title: FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 66/98 fastlagt af Rådet den 16. november 1998 med henblik på vedtagelse af Rådets forordning (EF) nr. .../98 om registrering og anvendelse i Fællesskabet af visse typer civile subsoniske jetflyvemaskiner, som er blevet ombygget og omcertificeret, for at opfylde normerne i bind I, del II, kapitel 3, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, tredje udgave (juli 1993)

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 404/1 I (Meddelelser) RÅDET FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 66/98 fastlagt af Rådet den 16. november 1998 med henblik på vedtagelse af Rådets forordning (EF) nr. /98 om registrering og anvendelse i Fællesskabet af visse typer civile subsoniske jetflyvemaskiner, som er blevet ombygget og omcertificeret, for at opfylde normerne i bind I, del II, kapitel 3, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, tredje udgave (juli 1993) (98/C 404/01) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — tekniske foranstaltninger, som bidrager til at opnå bæredygtig mobilitet; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, særlig artikel 84, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), i henhold 189 C (3), og til fremgangsmåden i traktatens artikel ud fra følgende betragtninger: (1) Et af hovedmålene for den fælles transportpolitik er bæredygtig mobilitet; en sådan politik kan fastlæg- ges som en samlet fremgangsmåde, som dels sigter på, at Fællesskabets transportsystemer fungerer ef- fektivt, dels på at beskytte miljøet; der bør træffes (1) EFT C 118 af 17. 4. 1998, s. 20, og EFT C 329 af 27. 10. 1998, s. 10. (2) Udtalelse afgivet den 1. juli 1998 (EFT C 284 af 14. 9. 1998, s. 1). (3) Udtalelse fra Europa-Parlamentet af 16. september 1998 (EFT C 313 af 12. 10. 1998, s. 94), Rådets fælles holdning af 16. november 1998 og Europa-Parlamentets beslutning af. (endnu ikke offentliggjort i EFT). (2) (3) i Kommissionens meddelelse om den fælles trans- portpolitiks fremtidige udvikling: en omfattende fællesskabsstrategi for bæredygtig mobilitet henvi- ses udtrykkeligt til indførelsen af et nyregistrerings- forbud for de mest støjende flyvemaskiner; i det femte miljøhandlingsprogram af 1992, hvis generelle strategi støttedes af Rådet og repræsentan- terne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, i resolution af 1. februar 1993 (4), planlæg- ges der yderligere lovgivningsmæssige foranstalt- ninger med henblik på at reducere støjemissioner fra flyvemaskiner; programmet fastlægger den mål- sætning, at ingen skal udsættes for et støjniveau, som bringer helbred og livskvalitet i fare; (4) væksten i luftfartsaktiviteter i Fællesskabets luft- havne er i stadig højere grad undergivet miljømæs- sige begrænsninger; anvendelse af mindre støjende flyvemaskiner i disse lufthavne kan bidrage til en bedre udnyttelse af den eksisterende lufthavnska- pacitet; (5) ældre flyvemaskinetyper, som er ombygget for at forbedre deres støjcertificering, støjer betydelig mere sammenlignet med moderne flyvemaskiner af (4) EFT C 138 af 17. 5. 1993, s. 1. C 404/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 98 samme vægt, som fra begyndelsen er certificeret i henhold til normerne i bind I, del II, kapitel 3, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, tredje udgave (juli 1993); disse ombyg- ninger forlænger levetiden for en flyvemaskine, der ellers ville være blevet trukket tilbage; der er en tendens til højere forurenende emissioner og brænd- stofforbrug hos flymotorer af ældre dato; moto- rerne kan udskiftes i flyvemaskiner for at opnå et støjniveau svarende til niveauet for flyvemaskiner, der fra starten er certificeret for at opfylde nor- merne i kapitel 3; (6) et forbud mod at optage disse ældre, ombyggede flyvemaskiner fra i medlemsstaternes 1. april 1999 kan betragtes som en beskyttelsesfor- anstaltning med henblik på at undgå en forværring af støjforholdene omkring Fællesskabets lufthavne samt reducere forurenende emissioner og brænd- stofforbruget; registre (7) i et Fællesskab uden indre grænser bør nyregistre- ringsforbuddet ikke omfatte flyvemaskiner, der er optaget i en medlemsstats registre før den 1. april 1999; (8) i betragtning af den eksisterende fællesskabslovgiv- ning om flystøj må dette initiativ træffes på fælles- skabsniveau ved hjælp af bindende fællesskabsbe- stemmelser; civil luftfart, 2. udgave 1988 (1), samt til bestemmel- serne om nyregistreringsforbud for kapitel 2-flyve- maskiner i Rådets direktiv 89/629/EØF af 4. de- cember 1989 om begrænsning af støjemissionen fra civile subsoniske jetfly (2); (11) for at sikre ligebehandling af flyvemaskiner uanset registreringsland bør operation af ikke-normsva- rende flyvemaskiner i medlemsstaternes registre standses på samme betingelser som for ikke-norm- svarende flyvemaskiner i tredjelandes registre; (12) hovedformålet med denne foranstaltning er at begrænse støj ved Fællesskabets lufthavne, og flyve- maskiner kan derfor undtages fra nyregistrerings- forbuddet og reglen om ikke-operation, hvis de ikke opererer på Fællesskabets område; for at disse bestemmelser kan gavne miljøet mest muligt, kan midlertidige undtagelser kun indrømmes for excep- tionelle operationer; (13) denne forordnings bestemmelser finder ikke anven- delse i de oversøiske departementer, der er omhandlet i traktatens artikel 227, stk. 2, på grund af deres geografiske beliggenhed; (14) det er nødvendigt at indhente oplysninger om de undtagelser, medlemsstaterne har indrømmet; (15) en ordning vedrørende udvidet samarbejde om anvendelsen af lufthavnen i Gibraltar blev vedtaget i London den 2. december 1987 af Kongeriget Spanien og Det Forenede Kongerige i form af en fælles erklæring fra de to landes udenrigsministre; denne ordning er endnu ikke iværksat — (9) et nyregistreringsforbud og en regel om ikke-opera- tion med en passende overgangsperiode er både teknisk gennemførligt og miljøvenligt uden at med- føre unødige økonomiske byrder; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: (10) konkurrencefordrejning må reduceres til det mindst mulige ved at fastsætte tilsvarende normer for flyve- maskiner, der er registreret i tredjelande; Fællesska- bet har ingen kompetence i forbindelse med tredje- landes registre, hvorfor dette mål kun kan gennem- føres ved at begrænse operationen af ikke-normsva- rende flyvemaskiner, der registreres i tredjelande fra og med den 1. april 1999; med indførelse af sådanne restriktioner tages der hensyn til udløbet af tidsfristen for operation af kapitel 2-flyvemaskiner i henhold til Rådets direktiv 92/14/EØF af 2. marts 1992 om begrænsning af operationen af flyvema- skiner, der henhører under bind I, del II, kapitel 2, i bilag 16 til konventionen angående international Artikel 1 Formål Denne forordnings formål er at fastlægge bestemmelser med henblik på at undgå en forværring af støjproble- (1) EFT L 76 af 23. 3. 1992, s. 21. Direktivet er ændret ved direktiv 98/20/EF (EFT L 107 af 7. 4. 1998, s. 4). (2) EFT L 363 af 13. 12. 1989, s. 27. 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 404/3 merne i Fællesskabet forårsaget af omcertificerede civile subsoniske jetflyvemaskiner og med henblik på samtidig at begrænse andre miljøskader. Artikel 3 Ikke-normsvarende flyvemaskiner Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1) »Civil subsonisk jetflyvemaskine«: Civil subsonisk jetflyvemaskine med en certificeret højeste tilladte startmasse på 34 000 kg eller derover eller med en certificeret kapacitet for den pågældende flyvemaski- netype på mere end 19 passagersæder, sæder forbe- holdt besætningen ikke medregnet, og udstyret med fanjetmotorer med et bypassforhold på under 3. 2) »Omcertificeret civil subsonisk jetflyvemaskine«: En civil subsonisk jetflyvemaskine, som oprindeligt var certificeret til kapitel 2-krav eller tilsvarende, eller oprindelig ikke var støjcertificeret, og som er blevet ombygget til at opfylde kapitel 3-krav enten direkte ved hjælp af tekniske foranstaltninger eller indirekte ved hjælp af operationelle restriktioner; civile subso- niske jetflyvemaskiner, der tidligere for at opfylde kravene i kapitel 3 måtte dobbeltcertificeres ved hjælp af vægtrestriktioner, skal anses for omcertificerede luftfartøjer; civile subsoniske jetflyvemaskiner, der for at opfylde kravene i kapitel 3 er blevet ændret ved udskiftning af motorerne med fanjetmotorer med et bypassforhold på 3 og derover, anses ikke for omcer- tificerede flyvemaskiner. 3) »Kapitel 2« og »kapitel 3«: de støjnormer, der define- res i bind I, del II, henholdsvis kapitel 2 og kapitel 3, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, tredje udgave (juli 1993). 4) »Operationelle restriktioner«: vægtrestriktioner for flyvemaskinen og/eller operationelle begrænsninger, som piloten eller operatøren har kontrol over, f. eks. reduceret manøvrering af flaps. 5) »Registrering af en flyvemaskine«: den formelle hand- ling, hvorved en flyvemaskines nationalitet etableres ved at opføre den i en medlemsstats eller et tredje- lands nationale register. 6) »Fællesskabets territorium«: det territorium, hvor traktatens bestemmelser er gældende. 1. Omcertificerede civile subsoniske jetflyvemaskiner optages ikke i en medlemsstats nationale register efter den 1. april 1999. 2. Stk. 1 gælder ikke for civile subsoniske jetflyvema- skiner, som allerede var opført i en medlemsstats register den 1. april 1999 og siden da har været registreret i Fællesskabet. 3. Uanset direktiv 92/14/EØF, navnlig artikel 2, stk. 2, er fra den 1. april 2002 operation af omcertificerede civile subsoniske jetflyvemaskiner, der er registreret i et tredjeland, ikke tilladt i lufthavne på Fællesskabets terri- torium, medmindre operatøren af sådanne luftfartøjer kan godtgøre, at de var opført i det pågældende tredje- lands register den 1. april 1999 og før denne dato havde været i operation på Fællesskabets territorium mellem den 1. april 1995 og den 1. april 1999. 