliger og de priser, der betales for deres benyttelse. Pr. definition vil de nødvendige produktionsprisdata s(cid:134)ledes være til r(cid:134)dighed til deflatering. De samme pris-, kvalitets- og mængdedata anvendes til beregninger i faste priser. Ovennævnte fremgangsm(cid:134)de kan betragtes som A- metoden. Den giver mulighed for at tage til højde for kvalitetsændringer i boligtjenesterne. Anden udlejnings virksomhed i forbindelse med fast ejendom og forretningsservice For disse tjenesteydelser kan det være vanskeligt at indsamle producentprisdata, bl. a. fordi nogle af disse produkter har karakter af enkeltst(cid:134)ende fænomener. I stedet kan der anvendes mange forskellige alternative m(cid:134)linger af pris- og mængdeændringer — ofte vil der være tale om indirekte eller sekundære m(cid:134)linger. Disse indirekte m(cid:134)lingers egnethed skal vurderes for hver enkelt tjenesteydelse i denne kategori. Der vil i forskningsprogrammet blive fastlagt særlige retningslinjer herfor. I forskningsprogrammet bør der specielt lægges vægt p(cid:134) deflateringen af produktionen af software, som ogs(cid:134) er indbefattet i denne produktkategori. CPA M: Undervisning CPA N: Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger I nogle medlemsstater registreres hovedparten af sundheds- og undervisningssektorens tjenesteydelser som markedsmæssig produktion, mens de i andre lande registreres som ikke-markedsmæssig produktion. Meto- derne til m(cid:134)ling af produktionen i faste priser bør være udformet p(cid:134) en s(cid:134)dan m(cid:134)de, at der kan udarbejdes, sammenlignelige statistikker for begge grupper af lande. Prisstatistikker til deflatering af den markedsmæssige produktion skal afspejle produktets samlede pris og ikke kun forbrugerens bidrag eller en konventionel tarif. Kvalitetsændringer i sundheds- og undervisningsproduk- terne bør ogs(cid:134) være indarbejdet i prisstatistikkerne. Der vil i forskningsprogrammet blive fastsat særlige retningslinjer for den praksis, der p(cid:134) grundlag af prisstatistikker og andre metoder, skal følges i forbindelse med disse produkter. Programmet vil komme til at omfatte b(cid:134)de den markedsmæssige og som beskrevet nedenfor, den ikke-markedsmæssige produktion. CPA O: Andre kollektive, sociale og personlige tjenesteydelser For disse tjenesteydelser foreligger der ofte ikke producentprisdata, hvorfor der almindeligvis anvendes alternative indikatorer. Ligesom inden for sundhed og undervisning kan produktionen af nogle af aktiviteterne i denne kategori være b(cid:134)de markedsmæssig og ikke-markedsmæssig, hvilket der bør tages hensyn til i de statistiske metoder. Der vil i forskningsprogrammet blive fastsat særlige retningslinjer for den praksis, der bør anvendes for disse produkter. CPA P: Private husholdninger med ansat medhjælp Denne produktion, som er produktion til eget brug, opgøres pr. konvention som aflønning af ansatte, herunder eventuel indkomst i naturalier. Ved opgørelser i faste priser anvendes almindeligvis forbrugerprisindeks eller løndata til deflatering, eller der anvendes mængdefremskrivning (ved hjælp af antallet af ansatte). Principielt bør det undersøges, om indkomst i naturalier er korrekt indarbejdet i de benyttede deflatorer (forbrugerprisindeks eller løndata). Disse metoder tager ikke højde for produktivitetsændringer, men dette vil kun f(cid:134) i mindre grad indvirkning p(cid:134) BNP. S(cid:134)danne metoder er B-metoder, medmindre de tager højde for produktivitetsændringer (i s(cid:134) fald vil det være A-metoder). Skatter og subsidier p(cid:134) produkter og import; moms ENS 95, punkt 10. 47-10. 52, indeholder tilstrækkelig detaljerede oplysninger om principperne for beregning af skatter og subsidier p(cid:134) produkter og import samt moms i faste priser. Disse principper betragtes som A-metoden. L 340/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 12. 98 II. 3. Ikke-markedsmæssig produktion Som tidligere nævnt skal det ved hjælp af statistiske metoder til m(cid:134)ling af produktionen i faste priser være muligt at udarbejde sammenlignelige statistikker for b(cid:134)de markedsmæssig og ikke-markedsmæssig produktion, i særdeleshed hvad ang(cid:134)r tjenesteydelser inden for undervisning og sundhed. For ikke-markedsmæssige tjenesteydelser kan produktionen i faste priser beregnes ved hjælp af enten mæng- deindikatorer for produktionen eller input-metoder (f. eks. deflatering af arbejdskraft og andre former for input, eller ekstrapolering af mængden af forbruget af arbejdskraft i basis(cid:134)ret). I nogle tilfælde vil eventuelle prisangivelser ogs(cid:134) kunne anvendes. A-, B- og C-metoderne for ikke-markedsmæssige tjenesteydelser og sondringen mellem dem vil blive fastlagt i forskningsprogrammet. II. 3. 1. CPA M: Undervisning Ikke-markedsmæssig produktion af undervisningstjenesteydelser i faste priser beregnes ved hjælp af enten mængdeindikatorer for produktionen eller input-metoder. Der vil i forskningsprogrammet blive fastsat særlige retningslinjer for beregning af undervisningstjeneste- ydelser (hvad enten det sker ved hjælp af mængdeindikatorer for produktionen, input-metoder, eller, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den markedsmæssige produktion, prisdata). I programmet vil der ogs(cid:134) blive foretaget en vurdering af, hvordan der er taget højde for kvalitetsændringer. II. 3. 2 CPA N (delvis): Sundhedsvæsen) Ikke-markedsmæssig produktion af sundhedstjenesteydelser i faste priser beregnes ogs(cid:134) ved hjælp af enten mængdeindikatorer for produktionen eller input-metoder. Der vil i forskningsprogrammet blive fastsat særlige retningslinjer for beregning af sundhedstjenesteydelser (hvad enten det sker ved hjælp af mængdeindikatorer for produktionen, input-metoder, eller, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den markedsmæssige produktion, prisdata) I programmet vil der ogs(cid:134) blive foretaget en vurdering af, hvordan der er taget højde for kvalitetsændringer, hvilket er af særlig betydning for produktionen af sundhedstjeneste- ydelser. II. 3. 3. Anden ikke-markedsmæssig produktion Anden ikke-markedsmæssig produktion kan antage mange forskellige former. I nogle tilfælde ydes tjenesterne individuelt (f. eks. socialsikringsydelser), mens andre tjenester ydes kollektivt (f. eks. forsvarets tjenesteydelser). Andre igen kan have b(cid:134)de et individuelt og et kollektivt element (f. eks. politiets tjenesteydelser — i ENS 95 er de pr. konvention klassificeret som kollektive tjenesteydelser). Mængdeindiaktorer for produktionen kan anvendes til beregning af produktionen af tjenester, der er ydet individuelt og m(cid:134)ske i nogle tilfælde, tjenester, der er ydet kollektivt. Input-metoder kan anvendes til alle disse tjenesteydelser. For at opn(cid:134) sammenlignelige resultater vil det i et vist omfang være nødvendigt at harmonisere anvendelsen af de to metoder. Der vil i forskningsprogrammet blive fastsat særlige retningslinjer for de metoder, de skal anvendes til disse produkter (mængdeindikatorer for produktionen eller input-metoder). DEL III M(cid:143)LING AF PRISER OG MÆNGDER EFTER UDGIFTSMETODEN Efter udgiftsmetoden beregnes BNP i faste priser som summen af konsumet, bruttoinvesteringerne og nettoeksporten. Ved vurderingen af egnetheden af de indikatorer, som skal anvendes til deflatering af det løbende (cid:134)rs værdier eller ekstrapolering af basis(cid:134)rets værdier, kan følgende kriterier anvendes: — indikatorens dækning af produktkategorien. Dækker indikatoren samtlige produkter inden for kategorien eller kun en del af dem? 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/47 — indikatorens værdiansættelsesgrundlag. For konsum og bruttoinvesteringer bør dette være køberpriser frem for eksempelvis producentpriser — indikatoren skal tage højde for kvalitetsændringer, s(cid:134)ledes at de indg(cid:134)r i mængdeopgørelserne frem for prisopgørelserne — der skal være begrebsmæssig konsistens mellem indikatoren og nationalregnskaberne. Ud fra disse kriterier kan der drages følgende generelle konklusioner om metoderne til m(cid:134)ling af priser og mængder inden for de forskellige kategorier af udgiftsmetoden. Husholdningernes konsum Husholdningernes konsum bør s(cid:134) vidt muligt deflateres med data fra forbrugerprisindekset, s(cid:134)fremt det er egnet hertil. Forbrugerprisindekset kan siges at være egnet, hvis det opfylder følgende kriterier: — Indekset dækker nøjagtigt produktet/produktgruppen. — Det tager passende højde for ændringer i kvaliteten af produktet/produkterne. — Det opgøres i køberpriser inklusive moms. — Forbrugerprisindeksets begreber svarer til nationalregnskabsbegreberne. Hvis der ikke foreligger et forbrugerprisindeks for et bestemt produkt, m(cid:134) andre — mere tilnærmede — indikatorer, anvendes. Disse kan være producentprisindeks, eksport- eller importprisindeks eller i nogle tilfælde mængdeindikatorer. S(cid:134)danne metoder er B-metoder. C-metoder omfatter indeks, som slet ikke svarer til det/de p(cid:134)gældende produkt/produkter. Den offentlige forvaltning og service’s og NPIH’ernes konsum For disse konsumkategorier gælder samme bemærkninger, som for beregningen af den ikke-markedsmæssige produktion i forbindelse med produktionsmetoden (afsnit II. 3 ovenfor), da værdien af de varer og tjeneste- ydelser, som produceres af offentlig forvaltning og service og NPIH’erne er hovedkomponenterne i disse kategorier (ENS 95, punkt 3. 78 og 3. 79). Den offentlige forvaltning og service’s køb af varer og tjenesteydelser, som er produceret af markedsmæssige producenter, og som uden omdannelse leveres til husholdningerne som sociale overførsler i naturalier, der ogs(cid:134) indg(cid:134)r i den offentlige forvaltning og service’s konsum (ENS 95, punkt 3. 79), deflateres med egnede prisindeks for disse (markedsmæssige) varer og tjenesteydelser. I ENS 95, punkt 3. 85, gøres rede for sondringen mellem individuelle og kollektive varer og tjenesteydelser, der leveres af offentlige enheder. N(cid:134)r denne sondring er foretaget, kan størrelsen faktisk konsum uden videre beregnes. Denne opgørelse medfører ikke specifikke problemer med beregningen i faste priser. Faste bruttoinvesteringer For faste bruttoinvesteringer best(cid:134)r A-metoden af ægte prisindeks for investeringsgoder. Et s(cid:134)dant prisindeks skal opfylde følgende kriterier: — Indekset dækker nøjagtigt produktet/produktgruppen. — Det tager passende højde for ændringer i produktets/produkternes kvalitet. — Det opgøres i køberpriser inklusive ikke-fradragsberettiget moms. — Indeksets begreber svarer til nationalregnskabsbegreberne. I praksis anvendes ofte producentprisindeks, som er B-metoder, hvis de ikke omregnes til køberpriser. For producentprisindeks for bestemte produkter gælder samme bemærkninger som under afsnit II. 2, herunder ogs(cid:134) bemærkningerne ang(cid:134)ende forskningsprogrammet. Lagerændringer Det er vigtigt, at lagrene deflateres separat og uafhængigt og ikke beregnes residualt ved fastprisberegningerne. Det fremg(cid:134)r af ENS 95, punkt 10. 56, at lagerændringer i faste priser kan beregnes ved at deflatere lagertilgang og lagerafgang hver for sig med egnede prisindeks. N(cid:134)r lagrenes mængde- og prisændringer ikke er for store, vil direkte deflatering af lagerændringerne med et gennemsnitsprisindeks for det løbende (cid:134)r være en alternativ løsning. L 340/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 12. 98 Der findes følgende fire kategorier af lagerbeholdninger (ENS 95, punkt 3. 119): — materialer: de samme principper gælder her som for deflatering af forbrug i produktionen i afsnit II. 2 — produkter under fremstilling: denne kategori vil blive taget op i forbindelse med forskningsprogrammet — færdigvarer: disse kan deflateres ved hjælp af producentprisindeks i basispriser — handelsvarer: disse opgøres p(cid:134) grundlag af anskaffelsesprisen; producentprisindeks vil ofte være en god indikator til dette form(cid:134)l. Problemerne omkring kapitalgevinster vil ogs(cid:134) blive behandlet i forskningsprogrammet. Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande Denne kategori vil blive behandlet i forskningsprogrammet. Eksport og import af varer og tjenesteydelser Denne kategori vil blive behandlet i forskningsprogrammet. 16. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 340/49 BILAG II OVERGANGSPERIODER Overgangsperioder for princip nr. 3 Land Indtil Irland Portugal Danmark Finland Nederlandene Italien Tyskland Belgien Det Forenede Kongerige Frankrig Spanien Grækenland Sverige Luxembourg Østrig 2004 — 2000 (i 1999 vil basis(cid:134)ret være 1990) 2005 — 2003 2005 — 2003 — 2003 — — — 2005