4. Omcertificerede civile subsoniske jetflyvemaskiner, der er opført i medlemsstaternes registre, kan ikke ope- rere i lufthavne på Fællesskabets territorium efter den 1. april 2002, medmindre de har været i operation på dette territorium inden den 1. april 1999. Artikel 4 Undtagelser 1. Medlemsstaterne kan indrømme midlertidige undta- gelser fra artikel 3 for civile subsoniske jetflyvemaskiner, hvis anvendelse er så exceptionel, at det ville være urime- ligt at nægte en midlertidig undtagelse, f. eks. når det drejer sig om nødsituationer. På et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag kan medlemsstaterne be- grænse sådanne undtagelser til visse lufthavne og/eller til visse bestemte tidspunkter af døgnet. 2. Medlemsstaterne kan indrømme undtagelser fra artikel 3 for civile subsoniske jetflyvemaskiner, der udelukkende er i operation uden for Fællesskabets terri- torium. 3. Medlemsstaterne kan indrømme midlertidige undta- gelser fra artikel 3 for civile subsoniske jetflyvemaskiner, der er leaset til en operatør, og som derfor midlertidigt ikke er opført i den medlemsstats register, hvor de stod opført seks måneder inden den 1. april 1999, forudsat at ejerskabet af luftfartøjet juridisk og økonomisk forbliver i den pågældende medlemsstat. C 404/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 98 En gang om året underretter medlemsstaterne Kom- 4. missionen om undtagelser i henhold til denne artikel. Det Forenede Kongeriges retlige holdning til deres uover- ensstemmelse med hensyn til suveræniteten over det område, på hvilket lufthavnen er beliggende. Artikel 5 Oversøiske departementer Denne forordning finder ikke anvendelse på oversøiske departementer som omhandlet i traktatens artikel 227, stk. 2, hverken med hensyn til bestemmelserne om regi- strering af omcertificerede civile subsoniske jetflyvemaski- ner i medlemsstaternes nationale registre eller operation af sådanne flyvemaskiner i lufthavne beliggende i nævnte departementer. Artikel 6 Gibraltars lufthavn Anvendelsen af bestemmelserne i denne forordning 2. på Gibraltars lufthavn suspenderes, indtil den ordning, der er fastlagt i den fælles erklæring af 2. december 1987 fra udenrigsministrene for Kongeriget Spanien og Det Forenede Kongerige, er blevet iværksat. Spaniens og Det Forenede Kongeriges regeringer underretter Rådet om denne iværksættelsesdato. Artikel 7 Ikrafttræden 1. Anvendelsen af denne forordning på Gibraltars luft- havn foregriber ikke henholdsvis Kongeriget Spaniens og Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Ti- dende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i. På Rådets vegne Formand 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 404/5 RÅDETS BEGRUNDELSE I. INDLEDNING Kommissionen forelagde den 10. marts 1998 Rådet et forslag til Rådets direktiv om registrering og anvendelse i Fællesskabet af visse typer civile subsoniske jetflyvemaskiner, som er blevet ombygget og omcertificeret, for at opfylde normerne i bind I, del II, kapitel 3, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, tredje udgave (juli 1993) (1). Forslaget er baseret på EF-traktatens artikel 84, stk. 2. Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 16. september 1998 (2). Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 1. juli 1998 (3). På baggrund af Europa-Parlamentets udtalelse ændrede Kommissionen sit forslag og fremsendte det ændrede forslag til Rådet den 30. september 1998 (4). Rådet fastlagde sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 189 C den 16. november 1998. II. FORMÅLET MED FORSLAGET Forslaget har til formål at hindre, at de generelle støjgener omkring EF’s lufthavne forværres ved at indføre regler for operation og registrering af akustisk ombyggede ældre luftfartøjer; disse benævnes sædvanligvis lyddæmpede luftfartøjer. III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING Den fælles holdning følger forslaget, når det gælder de to hovedelementer: i) En regel med det formål at indføre forbud mod nyregistrering i medlemsstaterne af akustisk ombyggede ældre flyvemaskiner fra den 1. april 1999, og ii) en regel om ikke-operation fra den 1. april 2002 med det formål at bringe operation, på Fællesskabets territorium, af ikke-normsvarende flyvemaskiner, der er registreret i tredjelande, til ophør. For at sikre at alle flyvemaskiner behandles ens uanset registreringsland, indeholder den fælles holdning også et tredje element, der vedrører flyvemaskiner registreret i medlemssta- terne, dvs. iii) en regel om ikke-operation fra 1. april 2002 med det formål at bringe operation, på Fællesskabets territorium, af ikke-normsvarende flyvemaskiner, der er registreret i medlemsstaterne, til ophør. Medlemsstaterne kan som en midlertidig og exceptionel foranstaltning indrømme undtagel- ser. (1) EFT C 118 af 17. 4. 1998, s. 20. (2) EFT C 313 af 12. 10. 1998, s. 94. (3) EFT C 284 af 14. 9. 1998, s. 1. (4) EFT C 329 af 27. 10. 1998, s. 10. C 404/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 98 I betragtning af deres beliggenhed er lufthavne i franske oversøiske departementer ikke omfattet af forordningen. Forordningens anvendelse på Gibraltars lufthavn suspenderes, indtil den bilaterale aftale mellem de pågældende medlemsstater om denne lufthavns anvendelse er trådt i kraft. IV. EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG 1. Europa-Parlamentets ændringsforslag, som Rådet og Kommissionen helt eller delvis har accepteret i) Følgende ændringsforslag er blevet accepteret i sin helhed: Ændringsforslag 1: konvertering af direktivet til en forordning. ii) Følgende ændringsforslag er principielt blevet accepteret, dog i en lidt anden formulering og form: Ændringsforslag 2, 3 og 4 vedrørende nye betragtninger, hvori der gives udtryk for et behov for at overvåge udviklingen af støjforholdene for luftfartøjer og om nødvendigt at foreslå nye foranstaltninger, samt behovet for at forhindre misbrug af undtagelsesforanstaltninger; disse foreslag er blevet medtaget som erklæringer fra Kommissionen og Rådet til optagelse i protokollen for den samling i Rådet, hvor forordningen vedtages. En sidste frist for Kommissionen til at forelægge nye forslag er blevet udeladt, hvilket skaber mulighed for en vis fleksibilitet. 2. Europa-Parlamentets ændringsforslag, som hverken Kommissionen eller Rådet har accepteret Ændringsforslag 5 vedrørende affattelsen af artikel 3, stk. 1, er ikke blevet accepteret, da substansen heri allerede anses for at være omfattet af forslagets tekst. Ændringsforslag 7 om medlemsstaternes mulighed for at regulere operationen af visse kapitel 3-flyvemaskiner i deres lufthavne mellem kl. 23. 00 og 7. 00 er ikke blevet accepteret, da medlemsstaterne allerede har ret til at indføre sådanne operationelle restriktioner på grundlag af forordning (EØF) nr. 2408/92. V. ÆNDRINGER FORETAGET AF RÅDET, SOM IKKE VAR BLEVET FORESLÅET AF EUROPA- PARLAMENTET Bortset fra ovennævnte ændringer og visse mindre redaktionelle ændringer navnlig for at tage hensyn til forslagets konvertering fra et direktiv til en forordning har Rådet foretaget følgende ændringer i Kommissionens forslag: Betragtningerne Rådet har omformuleret præamblen på baggrund af ændringerne i forhold til Kommissio- nens forslag. Rådet har indsat flere betragtninger, der afspejler nye bestemmelser i teksten. Definitioner (artikel 2) Rådet har udbedret definitionen af omcertificerede flyvemaskiner, idet der mere eksplicit henvises til dobbelt certificering, og hermed især også til flyvemaskiner, der oprindeligt kun kunne dobbeltcertificeres i kraft af vægtrestriktioner; dette anses for at falde i tråd med forordningens formål om ikke at forringe flyvemaskiners effektivitet på grund af omcertifi- cering. Herudover har Rådet eksplicit ikke medtaget flyvemaskiner med udskiftede motorer 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 404/7 (dvs. flyvemaskiner, hvis motorer er blevet fuldstændig udskiftet), da disse flyvemaskiners støjniveau kan sammenlignes med flyvemaskiner, der oprindeligt blev certificeret for at opfylde kapitel 3-normer. Regel om ikke-operation for ikke-normsvarende flyvemaskiner, der figurerer i tredjelandes registre (artikel 3, stk. 3) For at gøre det lettere at gennemføre forordningen for flyvemaskiner, der figurerer i tredjelandes registre, har Rådet fastlagt en mere præcis tidsperiode for omcertificerede flyvemaskiners operation i Fællesskabet, for at de fortsat vil kunne operere, efter at reglen om ikke-operation er trådt i kraft. Det er sådanne flyvemaskiners operatør, der skal bevise, at de er blevet opereret efter reglerne i artikel 3, stk. 3. Regel om ikke-operation for flyvemaskiner, der er registreret i medlemsstaterne (ny artikel 3, stk. 4, i den fælles holdning) For at sikre at alle flyvemaskiner behandles ens uanset registreringsland har Rådet udvidet reglen om ikke-operation for flyvemaskiner, der figurerer i tredjelandes registre, til også at omfatte flyvemaskiner registreret i medlemsstaterne ved at indsætte artikel 3, stk. 4. Undtagelser (artikel 4) Rådet har udeladt en direkte henvisning til humanitære flyvninger, da Rådet finder, at disse flyvninger allerede i tilstrækkelig grad er omfattet af den tekst, der henviser til flyvninger af exceptionel art. Undtagelser kan begrænses til visse lufthavne og/eller til visse bestemte tidspunkter af døgnet, således at der kan tages hensyn til lokale forhold. Rådet har indsat et nyt stk. 3 for at undtage leasede flyvemaskiner, der midlertidigt ikke figurerer i en medlemsstats register, da denne praksis ikke ansås for at kunne skade forordningens mål. Franske oversøiske departementer (ny artikel 5 i den fælles holdning) Rådet har indført en ny artikel for at udelukke lufthavne i franske oversøiske departementer fra forordningens anvendelsesområde, da dette ikke anses for en midlertidig undtagelse i henhold til artikel 4, som medlemsstaterne kan indrømme i hvert enkelt tilfælde. Sanktioner (forslagets artikel 5) Rådet har udeladt artiklen om sanktioner, da det fandt denne irrelevant i en forordning, der udelukkende vedrører medlemsstaternes administrationer. Indberetning af undtagelser (ny artikel 4, stk. 4, i den fælles holdning) På Kommissionens anmodning har Rådet indsat et stykke, der forpligter medlemsstaterne til at indberette de undtagelser, de har indrømmet, til Kommissionen. Gibraltars lufthavn (ny artikel 6 i den fælles holdning) Rådet har suspenderet forordningens anvendelse på Gibraltars lufthavn, indtil aftalen mellem de pågældende medlemsstater om lufthavnens anvendelse er trådt i kraft


title: Reglamento (CE) n° 2463/98 de la Comisión de 16 de noviembre de 1998 relativo a la apertura de una licitación permanente para la reventa en el mercado interior de 17 500 toneladas de cebada que se encuentran en poder del organismo de intervención finlandés

eurovoc_concepts:
Finland
award of contract
barley
intervention agency
marketing

formats: pdf print

text: L 307/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 11. 98 REGLAMENTO (CE) No 2463/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 16 de noviembre de 1998 relativo a la apertura de una licitaci(cid:155)n permanente para la reventa en el mercado interior de 17 500 toneladas de cebada que se encuentran en poder del organismo de intervenci(cid:155)n finland(cid:130)s LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificacion la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 5, Considerando que el Reglamento (CEE) no 2131/93 de la Comisi(cid:155)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2193/96 (4), establece los procedi- mientos y condiciones de la puesta en venta de cereales en poder de los organismos de intervenci(cid:155)n; Considerando que, en la actual situaci(cid:155)n del mercado, resulta oportuno abrir una licitaci(cid:155)n permanente para la reventa en el mercado interior de 17 500 toneladas de cebada en poder del organismo de intervenci(cid:155)n finland(cid:130)s; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: mercado interior de 17 500 toneladas de cebada que se encuentran en su poder. Art(cid:146)culo 2 La fecha l(cid:146)mite de presentaci(cid:155)n de ofertas para la 1. primera licitaci(cid:155)n parcial se fija el 25 de noviembre de 1998. El plazo de presentaci(cid:155)n para la (cid:156)ltima licitaci(cid:155)n 2. parcial expirar(cid:145) el 27 de enero de 1999. Las ofertas deber(cid:145)n presentarse en el organismo de 3. intervenci(cid:155)n finland(cid:130)s: Maa- ja mets(cid:132)talousministeri(cid:148) Maatalouspolitiikan osasto, interventioelin Mariankatu 23, P. O. Box 232, Fin-00171 Helsinki. [telefax: (358) 0 160 9760] Art(cid:146)culo 3 El organismo de intervenci(cid:155)n finland(cid:130)s comunicar(cid:145) a la Comisi(cid:155)n, a m(cid:145)s tardar, el martes de la semana siguiente a la expiraci(cid:155)n del plazo para la presentaci(cid:155)n de las ofertas, la cantidad y los precios medios de los diferentes lotes vendidos. Art(cid:146)culo 1 Art(cid:146)culo 4 El organismo de intervenci(cid:155)n finland(cid:130)s proceder(cid:145), en las condiciones establecidas en el Reglamento (CEE) no 2131/93, a una licitaci(cid:155)n permanente para la reventa en el El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 16 de noviembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 57. (3) DO L 191 de 31. 7. 1993, p. 76. (4) DO L 293 de 16. 11. 1996, p. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 3343/98 by Graham MATHER to the Commission. The Raspberry Ice Cream War

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commissioner
United Kingdom
book trade
costing
withdrawal from the market

formats: html pdf print

text: C 182/68 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 6. 1999 radio- och TV-rådet CSA (Conseil supérieur de l’audiovisuel), myndigheter och idrottsförbund) att gemensamt komma överens om förbättringar och förtydliganden i den uppförandekodex som har upprättats. Denna omfattar idrottsevenemang som sänds i Frankrike men som äger rum utomlands och där skyltar som gör reklam för alkoholhaltiga drycker kan förekomma i bild. Mellan CSA och TV-bolagen pågår redan en dialog om denna fråga. Kommissionen förväntar sig att annonsörerna, som från början när uppförandekodexen utarbetades inte var företrädda, inom en snar framtid involveras i denna process. Under 1999 kommer kommissionen att utvärdera resultaten av diskussionerna. På grundval av denna utvärdering kommer kommissionen att besluta hur vi skall gå vidare med det pågående överträdelseförfarandet. När det gäller Greklands förbud mot TV-sänd leksaksreklam sändes i mars 1997 en formell underrättelse 2. till grekiska staten inom ramen för förfarandet enligt artikel 169 i EG-fördraget. Baserat på svaret från de grekiska myndigheterna har vi bedömt att det är lämpligt att kommissionen närmare studerar frågan om vilka eventuella risker som barn utsätts för när de tittar på TV-reklam. Det ingår i kommissionens planer att inom kort inleda samtal med de grekiska myndigheterna i detta ärende. (1999/C 182/087) SKRIFTLIG FRÅGA E-3343/98 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (16 november 1998) Angående: Hallonglasskriget Det har i brittisk press meddelats att man i Förenade kungariket dragit in 75 000 exemplar av barnserietid- ningen Hallonglasskriget som utgivits av kommissionen. Kan kommissionen bekräfta ovanstående samt redogöra för ytterligare fakta och uppskatta kostnaderna för att dels producera, dels makulera denna serietidning? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (5 februari 1999) Det är riktigt att kommissionen beslutade sig för att inte ge ut de 65 000 exemplaren i av den publikation som parlamentsledamoten syftar på i Förenade kungariket (framställningskostnad på 0,30 ecu per exemplar). Det visade sig dock inte vara nödvändigt att makulera dem eftersom det var stor efterfrågan på den engelska versionen utanför Förenade kungariket. (1999/C 182/088) SKRIFTLIG FRÅGA E-3351/98 från Gianni Tamino (V) till kommissionen (16 november 1998) Angående: Andra rapporten om artikel 26 i direktiv 86/609/EEG I sitt svar på den skriftliga frågan E-2376/97 (1) och E-0038/98 (2) meddelade kommissionen att rapporten skulle finnas tillgänglig före slutet av april 1998. Av vilken anledning har kommissionen inte respekterat denna uppgift och när har den nu för avsikt att publicera den andra rapporten vars tidsfrist för inlämning förföll den 27 maj 1997? (1) (2) EGT C 76, 11. 3. 1998, s. 102. EGT C 304, 2. 10. 1998, s. 20


title: QUESTION ECRITE no 3371/98 de James NICHOLSON au Conseil. Persécution de la communauté Baha'i en Iran

eurovoc_concepts:
Iran
UNO
human rights
penalty
religious discrimination
religious group

text: 29. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 118/143 (1999/C 118/177) QUESTION (cid:201)CRITE E-2792/98 posØe par Viviane Reding (PPE) au Conseil (18 septembre 1998) Objet: PersØcution de la communautØ Baha(cid:146)ie en Iran Le 21 juillet 1998, un citoyen iranien et membre de la religion baha(cid:146)ie, M. Ruhollah Rawhani, a ØtØ exØcutØ (cid:224) Mashhad en Iran, condamnØ d(cid:146)avoir converti une jeune femme de la foi islamique (cid:224) la foi baha(cid:146)ie. ElevØe dans la foi baha(cid:146)ie depuis son enfance, la jeune femme en question nie avoir ØtØ convertie. Aucune communication n(cid:146)a pu avoir lieu avec le condamnØ; il n(cid:146)a pas pu choisir librement son avocat. M. Rawhani est le premier membre de la religion baha(cid:146)ie exØcutØ depuis 1992. Quatre coreligionnaires ont ØtØ arrŒtØs et condamnØs en mŒme temps que lui. Le pire est (cid:224) craindre (cid:224) leur sujet. Quelle est la position du Conseil quant (cid:224) la persØcution en toute impunitØ de citoyens iraniens en Iran, avec pour seule raison leur croyance religieuse? Quelles sont les mesures que le Conseil se propose de prendre pour Øviter l(cid:146)exØcution imminente des quatre condamnØs baha(cid:146)is, pour alerter la communautØ inter- nationale et faire pression sur les autoritØs iraniennes en faveur d(cid:146)un des droits de l(cid:146)homme les plus essentiels? (1999/C 118/178) QUESTION (cid:201)CRITE E-3371/98 posØe par James Nicholson (I-EDN) au Conseil (16 novembre 1998) Objet: PersØcution de la communautØ Baha(cid:146)i en Iran Des membres de la communautØ Baha(cid:146)i en Europe affirment que les Baha(cid:146)is d(cid:146)Iran sont victimes de persØcutions depuis de nombreuses dØcennies et que celles-ci sont responsables de la mort de plus de 20 000 personnes. Ils affirment Øgalement que les Baha(cid:146)is d(cid:146)Iran sont privØs des droits civils et religieux et des droits de l(cid:146)homme et expriment leur inquiØtude (cid:224) propos de la mort de M. Ruhollah Rowhani, qui aurait ØtØ exØcutØ le 21 juillet 1998 sans pouvoir recourir (cid:224) une procØdure lØgale. Ils sont Øgalement prØoccupØs par le sort de deux Baha(cid:146)is qui auraient ØtØ condamnØs (cid:224) mort et d(cid:146)un autre qui aurait ØtØ condamnØ (cid:224) dix ans de prison. Quelle est la position du Conseil (cid:224) l(cid:146)Øgard des persØcutions dont seraient victimes les Baha(cid:146)is en Iran? RØponse commune aux questions Øcrites E-2792/98 et E-3371/98 (30 novembre 1998) Le Conseil, a maintes fois soulevØ auprŁs des autoritØs iraniennes la question de la situation des Baha(cid:146)is en Iran. Il leur a exprimØ sa prØoccupation (cid:224) la suite de l(cid:146)exØcution de M. Ruhollah Rawhani le 21 juillet 1998 et de la condamnation (cid:224) mort prononcØe contre trois autres Baha(cid:146)is (cid:224) Mashhad. Ayant eu par la suite confirmation des condamnations (cid:224) mort prononcØes contre MM. Sirus Dhabihi- Muqaddam et Hidayat-Kashifi Najafabadi, le Conseil a invitØ l(cid:146)Iran, par l(cid:146)intermØdiaire des chefs de mission de l(cid:146)UE (cid:224) TØhØran, (cid:224) prendre des mesures immØdiates pour garantir qu(cid:146)ils ne seront pas exØcutØs. En outre, le Conseil a exprimØ une nouvelle fois sa prØoccupation pour quatre autres membres de la communautØ baha(cid:146)ie,eux aussi condamnØs (cid:224) mort, (cid:224) savoir MM. Bihnam Mithaqi, Kayvan Khalajabadi, Musa Talibi et Dhabihu(cid:146)llah Mahrami. (cid:192) chaque fois, le Conseil a rØpØtØ le point de vue de l(cid:146)UE sur les condamnations (cid:224) mort en gØnØral et appelØ le gouvernement iranien (cid:224) protØger la vie des membres de la communautØ baha(cid:146)ie et (cid:224) respecter les droits des minoritØs religieuses. Il a rappelØ la rØsolution 1998/80 de la commission des droits de l(cid:146)homme des Nations Unies, dans laquelle celle-ci se dØclare prØoccupØe par la poursuite des graves violations des droits de l(cid:146)homme des Baha(cid:146)is et invite l(cid:146)Iran (cid:224) s(cid:146)abstenir de prononcer des condamnations (cid:224) mort pour des motifs de croyances religieuses ou d(cid:146)apostasie. Le Conseil a soulignØ l(cid:146)importance que revŒt, en vue d(cid:146)Øtablir une coopØration constructive dans le domaine des droits de l(cid:146)homme, une dØcision du gouvernement iranien autorisant M. Maurice Copithorne, rapporteur spØcial des Nations Unies pour les droits de l(cid:146)homme, (cid:224) se rendre en Iran