title: Regolamento (CE) n. 2571/98 della Commissione del 30 novembre 1998 che fissa il prezzo del mercato mondiale del cotone non sgranato e che stabilisce l'importo dell'anticipo dell'aiuto

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

formats: pdf print

text: L 322/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 1. 12. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2571/98 DELLA COMMISSIONE del 30 novembre 1998 che fissa il prezzo del mercato mondiale del cotone non sgranato e che stabilisce l’importo dell’anticipo dell’aiuto LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto l’atto di adesione della Grecia, in particolare il proto- collo n. 4 concernente il cotone, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1553/95 del Consiglio (1), visto il regolamento (CE) n. 1554/95 del Consiglio, del 29 giugno 1995, che stabilisce le norme generali del regime di aiuto per il cotone ed abroga il regolamento (CEE) n. 2169/81 (2), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1419/98 (3), in particolare gli articoli 3, 4 e 5, considerando che, a norma dell’articolo 3 del regolamento (CE) n. 1554/95, si procede periodicamente alla fissazione del prezzo del mercato mondiale del cotone non sgranato in base al prezzo del mercato mondiale constatato per il rapporto storico tenendo conto del cotone sgranato, riscontrabile tra il prezzo preso in considerazione per il cotone sgranato e quello calcolato per il cotone non sgra- nato; che tale rapporto storico (cid:138) stato fissato all’articolo 1, regolamento (CEE) n. 1201/89 della paragrafo 2 del Commissione, del 3 maggio 1989, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di aiuti per il cotone (4), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1664/98 (5); che, qualora non sia possibile stabilire il prezzo del mercato mondiale secondo tali modalit(cid:133), tale prezzo viene stabilito in base all’ultimo prezzo fissato; considerando che, a norma dell’articolo 4 del regolamento (CE) n. 1554/95, il prezzo del mercato mondiale del cotone sgranato (cid:138) fissato per un prodotto rispondente a determinate caratteristiche e tenendo conto delle offerte e delle quotazioni che, tra quelle considerate rappresenta- tive della tendenza effettiva del mercato, appaiano le pi(cid:151) favorevoli; che per tale determinazione si calcola una media delle offerte e delle quotazioni rilevate in una o pi(cid:151) borse europee per un prodotto reso cif per un porto dell’Europa del Nord, in provenienza dai vari paesi forni- il commercio tori considerati pi(cid:151) rappresentativi per internazionale; che tuttavia sono previsti degli adattamenti a tali criteri per la determinazione del prezzo del mercato mondiale del cotone sgranato, per tener conto delle diffe- renze giustificate dalla qualit(cid:133) del prodotto consegnato o dalla natura delle offerte e delle quotazioni; che tali adat- tamenti sono fissati all’articolo 2 del regolamento (CEE) n. 1201/89; considerando che l’applicazione dei criteri sopra descritti induce a fissare il prezzo mondiale del cotone non sgra- nato al livello indicato dal presente regolamento; considerando che, a norma dell’articolo 5, paragrafo 3 bis, primo comma, del regolamento (CE) n. 1554/95, l’im- porto dell’acconto (cid:138) pari al prezzo di obiettivo ridotto del prezzo del mercato mondiale, nonch(cid:130) di una riduzione calcolata in base alla formula applicabile in caso di supe- ramento del quantitativo massimo garantito, ma tenendo conto della produzione stimata del cotone non sgranato, maggiorata del 15 %; che il regolamento (CE) n. 1844/98 della Commissione (6) ha fissato il livello della produzione stimata per la campagna 1998/1999; che l’applicazione di tale metodo induce a stabilire al livello sotto indicato l’importo dell’acconto per Stato membro, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il prezzo del mercato mondiale del cotone non sgra- 1. nato, di cui all’articolo 3 del regolamento (CE) n. 1554/95, (cid:138) fissato a 21,753 ECU/100 kg. L’importo dell’acconto sull’aiuto, di cui all’articolo 5 2. paragrafo 3 bis, primo comma, del regolamento (CE) n. 1554/95, (cid:138) pari a: — 48,830 ECU/kg per la Spagna, — 47,767 ECU/kg per la Grecia, — 84,547 ECU/kg per gli altri Stati membri. Articolo 2 (1) GU L 148 del 30. 6. 1995, pag. 45. (2) GU L 148 del 30. 6. 1995, pag. 48. (3) GU L 190 del 4. 7. 1998, pag. 4. (4) GU L 123 del 4. 5. 1989, pag. 23. (5) GU L 211 del 29. 7. 1998, pag. 9. Il presente regolamento entra in vigore il 1o dicembre 1998. (6) GU L 240 del 28. 8. 1998, pag. 3. 1. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 322/9 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 novembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 2581/98 z dnia 30 listopada 1998 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1372/95 ustanawiające szczegółowe zasady wprowadzania w życie systemu pozwoleń na wywóz w sektorze mięsa drobiowego