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3353/98 van Maartje van PUTTEN Uitkruising van transgene gewassen met verwante niet- transgene voedingsgewassen

eurovoc_concepts:
agricultural product
application of EU law
biotechnology
crop production
foodstuff
foodstuffs legislation
genetically modified organism
public health
research and development
research project

text: C 325/6 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 12. 11. 1999 ook uitsluitend verleend indien er geen reden is om aan te nemen dat er schadelijke effecten op de menselijke gezondheid of het milieu aan verbonden zijn. Dit strookt met het in artikel 130 van het EG-Verdrag neergelegde voorzorgsbeginsel. (1) (2) PB L 117 van 8. 5. 1990. PB L 37 van 15. 2. 1996. (1999/C 325/006) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3353/98 van Maartje van Putten (PSE) aan de Commissie (16 november 1998) Betreft: Uitkruising van transgene gewassen met verwante niet-transgene voedingsgewassen Is de Commissie zich bewust van de mogelijkheid dat er veldexperimenten worden uitgevoerd met transgene gewassen, waarbij gebruik wordt gemaakt van genconstructen die bij consumptie een eventueel potentieel gevaar voor de menselijke gezondheid kunnen betekenen? Is de Commissie zich bewust van de mogelijkheid dat dergelijke genconstructen door uitkruising onbedoeld in niet-transgene verwante voedingsgewassen kunnen terechtkomen? Is de Commissie voornemens om in het kader van de herziening van de richtlijn 90/220 (1) maatregelen voor te schrijven, waardoor uitkruising in het stadium van veldexperimenten wordt voorkomen, zolang er nog geen zekerheid bestaat omtrent de voedselveiligheid van het betreffende genconstruct en de expressieproducten in verschillende variëteiten? (1) PB L 117 van 8. 5. 1990, blz. 15. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (8 januari 1999) Richtlijn 90/220//EEG inzake de doelbewuste introductie van genetisch gemodificeerde organismen in het milieu stelt bepalingen vast voor het doelbewust in het milieu brengen van genetisch gemodificeerde organismen (GGO) voor onderzoek- en ontwikkelingsdoeleinden (veldexperimenten). Krachtens de richtlijn hebben de lidstaten de plicht erop toe te zien dat alle passende maatregelen worden getroffen om mogelijke uit de doelbewuste introductie van GGO’s voortvloeiende schadelijke gevolgen voor de menselijke gezondheid en het milieu te voorkomen. Doelbewuste introductie van genetisch gemodificeerde organismen voor onderzoek- en ontwikkelingsdoel- einden is alleen toelaatbaar na een grondige risicobeoordeling. Zoals de richtlijn voorschrijft, wordt bij deze risicobeoordeling met alle door het geachte parlementslid genoemde zaken rekening gehouden. Toestemming voor de introductie van GGO’s volgt alleen indien er geen reden is om aan te nemen dat er enige kwalijke gevolgen voor mens en milieu zullen zijn. Mocht uit de risicobeoordeling blijken dat maatregelen nodig zijn om de overdracht van genetisch materiaal tot een minimum te beperken, zoals het aanhouden van een isolatieafstand, dan zijn deze maatregelen een voorwaarde waaraan moet worden voldaan voordat toestem- ming kan worden verleend. Sinds 1986 heeft de Commissie 31 miljoen ecu aan bioveiligheidsonderzoek uitgegeven, waarbij gekeken is naar de mogelijke gevaren van GGO’s voor de menselijke gezondheid en het milieu. De resultaten van dit onderzoek wijzen uit dat de technologie van genetische modificatie op zich niet gevaarlijk is. Eventuele uit de toepassing van deze technologie voortvloeiende gevaren hangen samen met de in de plant geïntroduceerde eigenschappen. De bij dit onderzoek verkregen gegevens zullen bijdragen tot de voor een volledige en toereikende risicobeoordeling van GGO’s vereiste wetenschappelijke basis. Op grond van artikel 4, lid 3, moeten de autoriteiten inspecties organiseren en andere controlemaatregelen treffen om ervoor te zorgen dat aan het bepaalde in de richtlijn wordt voldaan. Met haar voorstel tot wijziging van Richtlijn 90/220/EEG (1) streeft de Commissie ernaar het hoge niveau bij een volledige risicobeoordeling van doelbewuste introducties te handhaven om te verzekeren dat het milieu en de menselijke gezondheid geen gevaar lopen. Ook wil de Commissie de risicobeoordeling harmoniseren en het nodige doen om het gehele proces doeltreffender en doorzichtiger te maken om te bereiken dat het publiek op den duur meer vertrouwen in het communautaire wetsbestel krijgt. (1) COM(98) 85 def


title: Decisione del Consiglio del 16 novembre 1998 relativa alla nomina di due membri titolari e d'un membro supplente del comitato consultivo per la formazione nel campo dell'assistenza infermieristica

eurovoc_concepts:
Germany
advisory committee (EU)
appointment of staff
nursing care
vocational training

text: 27. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 367/1 I (Comunicazioni) CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 16 novembre 1998 relativa alla nomina di due membri titolari e d’un membro supplente del comitato consultivo per la formazione nel campo dell’assistenza infermieristica (98/C 367/01) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, vista la decisione 77/454/CEE del Consiglio, del 27 giugno 1977, concernente l’istituzione di un comitato consultivo per la formazione nel campo dell’assistenza infermieristica(cid:216)(˛), in parti(cid:220) colare gli articoli 3 e 4, considerando che con decisione del 6 luglio 1998(cid:216)(ˇ) il Consiglio ha proceduto alla nomina: -(cid:217)della sig. ra Barbara SCHWOCHERT, membro titolare, -(cid:217)della sig. ra Christa NOVAKIEWITSCH, membro supplente, -(cid:217)del sig. Hermann KURTENBACH, membro titolare, del comitato per il periodo che scade il 5 luglio 2001; considerando che il governo tedesco ha designato: -(cid:217)la sig. ra Christa NOVAKIEWITSCH, in sostituzione della sig. ra Barbara SCHWOCHERT, membro titolare, -(cid:217)la sig. ra Ilsedore ZOPFY, in sostituzione della sig. ra Christa NOVAKIEWITSCH, membro supplente, -(cid:217)la sig. ra Claudia NEUMANN, in sostituzione del sig. Hermann KURTENBACH, membro titolare, DECIDE: La sig. ra Christa NOVAKIEWITSCH (cid:127) nominata membro titolare del comitato consultivo per la formazione nel campo dell’assistenza in sostituzione della sig. ra Barbara infermieristica SCHWOCHERT, per la restante durata del mandato di quest’ultima, ossia fino al 5 luglio 2001. Articolo 1 (˛)(cid:217)GU L 176 del 15. 7. 1977, pag. 11. (ˇ)(cid:217)GU C 219 del 15. 7. 1998, pag. 1. C 367/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 27. 11. 98 La sig. ra Ilsedore ZOPFY (cid:127) nominata membro supplente del comitato consultivo per la forma(cid:220) zione nel campo dell’assistenza infermieristica in sostituzione della sig. ra Christa NOVAKIE(cid:220) WITSCH, per la restante durata del mandato di quest’ultima, ossia fino al 5 luglio 2001. Articolo 2 La sig. ra Claudia NEUMANN (cid:127) nominata membro titolare del comitato consultivo per la for(cid:220) mazione nel campo dell’assistenza infermieristica in sostituzione del sig. Hermann KURTEN(cid:220) BACH per la restante durata del mandato di quest’ultimo, ossia fino al 5 luglio 2001. Articolo 3 Fatto a Bruxelles, add(cid:243) 16 novembre 1998. Per il Consiglio Il Presidente J. FARNLEITNER DECISIONE DEL CONSIGLIO del 16 novembre 1998 relativa alla nomina dei membri titolari e supplenti del comitato consultivo per la formazione nel campo dell’assistenza infermieristica (98/C 367/02) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, vista la decisione 77/454/CEE del Consiglio, del 27 giugno 1977, concernente l’istituzione di un comitato consultivo per la formazione nel campo dell’assistenza infermieristica(cid:216)(˛), in parti(cid:220) colare gli articoli 3 e 4, visto l’atto di adesione del 1994, e segnatamente l’articolo 165, paragrafo 1, considerando che, ai sensi dell’articolo 3 di questa decisione, detto comitato (cid:127) composto di tre esperti per ogni Stato membro e di un supplente per ciascuno di questi esperti; che, ai sensi dell’articolo 4 della medesima decisione, il mandato di questi esperti e supplenti ha una durata di tre anni; considerando che, con decisione del 6 luglio 1998(cid:216)(ˇ), il Consiglio ha nominato i membri tito(cid:220) lari e supplenti di detto comitato per il periodo dal 6 luglio 1998 al 5 luglio 2001; considerando che il governo irlandese ha presentato un elenco di candidati ai fini della nomina, della sostituzione o del rinnovo del mandato di tali membri titolari e supplenti, (˛)(cid:217)GU L 176 del 15. 7. 1977, pag. 11. (ˇ)(cid:217)GU C 221 del 15. 7. 1998, pag. 1


title: Den Europæiske Centralbanks Udtalelse efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union i henhold til artikel 105 A, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab om et forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 975/98 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Central Bank
euro
issue of securities
money
technical specification

text: C 77/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 20. 3. 1999 DEN EUROP`ISKE CENTRALBANK DEN EUROP`ISKE CENTRALBANKS UDTALELSE efter anmodning fra R¿det for Den Europ»iske Union i henhold til artikel 105(cid:216)A, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europ»iske F»llesskab om et forslag til R¿dets forordning (EF) om »ndring af forordning (EF) nr. 975/98 om p¿lydende v»rdi og tekniske specifikationer for eurom(cid:192)nter, som er bestemt til at s»ttes i oml(cid:192)b (1999/C 77/05) 1. (cid:217)Den 26. oktober 1998 modtog Den Europ»iske Centralbank (ECB) en anmodning fra R¿det for Den Europ»iske Union om en ECB(cid:220)udtalelse om et forslag til R¿dets forordning (EF) om »ndring af forordning (EF) nr. 975/98 om p¿lydende v»rdi og tekniske som er bestemt til at s»ttes i oml(cid:192)b. for eurom(cid:192)nter, specifikationer 2. (cid:217)I overensstemmelse med artikel 109(cid:216)L, stk. 2, i trak(cid:220) taten om oprettelse af Det Europ»iske F»llesskab (i det f(cid:192)lgende ben»vnt (cid:176)traktaten(cid:133)) har ECB overtaget de r¿dgivende funktioner fra Det Europ»iske Mone(cid:220) t»re Institut (EMI), som tr¿dte likvidation ved oprettelsen af ECB den 1. juni 1998. ECB’s kompe(cid:220) tence til at fremkomme med udtalelser fremg¿r af traktatens artikel 105(cid:216)A, stk. 2, og 109(cid:216)F, stk. 8. I overensstemmelse med artikel 17, f(cid:192)rste punktum, i forretningsordenen for ECB, er denne ECB(cid:220)udtalelse vedtaget af Styrelsesr¿det for ECB. stk. 5, i 3. (cid:217)Form¿let med forslaget til R¿dets forordning (EF) er at im(cid:192)dekomme de bet»nkeligheder, som automatin(cid:220) dustrien og Den Europ»iske Blindeorganisation har givet udtryk for, ved at »ndre v»gten af 50(cid:220)cent m(cid:192)nten og udformningen af randen p¿ 10(cid:220)(cid:216)og 50(cid:220)cent m(cid:192)nterne. ECB hilser de foresl¿ede »ndringer velkommen, idet de vil mindske risikoen for automat(cid:220) bedrageri og risikoen for forveksling for blinde og synshandicappede personer. 4. (cid:217)Denne ECB(cid:220)udtalelse offentligg(cid:192)res i De Europ»iske F»llesskabers Tidende. Udf»rdiget i Frankfurt am Main, den 16. november 1998. Willem F. DUISENBERG Formand for ECB