eurovoc_concepts:
animal breeding
export licence
poultry
poultrymeat

text: 03/t. 24 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 159 31998R2581 1. 12. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 322/33 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 2581/98 z dnia 30 listopada 1998 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1372/95 ustanawiające szczegółowe zasady wprowadzania w życie systemu pozwoleń na wywóz w sektorze mięsa drobiowego KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 2777/75 z dnia 29 października 1975 r. w sprawie wspólnej organizacji rynku mięsa drobiowego (1), ostatnio zmienione rozporządzeniem Komisji jego art. 3 ust. 2 i art. 8 ust. 12, (WE) nr 2916/95 (2), w szczególności rozporządzeniem (WE) nr 2580/98 (5); załączniki III do rozporządzenia (WE) nr 1372/95 powinny zostać odpowiednio dostosowane; I i środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Zarządzającego ds. Mięsa Drobiowego i Jaj, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: a także mając na uwadze, co następuje: Artykuł 1 (WE) nr 1372/95 (3), ostatnio zmie- rozporządzenie Komisji nione rozporządzeniem (WE) nr 1009/98 (4), ustanawia szcze- gółowe zasady wprowadzania w życie systemu pozwoleń na wywóz w sektorze mięsa drobiowego; Załączniki I i III do rozporządzenia (WE) nr 1372/95 zastępuje się załącznikami do niniejszego rozporządzenia. Artykuł 2 wykaz produktów, które otrzymują refundacje wywozowe w sektorze mięsa drobiowego oraz miejsc przeznaczenia kwalifi- kujących się do takich refundacji został ostatnio zmieniony Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie trzeciego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 30 listopada 1998 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 282 z 1. 11. 1975, str. 77. (2) Dz. U. L 305 z 19. 12. 1995, str. 49. (3) Dz. U. L 133 z 17. 6. 1995, str. 26. (4) Dz. U. L 145 z 15. 5. 1998, str. 8. (5) Dz. U. L 322 z 1. 12. 1998, str. 31. 160 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 24 ZAŁĄCZNIK I „ZAŁĄCZNIK I Kod produktu nomenklatury produktów rolnych dla refundacji wywozowych (1) Kategoria Stawka zabezpieczenia (ECU/100 kg masy netto) 0105 11 11 9000 0105 11 19 9000 0105 11 91 9000 0105 11 99 9000 0105 12 00 9000 0105 19 20 9000 0207 12 10 9900 0207 12 90 9990 0207 12 90 9190 0207 25 10 9000 0207 25 90 9000 0207 14 20 9900 0207 14 60 9900 0207 14 70 9190 0207 14 70 9290 0207 14 20 9900 0207 14 60 9900 0207 14 70 9190 0207 14 70 9290 0207 27 10 9990 0207 27 60 9000 0207 27 70 9000 1 2 3 4 5 6(a) (4) 6(b) (5) 7 8 — — 10 (2) 3 (3) 12 (4) 10 (2) 3 (3) 12 (4) 3 7 7 3 3 (1) Rozporządzenie Komisji (EWG) nr 3846/87 (Dz. U. L 366 z 24. 12. 1987, str. 1), część 7. (2) Dla miejsc przeznaczenia wymienionych w załączniku III. (3) Miejsca przeznaczenia inne niż te wymienione w załącznikach III i IV. (4) Miejsca przeznaczenia wymienione w załączniku IV. (5) Miejsca przeznaczenia inne niż te wymienione w załączniku IV”. 03/t. 24 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 161 ZAŁĄCZNIK II „ZAŁĄCZNIK III Angola Arabia Saudyjska Kuwejt Bahrajn Katar Oman Zjednoczone Emiraty Arabskie Jordania Republika Jemenu Liban Iran Irak. ”


title: Reglamento (CE) n° 2569/98 de la Comisión de 30 de noviembre de 1998 por el que se modifican las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 1. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/3 REGLAMENTO (CE) No 2569/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 30 de noviembre de 1998 por el que se modifican las restituciones a la exportaci(cid:155)n del az(cid:156)car blanco y del az(cid:156)car en bruto sin perfeccionar LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece una organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector del az(cid:156)car (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1148/ 98 (2), y, en particular, el p(cid:145)rrafo segundo del apartado 4 de su art(cid:146)culo 19, Considerando que el Reglamento (CE) no 2524/98 de la Comisi(cid:155)n (3), ha fijado las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n para el az(cid:156)car blanco y el az(cid:156)car en bruto; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de las modalidades mencionadas en el Reglamento (CE) no 2524/98 a los datos de que dispone la Comisi(cid:155)n conduce a modificar las restituciones a la exportaci(cid:155)n actualmente en vigor, con arreglo al anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 las Se modificar(cid:145)n, con arreglo a los importes consignados en el anexo, restituciones a la exportaci(cid:155)n de los productos contemplados en la letra a) del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1785/81, sin perfec- cionar o desnaturalizados, fijadas en el anexo del Regla- mento (CE) no 2524/98. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 1 de diciembre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 30 de noviembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) DO L 317 de 26. 11. 1998, p. 5. L 322/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 1. 12. 98 del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 30 de noviembre de 1998, por el que se modifican las restituciones a la exportaci(cid:155)n del az(cid:156)car blanco y del az(cid:156)car en bruto sin perfeccionar ANEXO C(cid:155)digo del producto Importe de la restituci(cid:155)n 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — ecus/100 kg — 42,35 41,27 42,35 41,27 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — ecus/1 % de sacarosa (cid:253) 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4604 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — ecus/100 kg — 46,04 46,04 46,04 — ecus/1 % de sacarosa (cid:253) 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4604 (1) El presente importe ser(cid:145) aplicable al az(cid:156)car en bruto de un rendimiento del 92 %. Si el rendimiento del az(cid:156)car en bruto exportado se aparta del 92 %, el importe de la restituci(cid:155)n aplicable se calcular(cid:145) con arreglo a lo dispuesto en el apartado 4 del art(cid:146)culo 17 bis del Reglamento (CEE) no 1785/81. (2) Fijaci(cid:155)n suspendida por el Reglamento (CEE) no 2689/85 de la Comisi(cid:155)n (DO L 255 de 26. 9. 1985, p. 12), modificado por el Reglamento (CEE) no 3251/85 (DO L 309 de 21. 11. 1985, p. 14)


title: Commission Regulation (EC) No 2580/98 of 30 November 1998 amending Regulation (EEC) No 3846/87 establishing an agricultural product nomenclature for export refunds

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
export refund
poultry

text: 1. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities L 322/31 COMMISSION REGULATION (EC) No 2580/98 of 30 November 1998 amending Regulation (EEC) No 3846/87 establishing an agricultural product nomenclature for export refunds THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2777/75 of 29 October 1975 on the common organisation of the market in poultrymeat (1), as last amended by Regulation (EC) No 2916/95 (2), and in particular Article 8(12) thereof, Whereas Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (3), as last amended by Regulation (EC) No 2512/98 (4), establishes an agricultural product nomenclature for export refunds based on the Combined Nomenclature; Whereas presentations other than 70 % chickens and 65 % chickens have appeared on the market; whereas they should be included in the refund nomenclature with a view to the granting of refunds; whereas that nomenclature should accordingly be amended; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Poultrymeat and Eggs, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 In Section 7 of the Annex to Regulation (EEC) No 3846/87, the following particulars relating to product code 0207 12 90 9990 are inserted before CN code ex 0207 14: CN code Description Product code ‘– – – – Fowls of the species Gallus domesticus, plucked and drawn, without heads and feet but with necks, hearts, livers and gizzards in irregular composition – – – – – Fowls of the species Gallus domesticus, with completely ossified sternum tips, femurs and tibias – – – – – Other 0207 12 90 9990' Article 2 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. (1) OJ L 282, 1. 11. 1975, p. 77. (2) OJ L 305, 29. 12. 1995, p. 49. (3) OJ L 366, 24. 12. 1987, p. 1. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 15. L 322/32 EN Official Journal of the European Communities 1. 12. 98 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 30 November 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2583/98 af 30. november 1998 om ændring af de korrektionsbeløb, der skal anvendes på eksportrestitutionerne for korn

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: L 322/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 12. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2583/98 af 30. november 1998 om ændring af de korrektionsbeløb, der skal anvendes p(cid:134) eksportrestitutionerne for korn KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 13, stk. 8, og ud fra følgende betragtninger: Det korrektionsbeløb, der skal anvendes p(cid:134) restitutioner for korn, er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2351/98 (3); p(cid:134) grundlag af dagens cif-priser og dagens cif-priser for terminskøb og under hensyntagen til den forventede markedsudvikling er det nødvendigt at ændre det korrek- tionsbeløb, der skal anvendes p(cid:134) den for tiden gældende restitution for korn; korrektionsbeløbet skal fastsættes efter samme procedure som restitutionen; det kan ændres inden for tidsrummet mellem to fastsættelser; de i artikel 1 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (5), fastsatte repræsentative markedskurser anvendes til omregning af det beløb, der er udtrykt i tredjelandenes valuta, og ligger til grund for fastlæggelsen af landbrugsomregningskur- serne for medlemsstaternes valutaer; betingelserne for anvendelse og fastsættelse af disse omregningskurser blev fastlagt ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1068/ 93 (6), senest ændret ved forordning (EF) nr. 961/98 (7) — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De korrektionsbeløb, der anvendes p(cid:134) de forudfastsatte eksportrestitutioner for produkter omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), b) og c) med undtagelse af malt i forordning (EØF) nr. 1766/92, ændres i overensstemmelse med bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 1. december 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 293 af 31. 10. 1998, s. 9. (4) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (5) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. (6) EFT L 108 af 1. 5. 1993, s. 106. (7) EFT L 135 af 8. 5. 1998, s. 5. 1. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 322/39 til Kommissionens forordning af 30. november 1998 om ændring af de korrektionsbeløb, der skal anvendes p(cid:134) eksportrestitutionerne for korn BILAG 1. term. 2. term. 3. term. 4. term. 5. term. 6. term. (ECU / ton) 1 2 3 4 — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –2,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –3,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –4,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — 5 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 6 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — Produktkode Bestemmelse (1) Løbende m(cid:134)ned 12 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 — — 01 — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (1) Bestemmelserne er følgende: 01 Alle tredjelande 02 Andre tredjelande 03 USA, Canada og Mexico. — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — NB: Zonerne er angivet i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 2145/92 (EFT L 214 af 30. 7. 1992, s. 20)


title: Verordnung (EG) Nr. 2583/98 der Kommission vom 30. November 1998 zur Änderung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung

text: L 322/38 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 1. 12. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2583/98 DER KOMMISSION vom 30. November 1998 zur (cid:142)nderung der bei der Erstattung f(cid:129)r Getreide anzuwendenden Berichtigung DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 8, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Der Betrag, um den die Erstattung f(cid:129)r Getreide berichtigt wird, ist durch die Verordnung (EG) Nr. 2351/98 der Kommission (3) festgesetzt worden. Die mit Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates (4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (5), festgelegten repr(cid:132)sentativen Marktkurse werden bei der Umrechnung der in den Drittlandsw(cid:132)hrungen ausgedr(cid:129)ckten Betr(cid:132)ge ber(cid:129)cksichtigt. Außerdem werden sie bei der Bestimmung der den W(cid:132)hrungen der Mitgliedstaaten landwirtschaftlichen f(cid:129)r diese Umrechnungskurse Umrechnungen erforderlichen Durchf(cid:129)hrungsbestim- mungen wurden mit der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 der Kommission (6), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 961/98 (7), erlassen — zugrunde gelegt. Die entsprechenden HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Aufgrund der heutigen cif-Preise und der heutigen cif- Preise f(cid:129)r Termink(cid:132)ufe und unter Ber(cid:129)cksichtigung der voraussichtlichen Marktentwicklung ist es erforderlich, den zur Zeit geltenden Betrag, um den die Erstattung f(cid:129)r Getreide berichtigt wird, abzu(cid:132)ndern. Der Betrag, um den die nach Artikel 1 Absatz 1 Buch- staben a), b) und c), mit Ausnahme von Malz, der Verord- nung (EWG) Nr. 1766/92 im voraus festgesetzten Erstat- tungen f(cid:129)r Produkte zu berichtigen sind, wird wie im Anhang angegeben ge(cid:132)ndert. Die Berichtigung muß nach dem gleichen Verfahren fest- gesetzt werden wie die Erstattung; sie kann zwischenzeit- lich abge(cid:132)ndert werden. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 1. Dezember 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 30. November 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 293 vom 31. 10. 1998, S. 9. (4) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (5) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. (6) ABl. L 108 vom 1. 5. 1993, S. 106. (7) ABl. L 135 vom 8. 5. 1998, S. 5. 1. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 322/39 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 30. November 1998 zur (cid:142)nderung der bei der Erstat- tung f(cid:129)r Getreide anzuwendenden Berichtigung 1. Term. 2. Term. 3. Term. 4. Term. 5. Term. 6. Term. (ECU/Tonne) 1 2 3 4 — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –2,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –3,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –4,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — 5 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 6 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — Erzeugniscode Bestimmung (1) Laufender Monat 12 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 — — 01 — (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittl(cid:132)nder, 02 andere Drittl(cid:132)nder, 03 Vereinigte Staaten, Kanada und Mexiko. — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind


title: Regulamento (CE) nº 2579/98 da Comissão de 30 de Novembro de 1998 que estabelece a lista dos produtos têxteis em relação aos quais não é exigida a prova de origem quando da sua introdução em livre prática na Comunidade

eurovoc_concepts:
certificate of origin
free circulation
import policy
originating product
textile product
third country