title: Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
action programme
cultural cooperation
cultural policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 16. 11. 1998 KOM(1998)673 endelig udg. 98/0169 (COD) Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet. (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 B) Begrundelse Den 6. maj 1998 forelagde Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til afgørelse om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet. Den 5. november 1998 vedtog Europa-Parlamentet en lovgivningsmæssig beslutning, hvori det godkendte Kommissionens forslag med forbehold af en række ændrings forslag, som det fremsatte. I nærværende ændrede forslag er indarbejdet de ændringer, som Kommissionen har accepteret ved drøftelser med Parlamentet. Kommissionen har helt, delvis eller i hvert fald idémæssigt kunnet acceptere en stor del af de 31 ændringsforslag, Parlamentet fremsatte, enten fordi de betyder redaktio nelle forbedringer af forslaget, eller fordi de føjer nye elementer til eller på anden måde styrker Kommissionens forslag. Derimod ønsker Kommissionen at opretholde sit oprindelige forslag imod 14 at ændringsforslagene, der specielt vedrører: • omtalen i betragtningerne af kulturpolitikken og enhedsmarkedet på kultur området, fordi EF-traktaten kun åbner mulighed for en indsats til støtte for samar bejdet mellem medlemsstaterne og kulturarbejderne og herigennem til etablering af et fælles kulturrum for europæerne • fjernelsen af en sætning i en betragtning, der er en integrerende del af Agenda 2000 • omtalen af styrkelsen af den europæiske kulturelle identitet over for omverdenen, fordi Kommissionen her foretrækker begrebet tværkulturel dialog • omtalen i starten af artikel 4 - Gennemførelse - af samarbejdet med medlems staterne, fordi det giver sig selv, og omtalen ikke gentages i starten af de øvrige artikler. Endvidere drager Kommissionen som led i sin forvaltningsmæssige auto nomi omsorg for løbende konsultationer med fagfolk og ønsker ikke en specifik omtale heraf i artikel 4 • omtalen afhøring af Det Økonomiske og Sociale Udvalg som led i opfølgning af programmet, da dette i henhold til traktaten ikke er obligatorisk på kulturområdet. De øvrige ændringsforslag, som Kommissionen har afvist eller kun delvis accepteret, vedrører 4 centrale områder: karakteren af de aktioner, programmet lægger op til budgettet komitologien gennemførelsesforanstaltningerne. Med hensyn til aktionstyperne finder Kommissionen, at tildeling af budgetprocentdele til de forskellige dele af kultursektoren risikerer dels at skade kvaliteten af de projekter, der kan støttes igennem programmet, dels at gøre programmet for stift og uhåndterligt i praksis. Med hensyn til budgettet er det beløb, der er indeholdt i Kommissionen forslag (167 mio. ECU), beregnet på grundlag af den budgetplanlægning, der er aftalt af institutionerne, og kun de to dele af budgetmyndigheden - Parlamentet og Rådet - kan ændre det. Med hensyn til komitologien kan denne ikke ændres, fordi den er fastlagt ved en tværgående forhandling som led i en interinstitutionel aftale. Desuden er der fremlagt nye forslag herom, og de er for tiden til behandling i institutionerne. Endelig med hensyn til gennemførelsesforanstaltninger, så offentliggøres disse normalt af Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende og rummer en for fagfolk praktisk anvendelig gengivelse af betingelserne i den afgørelse, der er vedtaget af vore institutioner. Da der er tale om et rammeprogram, har Kommissionen udformet gennemførelsesforanstaltninger, der tager sigte på at sikre, al udvælgelsen af projekter sker i åbenhed og på grundlag af kvalitetskriterier. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets et indførelse afgørelse om og for enhedsinstrument finansiering af samarbejdet på kulturområdet (Program « Kultur 2000 ») af planlægning Ændret forslag til Europa-Parlamentets og indførelse af et Rådets afgørelse om og planlægning for enhedsinstrument finansiering af samarbejdet på kulturområdet (Program « Kultur 2000 »> EUROPA-PARLAMENTET OG RADET EUROPA-PARLAMENTET OG RADET FOR DEN EUROP^EISKE UNION HAR - FOR DEN EUROP/EISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse under henvisning til traktaten 0111 oprettelse af Del Europaeiske Faellesskab, saerlig arlikel af Det Europaeiske Fiellesskab, saerlig arlikcl 128, stk. 5, forste led, 128, stk. 5, forstc led, henvisning under Kom m issionen, under Regionsudvalgct, henvisning til forslag fra under henvisning lil forslag lira Komm issionen, lil udtalelse fra under henvisning til tidtalelse Ira Regionsudvalgcl, i henhold til fremgangsmaden artikel 189 B, og i traktatens i henhold til fremgangsmaden i traktatens artikel 189 B, og ud fra folgende betragtninger: ud fra folgende betragtninger: 1. Kulturen er et vaesentligt element i den I. Kulturen er et vaesentligt element i den europaeiske integration, som bidrager til at bekraefte og styrke den europaeiske Faellesskabets samfundsmodel og intcrnationalt; indflydelse europaeiske integration, som bidrager til at bekraefte og styrke den europaeiske Faellesskabets samfundsmodel og internationalt; indflydelse 2. Kulturen raekker efterhanden ud over de omrader, den traditionelt har vaerel bundet til, og ind pa det socialc og okonomiske omrade; den spiller derfor en vaesentlig mile for, hvorledes vi forholder os til de nye udfordringer, l-iullesskabet star over for, sasom globalisering, inrormatioussamfundet, social samhorighed og jobskabelse; 1 a. Den vigtigste malsaetning for rammeprogrammet er at sikre, at den kulturelle dimension kommcr til at sta i centrum og fungere som drivkrafl for den europaeiske integration; 2. Kulturen er bade en okonomisk faktoi og et middel til samfundsmaessig integration, og den raekker efterhanden ud over de omrader, den traditionelt har vaeret bundet til, og ind pA det sociale og okonomiske omrade; den spiller dcrfor en vaesentlig rolle for, hvorledes vi forholder os til de nye udfordringer, l;aellesskabet star over for, sasom globalisering, informationssamfundet. social samhørighed og jobskabelse ; et enhedsinstrument finansiering og 3. Som følge af kulturens stadig voksende betydning for det europæiske samfund og de udfordringer, Fællesskabet står over for ved tærsklen til det 21. Århundrede, bør effektiviteten af og sammenhængen i Fællesskabets indsats på kulturområdet forbedres; der bør med henblik herpå indføres for af planlægning samarbejdet på kulturområdet for årene 2000-2004, samtidig med at der tages hensyn til nødvendigheden af i stadig stigende grad at integrere kulturen i Fællesskabets øvrige politikker; Rådet har ved sin afgørelse af 22. september 1997 anmodet Kommissionen om at fremsætte indforelse forslag et for planlægning og enhedsinstrument finansiering på henblik gennemførelsen af artikel 128; med til af et enhedsinstrument finansiering og Som følge af kulturens stadig voksende betydning for det europæiske samfund og de udfordringer, Fællesskabet står over for ved tærsklen til det 21. Århundrede, bør effektiviteten af og sammenhængen i Fællesskabets indsats på kulturområdet forbedres; der bør med henblik herpå indføres for af planlægning samarbejdet på kulturområdet for årene 2000-2004, samtidig med at der tages hensyn til nødvendigheden af i stadig stigende grad at integrere kulturen i Fællesskabets ovrige politikker; Rådet har ved sin afgørelse af 22. September 1997 anmodet Kommissionen om at fremsætte indførelse forslag et for planlægning oii enhedsinstrument finansiering på henblik gennemforeisen af artikel 128; med (il af 4. hvis borgerne er større omfang i højere grad skal inddrages og deltage fuldt ud i det det samarbejde, europæiske nødvendigt at i fremhæve de fælles kulturelle værdier og rødder som et væsentligt element i deres identitet og tilhørsforhold til et samfund, der er baseret på frihed, demokrati, tolerance og solidaritet, og det er nødvendigt at finde en bedre balance mellem det økonomiske og det kulturelle aspekt af Fællesskabet, således at de to aspekter i højere grad kommer til at supplere hinanden; er i højere grad hvis borgerne skal inddrages og deltage fuldt ud i det det samarbejde, europæiske nødvendigt i større omfang at fremhæve de fælles kulturelle værdier og rødder som et væsentligt element i deres identitet og tilhørsforhold til et samfund, der er baseret på frihed, demokrati, tolerance og solidaritet, og det er nødvendigt al \'\m\c en bedre balance mellem det økonomiske og del kulturelle aspekt af Fællesskabet, således at de lo aspekter i højere grad kommer til at supplere hinanden; 5. samarbejde mellem folk og bidrage traktaten har til formål at skabe et stadig snævrere de europæiske til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde idet den nationale og regionale sig, forskelligartethed respekteres og den fælles kulturarv fremhæves; samarbejde mellem folk og bidrage traktaten har til formål at skabe el stadig snævrere de europæiske til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde idet den nationale og regionale sig, respekteres og den forskelligartethed fremhæves; her bør fælles kulturarv opmaerksomheden saerlig vaere rettet mod at bevare den status, de mind re udbredte kulturer og sprog i Europa har; 6. Faellesskabet arbejder derfor for udvikling 6. Faellesskabet arbejder derfor for udvikling af et abent og forskelligartet, men faelles kulturomrade for europaeerne pa grundlag af naerhedsprincippet, samarbejde mellem de involverede pa kulturomradet og et lovgivningsmiljo, der er gunstigt for kulturelle aktiviteter, samtidig med at den kulturelle mangfoldighed respekteres; af et abent og forskelligartet, men faelles kulturomrade for europaeerne pa grundlag af naerhedsprincippet, samarbejde mellem de involverede pa kulturomradet og et lovgivningsmiljo, der er gunstigt for kulturelle aktiviteter, samtidig med at den kulturelle mangfoldighed respekteres; 7. skal dette faelles europaeiske kulturomrade 7. som en realitet af kunne opfattes europaeerne, er det vigtigt at stotte kunstnerisk virksomhed, sikre en bedre udnyttelse af den europaeiske kulturarv, forbedre det gensidige kendskab til de europaeiske folkeslags kultur og historie og fremme kulturudvekslinger for at skabe bedre muligheder for udbredelse af viden og for samarbejde og kunstnerisk udfoldelse; dette ska| europaeiske faelles kulturomrade kunne opfattes som en realitet af europaeerne, er dct vigtigt al stette kunstnerisk virksomhed, sikre en bedre udnyttelse af den europaeiske gensidige kulturarv, kendskab til de europaeiske folkeslags kulturer, sprog og historie og fremme kulturudvekslinger for at skabe bedre muligheder for udbredelse af viden og for kunstnerisk udfoldelse; samarbejde forbedre det og. 8. samarbejdet med de implicerede pa kulturomradet bor derfor fremmes gennem ansporing til samarbejdsaftaler, der gor det muligt at gennemfore faelles initiativer; mere malrettede aktioner med en klar europaeisk dimension samt specilikke og fomyende aktioner bor stottes, og der bor skabes diskussion og dialog om udvalgte emner af europaeisk interesse; 8. samarbejdet med de implicerede pa kulturomradet bor derfor fremmes gennem ansporing til samarbejdsaftaler, der gor det muligt al gennem fore faelles initiativer; mere malrettede aktioner med en klar europaeisk dimension saml specilikke og fornyende aktioner bor stottcs, og der bor skabes diskussion og dialog om udvalgte emner af europaeisk interesse; 9. med gennemforelsen kulturprogrammerne b v af 9) Kalejchskop,. m e (j gennemforelsen „ , •, , •' ' kulturprogrammernes Kalejdoskop af. 1. ('), Ariane, og Raphael, der er vedtaget ved henholdsvis liuropa-Parlamentets Radcts afgorelse nr. 719/96/lvl', nr. | , v ; u r k s at og A r i a nc <~> °» R» P, M , el ( ^ h ar "^"^kalK-l a> "u l s ;" ^n P'» l o r s le cl'^c t l cn -, , nr. 2228/97/EF, har 2085/97/EF Fællesskabet iværksat den første etape af kulturområdet, men indsatsen bør kulturindsats Fællesskabets rationaliseres og styrkes; på kulturområdet, Fællesskabets men kulturindsats bør i med evalueringen af disse programmer og på evalueringen ai aisse programmer og pa grundlag af det, der er opnået gennem dem, rationaliseres og styrkes; udgangspunkt ') EFT L 99 af 20. 4. 1996, s. 20 (Europa parlamentets og Rådets afgørelse nr. 719/96/EF). (2) EFT L 291 af 24. 10. 1997, s. 26 (Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse 2085/97/EF ) (3) EFT L 305 af 8. 11. 