text: 1. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 322/27 REGULAMENTO (CE) Nº 2579/98 DA COMISS(cid:212)O de 30 de Novembro de 1998 que estabelece a lista dos produtos t(cid:136)xteis em rela(cid:135)(cid:209)o aos quais n(cid:209)o (cid:130) exigida a prova de origem quando da sua introdu(cid:135)(cid:209)o em livre pr(cid:145)tica na Comunidade A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1541/98 do Conselho, de 13 de Julho de 1998, relativo (cid:133)s justifica(cid:135)(cid:210)es da origem de determinados t(cid:136)xteis da sec(cid:135)(cid:209)o XI da Nomenclatura Combinada, introduzidos em livre pr(cid:145)tica na Comunidade, bem como (cid:133)s condi(cid:135)(cid:210)es segundo as quais essas justifica(cid:135)(cid:210)es podem ser aceites (1), e, nomeada- mente, o artigo 4º, Considerando que o citado regulamento prev(cid:136) que quando da introdu(cid:135)(cid:209)o em livre pr(cid:145)tica dos produtos t(cid:136)xteis e de vestu(cid:145)rio, por um lado, podem ser, concedidas derroga(cid:135)(cid:210)es (cid:133) obriga(cid:135)(cid:209)o de apresentar uma prova de origem para os produtos que n(cid:209)o s(cid:209)o objecto de medidas espec(cid:146)ficas da pol(cid:146)tica comercial comunit(cid:145)ria, e, por outro, que as disposi(cid:135)(cid:210)es que estabelecem as derroga(cid:135)(cid:210)es (cid:133) obri- ga(cid:135)(cid:209)o de apresentar um certificado de origem devem indicar se deve ou n(cid:209)o ser apresentada uma declara(cid:135)(cid:209)o de origem para os produtos em causa; Considerando que, na sequ(cid:136)ncia de uma an(cid:145)lise cuidada, foram identificados os produtos que presentemente n(cid:209)o s(cid:209)o objecto de medidas espec(cid:146)ficas da pol(cid:146)tica comercial; que, em rela(cid:135)(cid:209)o a esses produtos, parece indicado n(cid:209)o exigir nenhuma prova de origem quando da sua intro- du(cid:135)(cid:209)o em livre pr(cid:145)tica na Comunidade; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) do C(cid:155)digo Aduaneiro, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A introdu(cid:135)(cid:209)o em livre pr(cid:145)tica dos produtos t(cid:136)xteis enume- rados na lista que figura no anexo do presente regula- mento fica dispensada da apresenta(cid:135)(cid:209)o de uma prova de origem. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no vig(cid:130)simo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 30 de Novembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Mario MONTI Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 202 de 18. 7. 1998, p. 11. L 322/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 12. 98 ANEXO Lista de produtos t(cid:136)xteis Categoria Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias — c(cid:155)digo NC (1) 43 (2) Grupo III A Fios de filamentos sint(cid:130)ticos ou artificiais, fios de fibras artificiais descont(cid:146)nuas, fios de algod(cid:209)o, acondicionados para venda a retalho 5204 20 00, 5207 10 00, 5207 90 00, 5401 10 90, 5401 20 90, 5406 10 00, 5406 20 00, 5508 20 90, 5511 30 00 46 L(cid:209) e p(cid:136)los finos, cardados ou penteados 5105 10 00, 5105 21 00, 5105 29 00, 5105 30 10, 5105 30 90 47 Fios de l(cid:209) ou de p(cid:136)los finos, cardados (fio de l(cid:209)), n(cid:209)o acondicionados para venda a retalho 5106 10 10, 5106 10 90, 5106 20 11, 5106 20 19, 5106 20 91, 5106 20 99, 5108 10 10, 5108 10 90 48 Fios de l(cid:209) ou de p(cid:136)los finos, penteados (fio de l(cid:209) penteada), n(cid:209)o acondicionados para venda a retalho 5107 10 10, 5107 10 90, 5107 20 10, 5107 20 30, 5107 20 51, 5107 20 59, 5107 20 91, 5107 20 99, 5108 20 10, 5108 20 90 51 Algod(cid:209)o, cardado ou penteado 5203 00 00 56 60 94 95 Fios de fibras sint(cid:130)ticas descont(cid:146)nuas (inclu(cid:146)dos os desperd(cid:146)cios), acondicionados para venda a retalho 5508 10 90, 5511 10 00, 5511 20 00 Tape(cid:135)arias tecidas manualmente (g(cid:130)nero Gobelins, Flandres, Aubusson, Beauvais e seme- lhantes) ou feitas (cid:133) agulha (em ponto pequeno, em ponto cruz, etc. ), mesmo confeccionadas 5805 00 00 Grupo III B Pastas (ouates) de mat(cid:130)rias t(cid:136)xteis e artigos destas pastas; fibras t(cid:136)xteis de comprimento n(cid:209)o superior a 5 mm (poeiras-tontisses), n(cid:155)s e borbotos de mat(cid:130)rias t(cid:136)xteis 5601 10 10, 5601 10 90, 5601 21 10, 5601 21 90, 5601 22 10, 5601 22 91, 5601 22 99, 5601 29 00, 5601 30 00 Feltros e obras de feltro, mesmo impregnados ou revestidos, com exclus(cid:209)o de revestimentos de pavimentos 5602 10 19, 5602 10 31, 5602 10 39, 5602 10 90, 5602 21 00, 5602 29 90, 5602 90 00, ex 5807 90 10, ex 5905 00 70, 6210 10 10, 6307 90 91 1. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 322/29 (1) 96 Feltros e obras de feltro, mesmo impregnadas ou revestidos, com exclus(cid:209)o de revestimentos de pavimentos (2) 5603 11 10, 5603 11 90, 5603 12 10, 5603 12 90, 5603 13 10, 5603 13 90, 5603 14 10, 5603 14 90, 5603 91 10, 5603 91 90, 5603 92 10, 5603 92 90, 5603 93 10, 5603 93 90, 5603 94 10, 6210 10 99, ex 6301 40 90, ex 6301 90 90, 6302 22 10, 6302 32 10, 6302 53 10, 6302 93 10, 6303 92 10, 6303 99 10, ex 6304 19 90, ex 6304 93 00, ex 6304 99 00, ex 6305 32 90, ex 6305 39 00, 6307 10 30, ex 6307 90 99 ex 5807 90 10, ex 5905 00 70, 6210 10 91, 5603 94 90, 98 Outros artigos confeccionados com fios, cord(cid:130)is, cordas ou cabos, excepto com tecidos, artigos confeccionados a partir de tecidos e artigos da categoria 97 5609 00 00, 5905 00 10 Grupo V 128 P(cid:136)los grosseiros, cardados ou penteados 5105 40 00 129 Fios de p(cid:136)los grosseiros ou de crina 5110 00 00 131 Fios de outras fibras t(cid:136)xteis vegetais 5308 90 90 132 Fios de papel 5308 30 00 139 Tecidos de fios de metal ou de fios t(cid:136)xteis metalizados 5809 00 00 144 Feltros de p(cid:136)los grosseiros 5602 10 35, 5602 29 10 147 Desperd(cid:146)cios de seda (inclu(cid:146)dos os casulos de bicho-da-seda impr(cid:155)prios para dobar, desperd(cid:146)- cios de fios e fiapos), com exclus(cid:209)o dos n(cid:209)o cardados nem penteados 5003 90 00 148 A Fios de juta ou de outras fibras t(cid:136)xteis liberianas do c(cid:155)digo 5303 5307 10 10, 5307 10 90, 5307 20 00 148 B Fios de cairo (fios de fibras de coco) 5308 10 00 152 Feltros agulhados de juta ou de outras fibras t(cid:136)xteis liberianas, n(cid:209)o impregnados nem re- vestidos, para usos diferentes do revestimento para ch(cid:209)o 5602 10 11 L 322/30 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 12. 98 (1) 154 Casulos de bicho-da-seda pr(cid:155)prios para dobar (2) 5001 00 00 Seda grua (n(cid:209)o fiada) 5002 00 00 Desperd(cid:146)cios de seda (inclu(cid:146)dos os casulos de bicho-da-seda impr(cid:155)prios para dobar, desperd(cid:146)- cios de fios e fiapos), n(cid:209)o cardados nem penteados 5003 10 00 L(cid:209), n(cid:209)o cardada nem penteada 5101 11 00, 5101 19 00, 5101 21 00, 5101 29 00, 5101 30 00 P(cid:136)los finos ou grosseiros, n(cid:209)o cardados nem penteados 5102 10 10, 5102 10 30, 5102 10 50, 5102 10 90, 5102 20 00 Desperd(cid:146)cios de l(cid:209) ou de p(cid:136)los finos ou grosseiros, exclu(cid:146)dos os fiapos inclu(cid:146)dos os desperd(cid:146)cios de fios e 5103 10 10, 5103 10 90, 5103 20 10, 5103 20 91, 5103 20 99, 5103 30 00 Fiapos de l(cid:209) ou de p(cid:136)los finos ou grosseiros 5104 00 00 Linho em bruto ou trabalhado, mas n(cid:209)o fiado; estopas e desperd(cid:146)cios de linho (inclu(cid:146)dos os desperd(cid:146)cios de fios e os fiapos) 5301 10 00, 5301 21 00, 5301 29 00, 5301 30 10, 5301 30 90 Rami e outras fibras t(cid:136)xteis vegetais, em bruto ou trabalhadas, mas n(cid:209)o fiadas; estopas e desperd(cid:146)cios destas fibras, com excep(cid:135)(cid:209)o das de cairo e de abac(cid:145) do c(cid:155)digo 5304 5305 91 00, 5305 99 00 Algod(cid:209)o, n(cid:209)o cardado nem penteado 5201 00 10, 5201 00 90 Desperd(cid:146)cios de algod(cid:209)o (inclu(cid:146)dos os desperd(cid:146)cios de fios e os fiapos) 5202 10 00, 5202 91 00, 5202 99 00 C(cid:131)nhamo (Cannabis sativa L. ), em bruto ou trabalhado, mas n(cid:209)o fiado; estopas e desperd(cid:146)cios de c(cid:131)nhamo (inclu(cid:146)dos os desperd(cid:146)cios de fios e os fiapos) 5302 10 00, 5302 90 00 Abac(cid:145) (c(cid:131)nhamo de Manila ou Musa textilis Nee), em bruto ou trabalhado, mas n(cid:209)o fiado; estopas e desperd(cid:146)cios de abac(cid:145) (inclu(cid:146)dos os desperd(cid:146)cios de fios e os fiapos) 5305 21 00, 5305 29 00 Juta e outras fibras t(cid:136)xteis liberianas (excepto linho, c(cid:131)nhamo e rami), em bruto ou traba- lhadas, mas n(cid:209)o fiadas; estopas e desperd(cid:146)cios de c(cid:131)nhamo ou de outras fibas t(cid:136)xteis liberianas (inclu(cid:146)dos os deperd(cid:146)cios de fios e os fiapos) 5303 10 00, 5303 90 00 Outras fibras t(cid:136)xteis vegetais, em bruto ou trabalhadas, mas n(cid:209)o fiadas; estopas e desperd(cid:146)cios destas fibras (inclu(cid:146)dos os deperd(cid:146)cios de fios e os fiapos) 5304 10 00, 5304 90 00, 5305 11 00, 5305 19 00, 5305 91 00, 5305 99 00


title: Reglamento (CE) n° 2571/98 de la Comisión de 30 de noviembre de 1998 por el que se establecen el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar y el importe del anticipo de la ayuda

text: L 322/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 1. 12. 98 REGLAMENTO (CE) No 2571/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 30 de noviembre de 1998 por el que se establecen el precio del mercado mundial del algod(cid:155)n sin desmotar y el importe del anticipo de la ayuda LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, cias justificadas por la calidad del producto entregado o la naturaleza de las ofertas y cotizaciones; que estos ajustes son los previstos en el art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CEE) no 1201/89; Vista el Acta de adhesi(cid:155)n de Grecia y, en particular, los apartados 3 y 10 del Protocolo no 4 sobre el algod(cid:155)n, cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1553/95 del Consejo (1), Considerando que la aplicaci(cid:155)n de los criterios apenas indicados conduce a fijar el precio del mercado mundial del algod(cid:155)n sin desmotar en el nivel que se indica m(cid:145)s adelante; Visto el Reglamento (CE) no 1554/95 del Consejo, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las normas generales del r(cid:130)gimen de ayuda al algod(cid:155)n y deroga el Reglamento (CEE) no 2169/81 (2), cuya (cid:156)ltima modifica- ci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1419/98 (3), y, en particular, sus art(cid:146)culos 3, 4 y 5, Considerando que, de acuerdo con el art(cid:146)culo 3 del Regla- mento (CE) no 1554/95, el precio del mercado mundial del algod(cid:155)n sin desmotar se determina peri(cid:155)dicamente a partir del precio mundial registrado para el algod(cid:155)n desmotado, teniendo en cuenta la relaci(cid:155)n hist(cid:155)rica del precio fijado para el algod(cid:155)n desmotado y el precio calcu- lado para el algod(cid:155)n sin desmotar; que esta relaci(cid:155)n hist(cid:155)- rica qued(cid:155) establecida en el apartado 2 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1201/89 de la Comisi(cid:155)n, de 3 de mayo de 1989, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de ayuda al algod(cid:155)n (4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1664/98 (5); que, cuando el precio mundial no pueda determinarse de esta forma, debe establecerse a partir del (cid:156)ltimo precio fijado; Considerando que, seg(cid:156)n lo establecido en el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 1554/95, el precio del mercado mundial del algod(cid:155)n sin desmotar debe determinarse en relaci(cid:155)n con un producto que re(cid:156)na ciertas caracter(cid:146)sticas y en funci(cid:155)n de las ofertas y cotizaciones m(cid:145)s favorables en el mercado mundial entre las que se consideren repre- sentativas de la tendencia real del mercado; que, para determinar este precio, se establece una media de las ofertas y cotizaciones registradas en una o varias bolsas europeas para un producto cif para un puerto de Europa del norte, procedente de los distintos pa(cid:146)ses proveedores que se consideren m(cid:145)s representativos en el comercio internacional; que, no obstante, est(cid:145)n previstos ciertos ajustes de los criterios de determinaci(cid:155)n del precio mundial del algod(cid:155)n desmotado que reflejan las diferen- (1) DO L 148 de 30. 6. 1995, p. 45. (2) DO L 148 de 30. 6. 1995, p. 48. (3) DO L 190 de 4. 7. 1998, p. 4. (4) DO L 123 de 4. 5. 1989, p. 23. (5) DO L 211 de 29. 7. 1998, p. 9. Considerando que el primer p(cid:145)rrafo del apartado 3 bis del art(cid:146)culo 5 del Reglamento (CE) no 1554/95 establece que el importe del anticipo de la ayuda debe ser igual al precio de objetivo menos el precio del mercado mundial y un importe calculado mediante la f(cid:155)rmula aplicable en caso de rebasamiento de la cantidad m(cid:145)xima garantizada, tomando como base la producci(cid:155)n estimada de algod(cid:155)n sin desmotar incrementada en un 15 %; que el Regla- mento (CE) no 1844/98 de la Comisi(cid:155)n (6) fija el nivel de producci(cid:155)n estimado para la campa(cid:157)a 1998/99; que la aplicaci(cid:155)n del citado m(cid:130)todo hace que el importe del anticipo correspondiente a cada Estado miembro quede fijado en el nivel que se indica m(cid:145)s adelante, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El precio del mercado mundial del algod(cid:155)n sin 1. desmotar, mencionado en el art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CE) no 1554/95, queda fijado en 21,753 ecus por cada 100 kilogramos. El importe del anticipo de la ayuda contemplado en 2. el primer p(cid:145)rrafo del apartado 3 bis del art(cid:146)culo 5 del Reglamento (CE) no 1554/95 ser(cid:145) el siguiente: — 48,830 ecus por cada 100 kilogramos para Espa(cid:157)a, — 47,767 ecus por cada 100 kilogramos para Grecia, — 84,547 ecus por cada 100 kilogramos para los dem(cid:145)s Estados miembros. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 1 de diciembre de 1998. (6) DO L 240 de 28. 8. 1998, p. 3. 1. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/9 El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 30 de noviembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n