1997, s. 3l (Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2228/97/EF) 10. i overensstemmelse med Kommissionens bør 2000 » « Agenda meddelelse effektiviteten Fællesskabets af foranstaltninger øges, bl. a. ved at de disponible midler til de interne politikker, indsatsen på kulturområdet, herunder koncentreres enhver spredning på foranstaltninger, som ikke er i stand til at få nogen særlig virkning; Fællesskabets kulturelle indsats inden for det fælles europæiske kulturområde bør derfor sikre gennemførelsen af projekter med en fællesskabsdimension, der er synlige for borgerne og har en reel effekt; for at undgå 10. i bor herunder indsatsen effektiviteten overensstemmelse med Kommissionens meddelelse « Agenda 2000 » af Fællesskabets foranstaltninger oges, bl. a. ved at de disponible midler til de interne politikker, på kulturområdet, koncentreres for at undgå enhver spredning på foranstaltninger, som ikke er i stand til at tå nogen særlig virkning; Fællesskabets kulturelle indsats europæiske inden kulturområde sikre bør gennemførelsen af projekter med en fællesskabsdimension, der er synlige for borgerne og har en reel effekt; derfor fælles det for 11. der bør tages hensyn til de indhøstede erfaringer, navnlig i forbindelse med evalueringen af kulturprogrammerne af første generation, den omfattende høring, der er indledt med samtlige involverede parter, og resultaterne af Den Europæiske Unions kulturforum den 29. og 30. januar 1998; 11. der bør tages hensyn til de indhøstede erfaringer, navnlig i forbindelse med evalueringen af kulturprogrammerne af første generation, den omfattende horing. der er indledt med samtlige involverede parter, og resultaterne af Den Europæiske Unions kulturforum den 29. og 30. Januar 1998; I a (ny) i forbindelse med Fællesskabets indsats på kulturområdet skal der tages hensyn til de særlige forhold i de enkelte dele af kultursektoren ; 12. der bor tages hensyn til konklusionerne fra Det Europaeiske Rad i Kobenhavn den 21. og22. juni 1993, hvorider anmodes om at abne Faellesskabets programmer for de central- og osteuropaeiske lande, der har indgaet associeringsaftaler; Faellesskabet har indgaet samarbejdsaftaler med visse tredjelande, der omfatter et afsnit om kultur; 12. der bor tages hensyn til konklusionerne fra Det Europaeiske Rad i Kobenhavn den 21. og22. juni 1993, hvori der anmodes om at abne Faellesskabets programmer for de central- og osteuropaeiske lande, der har indgaet associeringsaftaler; Faellesskabet har indgaet samarbejdsaftaler med visse tredjelande, der om fatter et afsnit om kultur; 13. denne afgorelse indeholder for hele 13. denne afgorelse budgetmyndigheden program perioden en finansieringsramme, som udgor det primaere referencegrundlag for for rammerne af den arlige budgetprocedure, jf. punkt 1 i Europa-Parlamentets, Radets og Kommissionens erklaering af 6. Marts 1995; inden indeholder budgetmyndigheden for hele program peri oden en finansieringsramme, som udgor det primaere referencegrundlag for for rammerne af den arlige budgetprocedure. jf. punkt 1 i Europa-Parlamentets, Radets og Kommissionens erklaering af 6. Marts 1995; inden 13 a (ny) gennemforelsen af dette program, der tager sigtc pa at stolte kulturel kreativitet og kultursamarhcjde pa europaeisk plan, bor ledsages af bestraebelser pa at skabe lovgivningsrammer, der kan bidragc til at fjerne de eksistcrende hindringer for den kulturelle udvikling, hl. a. med hensyn til ophavsret rettigheder. beskatning af kulturgoder og kulturelle samt tjenesteydelser virksomhedssponsoring; beslaegtede og 14. Malene for den patasnkte handling, 14. Malene for den pataenkte handling, jf. og opfyldes fmansiering indforelse af et enhedsinstrument for planlaegning af samarbejdet pa kulturomradet, kan ikke i af tilstraekkelig grad i medlemsstaterne; der kan derfor med overensstemmelse Iraktatens subsidiaritetsprineippet, arlikel 3H, pil griind af den pataenkte handlings omfang og virkninger hedre i gennemfores pa med overensstemmelse proportionalitetsprineippet, naev. ite artikel, begraenser denne afgorelse sig til det minimum, der er pakraevet for at na disse mal, og Faellesskabet handler ved denne afgorelse kun i det omfang, det er nodvendigt for at na disse mal; faellcsskabsplan; jf. indforelseafet enhedsinstrument for planlaegning og finansiering af samarbejdet pa kulturomradet, kan ikke i tilstraekkelig grad opfyldes af medlemsstaternc; der kan derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippel, jf. traklalcns artikel 31^ pa grmul af den patx-nkle handlings omfangog virkningei bcdre gennemfores pii fxllesskabsplan; i overensstemmelse med proportionalitctsprincippet, jf. naevnle artikel, begnenser denne afgorelse sig lil jct minimum, der er pakraevet for at na disse mal, og Faellesskabet handler ved denne afgorelse kun i det omfang, det er nodvendigt for at na disse mal; dette program bør fra år 2000 være det eneste operationelle program; afgørelse nr. 2228/97/EF bør derfor ophæves - 15. dette program bør fra år 2000 være det eneste operationelle program; afgørelse nr. 2228/97/EF bør derfor ophæves - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Artikel Varighed og mål Varighed og mål indføres et enhedsinstrument Der for planlægning og finansiering af Fællesskabets indsats på kulturområdet, benævnt « Kultur 2000-programmnet », for perioden fra 1. januar 2000 til 31. December 2004. indføres et enhedsinstrument Der for planlægning og finansiering af Fællesskabets indsats på kulturområdet, benævnt « Kultur 2000-programmnet », for perioden fra 1. januar 2000 til 31. December 2004. det fælles til at Kultur 2000-programmet bidrager fremhæve europæiske kulturområde ved fremme af samarbejdet mellem kunstnere, kulturformidlere samt kulturinstitutioner i medlemsstaterne med henblik på at realisere følgende mål : det fælles til at Kultur 2000-programmet bidrager fremhæve europæiske kulturområde ved fremme af samarbejdet samt mellem kunstnere, kulturformidlere kulturinstitutioner i medlemsstaterne med henblik på at realisere følgende mål : a) Gensidigt kendskab til de europæiske folkeslags kultur og historie, idet der lægges vægt på den fælles kulturarv og dialogen på kulturområdet ; a) Gensidigt kendskab til de europæiske folkeslags kultur og historie, idet der lægges vægt på den fælles kulturarv og dialogen på kulturområdet ; b) Kunstnerisk virksomhed, kulturspredning kunstnere og deres værker ; og tværnational af udveksling b) Støtte til kunstnerisk virksomhed, tværnational og skabende og udøvende kunstnere ou andre kulturarhejdere samt udveksling at kunstværker ; kulturspredning c) Styrkelse af den kulturelle mangfoldighed og kulturelle af udvikling udtryksformer ; nye c) Styrkelse af kulturelle mangfoldighed og udvikling al* nye kulturelle udtryksformer ; den d) Kulturens bidrag til den socioøkonomiske udvikling ; d). ( ). e) Udnyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning ; e) Udnyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning ; Udbredelse af kendskabet f) til den europæiske kultur i tredjelande og dialog med andre kulturer i verden. f) Udbredelse af kendskabet til den europæiske kultur i tredjelande og dialog med andre kulturer i verden ; f (2) (ny) Bedre adgang til og deltagelse i af større del for en kulturlivet befolkningen ; f (3) (ny) Udtrykkelig anerkendelse af kulturen som økonomisk faktor og som middel til samfundsmæssig integration. Kultur 2000-programmet fremmer effektiv koordinering med de foranstaltninger, der andre iværksættes som led har og fællesskabspolitikker, indvirkning på kulturområdet. i som Kultur 2000-programmet fremmer effektiv koordinering med de foranstaltninger, der andre som iværksættes led har og fællesskabspolitikker, indvirkning på kulturområdet. i som Artikel 2 Artikel 2 De forskellige former for kulturaktioner De forskellige former for kulturaktioner De i artikel 1 nævnte mål realiseres gennem følgende aktioner : De i artikel I nævnte mål realiseres gennem følgende aktioner : a) Aktioner, der strukturerede, kultursamarbejdet, er flerårige integreret aftaler i om a) Aktioner, strukturerede, kultursamarbejdet, der er flerårige integreret aftaler i om b) Større aktioner af europæisk og/eller b) Større aktioner af europæisk og/eller international betydning, international betydning, c) Specifikke nyskabende og/eller eksperimentelle aktioner i Fællesskaber og/eller tredjelande. c) Specifikke nyskabende og/eller eksperimentelle aktioner i Fællesskaber og/eller tredjelande. Aktionerne og deres gennemførelse er beskrevet i bilaget. Aktionerne og deres gennemforelse er beskrevet i bilaget. De kan være vertikale (vedrøre et enkelt kulturområde) eller horisontale (vedrøre flere kulturområder) Artikel 3 Budget Artikel 3 Budget Det samlede beløb til gennemførelsen af Kultur 2000-programmet for den i artikel 1 omtalte periode er på 167 mio. IÎCIJ. Det samlede beløb til gennemførelsen af Kultur 2000-programmet for den i artikel I omtalte periode er på WJ mio. IX'I). De årlige bevillinger godkendes af De årlige bevillinger godkendes al budgetmyndigheden i overensstemmelse med de finansielle overslag. budgetmyndigheden i overensstemmelse med de finansielle overslag. De organer og virksomheder, der modtager støtte gennem Kultur 2000-programmet, skal enten direkte eller i kraft af en aktiemajoritet, være ejet af en medlemsstat og/eller af statsborgere i en medlemsstat, medmindre andet følger af aftaler og konventioner, som Fællesskabet er kontraherende part i. De organer og virksomheder, der modtager støtte gennem Kultur 2000-programmet, skal enten direkte eller i kraft af en aktiemajoritet, være ejet af en medlemsstat og/eller af statsborgere i en medlemsstat, medmindre andet følger af aftaler og konventioner, som Fællesskabet er kontraherende part i. Artikel 4 Gennemførelse Artikel 4 Gennemførelse Kommissionen for er gennemførelsen af Kultur 2000-programmet. ansvarlig Kommissionen for er gennemførelsen af Kultur 2000-programmet. ansvarlig Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for har medlemsstaterne, Kommissionens repræsentant som formand. som og Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for har medlemsstaterne, Kommissionens repræsentant som formand. som og repræsentant Kommissionens forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som Kommissionen kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. repræsentant Kommissionens forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalgel afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som Kommissionen kan lastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. optages i mødeprotokollen; Udtalelsen derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. i modeprotokollen; Udtalelsen optages derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indforcs i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har tages hensyn til dets udtalelse. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har lages hensyn til dets udtalelse. Artikel 5 Artikel 5 Tredjelande og internationale organisationer Tredjelande og internationale organisationer for er åbent Kultur 2000-programmet i Del Europæiske deltagelse af landene Økonomiske Samarbejdsområde samt for deltagelse af Cypern og de associerede for er åbent Kultur 2000-programmet i Det Europæiske deltagelse af landene Økonomiske Samarbejdsområde saml for deltagelse a\' Cypern og de associerede 11 i associeringsaftalerne og der er fastsat centraleuropaeiske lande pa de betingelser, centraleuropaeiske lande pa de betingelser, der er fastsat i associeringsaftalerne og tillaegsprotokolleme til associeringsaftalerne tillaegsprotokolleme til associeringsaftalerne om deltagelse i de faellesskabsprogrammer, om deltagelse i de faellesskabsprogrammer, der er eller bliver indgaet aftaler om med der er eller bliver indgaet aftaler om med disse lande. disse lande. indgaet Kultur 2000-programmet er ligeledes abent Kultur 2000-programmet er ligeledes abent for samarbejde med andre tredjelande, der for samarbejde med andre tredjelande, der har eller eller har samarbejdsaftaler, der om fatter bestemmelser samarbejdsaftaler, der om fatter bestemmelser om anvendes idet kultur, tillaegsbevillinger, der tilvejebringes efter procedures der aftales med disse lande. kultur, idet tillajgsbevi I linger, der procedurer, der aflales med disse lande. tilvejebringes efter anvendes om associcrings- associerings- indgaet der der Kultur 2000-programmet gor del muligt at Kultur 2000-programmet gor del muligt at samarbejde med international organisationer samarbejde med internationale organisationer sasom Uneseo og sasoin Unesco og pa kulturomradet, pa kulturomradet, Europaradet, idet alle parter bidrager pa lige Europaradet, idet alle parter bidrager pa lige fod og under overholdelse af den enkelte fod og under overholdelse af den enkelte institutions eller organisations bestemmelser institutions eller organisations bestemmelser for gennemforelse af de i artikel 2 naevnte for gennemforelse af de i artikel 2 naevnte foranstaltninger. foranstalminger. Artikel 5 a (ny) Kohaerens og komplemcntaritct programme! nied_ jnedlemsstaterne Ved gennemforelsen sikrer Kommissioneu i den samarbejde overordnedc koluercns og komplementaritet mellem andre faellesskabspolitikker og -aktioncr. der har indvirkning pa kulturomradet. Dette kan eventuelt af komplementaere finansieret gennem andre faellesskabsprogrammer. inddragelse projekter, omfatte og de Artikel 6 Evaluering Artikel 6 livaluering Radel I lobel afar 2002 forehcgger Kommissioneu I lobet afar 2002 forehegger Kommissioneu og Eiiropa-Parlamentel, delaljeret Kegionsudvalgel evalueringsrapport om resullaleme af Kultur evalueringsrapport om resullalernc af Kultur 2000-programmel set i forhold til malene, 2000-programme! set i forhold til malene, eventuelt ledsaget af forslag om x'ndring af eventuelt ledsaget af forslag om jendring af denne afgorelse. delaljeret Regionsudvalget og Europa-I'arlamenlel, denne afgorelse. Radel en en « Kultur Nar er er Niir gennem fort, forelasggcr Kommissioneu en gennemfort, forelaegger Kommissioneu en 2000 »-programmet 2000 »-programmct « Kultur 12 rapport om gennemførelsen Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget. for Europa- rapport om gennemførelsen Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget. for Europa- Artikel 7 Ophævelse Artikel 7 Ophævelse Afgørelse nr. 2228/97/EF ophæves med virkning fra 1. januar 2000. Afgørelse nr. 2228/97/EF ophæves med virkning fra 1. januar 2000. Artikel 8 Ikrafttrædelse Artikel 8 Ikrafttrædelse Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2000. Denne afgørelse træder i kraft den I. januar 2000. 13 BILAG BILAG Kultur 2000-programmets aktioner og gennemførelsesforanstaltninger til udbredelse af kendskabet Kultur 2000-programmet tager sigte på at anspore til skabende kunstnerisk virksomhed til de og europæiske folkeslags kultur, især inden for musik, litteratur, scenekunst og arkitektur og kunstgenstande kulturelle samt udtryksformer. Dette skal ske ved at fremme samarbejdet mellem kulturorganisationer, kulturarbejdere i medlemsstaterne og ved at støtte aktioner, der i kraft af deres omfang og europæiske karakter bidrager til at udbrede kendskabet til de europæiske kulturer, både inden for og uden for Den Europæiske Union. og kulturinstitutioner nye nye Kultur 2000-programmet tager sigte på at anspore til skabende kunstnerisk virksomhed og til udbredelse af kendskabet til de europæiske folkeslags kultur, især inden for musik, litteratur, scenekunst, billedkunst, brugskunst og visuel kunst, arkitektur og kulturelle samt kulturgenstande udtryksformer. Dette skal ske ved at fremme kulturorganisationer, samarbejdet mellem kulturarbejderc i medlemsstaterne og ved at stolte aktioner. der omhandler el eller flere kulturområder, og som i kraft af deres omfang og europæiske karakter bidrager til at udbrede kendskabet til de europæiske kulturer, både inden for og uden for Den Europæiske Union. og kulturinstitutioner Kommissionen foretager med regelmæssige er mellemrum nødvendige af programmet. gennemførelsen prioriteringer, der for de Kommissionen foretager med regelmæssige er mellemrum nødvendige af programmet. der gen nem fore I sen prioriteringer, for de I- Beskrivelse af aktionerne I- Beskrivelse af aktionerne 1. Aktioner, der er integreret i strukturerede og aftaler om tværnationale flerårige kultursamarbejde. I. Aktioner, der er integreret i strukturerede og aftaler om tværnationale flerårige kultursamarbejde. bl. a. henblik fremmer kontakter net gennem kulturorganisationer og Kommissionen af samarbejde, kulturarbejdere, og kulturinstitutioner i forskellige medlemsstater på med af gennemførelse flerårige kulturaktioner strukturerede og inden for som uden for Fællesskabet. De "kultursamarbejdsaftaler", der foreslås for en varighed af indtil tre år, omfatter helt eller delvis aktioner som nedenstående : bl. a. henblik fremmer kontakter nel gennem kulturorganisationer og Kommissionen al samarbejde, kulturarbejderc, og kulturinstitutioner i forskellige medlemsstater på med af gennemforelse flerårige kulturaktioner strukturerede og inden for som uden for Fællesskabet. De "kultursamarbejdsaftaler", der foreslås for en varighed af indtil tre år, omfatter helt eller delvis aktioner som nedenstående : Koproduktion af værker og andre store Koproduktion af værker og andre slore kulturarrangementer (f. eks. udstillinger og festivaler), især inden for udøvende kunst, litteratur og kulturarven, der gøres størst mulige tilgængelige publikum i Unionen ; for det kulturarrangementer (f. eks. udstillinger og festivaler), især inden for udøvende kunst, litteratur og kulturarven, der gøres størst mulige tilgængelige publikum i Unionen ; for det • Kulturarrangementer for scenekunst, bildende og kulturarven) i Fællesskabet med sigte på at udbrede kendskabet til europæisk kultur ; (inden • Kulturarrangementer for scenekunst, bildende og kulturarven) i Fællesskabet med sigte på at udbrede kendskabet til europæisk kultur ; (inden • Aktioner, der omfatter flere forskellige • Aktioner, der omfatter flere forskellige kulturdiscipliner, bl. a. : kulturdiscipliner, bl. a. f. eks. skabende - gennemførelse af integrerede projekter (der samler kunstnerisk virksomhed, kulturarven og ny teknologi) med henblik på al fremhæve lokaliteter, bygningsværker, anlæg og begivenheder eller gennemføre kræver kulturtiltag, omfattende investeringer; der f. eks. skabende - gennemførelse af integrerede projekter (der samler kunstnerisk virksomhed, kulturarven og ny teknologi) med henblik på al fremhæve lokaliteter, bygningsværker, anlæg og begivenheder eller gennemføre kræver kulturtillag. omfattende investeringer; der - gennemførelse af kulturinitiativer, der tager sigte på at udvikle den økonomiske dynamik ved helt eller delvis at integrere den faglige proces fra den kunstneriske skaben til den praktiske tilrettelæggelse, hvor teknikeres og andre fagfolks medvirken er nødvendig for gennemførelsen; - gennemførelse af kulturinitiativer. der tager sigte på at udvikle den økonomiske dynamik ved helt eller delvis at integrere den faglige proces fra den kunstneriske skaben til den praktiske tilrettelæggelse, hvor teknikeres og andre fagfolks medvirken er nødvendig for gennemførelsen; • Aktioner med sigte på at udvikle kulturarbejderes videreuddannelse og mobilitet konservatorer, museumsfolk mv. ) både teoretisk og praktisk, herunder anvendelse af ny teknologi ; (kunstnere, • Aktioner med sigte på at udvikle kulturarbejderes videreuddannelse og mobilitet konservatorer, museumsfolk mv. ) både teoretisk og praktisk, herunder anvendelse af ny teknologi ; (kunstnere, og • Aktioner med sigte på at øge borgernes kendskab til kulturarvens rigdom og (arkitekturarv, mangfoldighed immaterielle kulturgenstande til elementer), udbrede kendskabet europæernes fælles kulturelle værdier og rødder til gensidigt anspore kendskab til de europæiske folks kultur og historie og stimulere kulturdialogen. (Studier og forskning, bevidstgørelse, undervisning og udbredelse af viden, seminarer, kongresser og møder om viglige europæiske kulturtemacr). samt og • Aktioner med sigte på at oge borgernes kendskab til kulturarvens rigdom og (arkitekturarv. mangfoldighed immaterielle kulturgenstande til elementer), udbrede kendskabet europæernes fælles kulturelle værdier og rødder til gensidigt anspore kendskab til de europæiske folks kultur og historie og stimulere kulturdialogen. (Studier og forskning, bevidstgørelse, undervisning og udbredelse af viden, seminarer, kongresser og moder om vigtige europæiske kulturtemacr). samt Fællesskabsstøtten ydes, efter udtalelse fra Fællesskabsstøtten ydes, efter udtalelse fra 15 det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i denne afgørelse, til gennemførelse af de nævnte «kultursamarbejdsaftaler ». Det er hensigten ud over en del af finansieringen af projektet at dække udgifter til etablering af et solidt og flerårigt samarbejde, der har en retlig form, der er anerkendt i en af Unionens medlemsstater. For være at støtteberettiget, skal initiativtagere i mindst syv af de stater, der deltager i Kultur 2000- programmet, medvirke i gennemførelsen af de aktioner, aftalen omfatter. samarbejdsaftalen kan det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i denne afgørelse, til gennemførelse af de nævnte «kultursamarbejdsaftaler ». Det er hensigten ud over en del af finansieringen af projektet at dække udgifter til etablering af et solidt og flerårigt samarbejde, der har en retlig form, der er anerkendt i en af Unionens medlemsstater. For være at støtteberettiget, skal initiativtagere i mindst syv af de stater, der deltager i Kultur 2000- programmet, medvirke i gennemførelsen af de aktioner, aftalen omfatter. samarbejdsaftalen kan Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 60% af kultursamarbejdsaftalens budget. Støtten kan ikke være mindre end 200 000 ECU og ikke større end 350 000 ECU om året. Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 60% af kultursamarbejdsaftalens budget. Stotten kan ikke være mindre end 200 000 ECU og ikke større end 350 000 ECU om året. Denne støtte kan øges med indtil 20% til dækning af udgifter til etablering af net og til forvaltning af samarbejdsaftalen. Denne stotte kan oges med indtil 20°o til dækning af udgifter til etablering af net og til forvaltning af samarbejdsaftalen 2 - Store aktioner 2 - Store aktioner Disse store aktioner med stor spændvidde og betydelig gennemslagskraft over for borgerne i Fællesskabet øge bidrager bevidstheden om at høre til det samme fællesskab og for fremmer Europas kulturelle mangfoldighed. forståelsen til at Disse store aktioner med stor spændvidde og betydelig gennemslagskraft over for borgerne i Fællesskabet oge bidrager bevidstheden om at hore til det samme fællesskab og for fremmer Europas kulturelle mangfoldighed. forståelsen til at Til disse aktioner tæller bl. a. følgende: Til disse aktioner tæller bl. a. følgende: • Den Europæiske Kulturby, hvis • Den Europæiske Kulturby, hvis udvælgelsesprocedure er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af. udvælgelsesprocedure er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af. I • Etablering af Den Europæiske Unions kulturfestival inden for scenekunst i det land, der har formandskabet for Unionen, • Etablering af Den Europæiske Unions kulturfestival inden for scenekunst i det land, der har formandskabet for Unionen, • • visse Indførelse af Europadage i forbindelse med internationale store kulturarrangementer, der giver kunstnere og intellektuelle fra andre medlemsstater og associerede lande, der medvirker i Kultur 2000-programmet, mulighed for at deltage, visse Indforelse af Europadage i forbindelse med internationale store kulturarrangementer, der giver kunstnere og intellektuelle fra andre medlemsstater og associerede lande, der medvirker i Kultur 2000-programmet, mulighed for at deltage, 16 • Fremhævelse af en begivenhed, et historisk bygningsværk eller anlæg, der repræsenterer en fælles kulturstrømning, befinder sig på Unionens område, er af europæisk stor betydning, symbolværdi og er offentligt tilgængelig, har Fremhævelse af en begivenhed, et historisk bygningsværk eller anlæg, der repræsenterer en fælles kulturstrømning, befinder sig på Unionens område, er af europæisk stor betydning, symbolværdi og er offentligt tilgængelig, har • Anerkendelse talenter, af store kunstneriske Anerkendelse talenter, af store kunstneriske Ansporing af kulturdialogen inden for som uden for Fællesskabet gennem afholdelse af Den Europæiske Unions kulturforum, • Ansporing af kulturdialogen inden for som uden for Fællesskabet gennem afholdelse af Den Europæiske Unions kulturforum, ved tiltag hjælp vigtige Udbredelse på tværs af landegrænserne af af informationssamfundets nye teknologier, herunder også udbredelse på tværs af landegrænserne af kulturarrangementer (debatter, opførelser, kunstneriske værker mv. ) via fjernsynet (støtte til "nedtagelse", oversættelse, synkronisering, undertekster mv. ), ved hjælp vigtige • Udbredelse på tværs af landegrænserne af af tiltag informationssamfundets nye teknologier, herunder også udbredelse på tværs af landegrænserne af kulturarrangementer opforeiser, (debatter, kunstneriske (stotte til værker mv. ) via fjernsynet "nedtagelse", oversættelse, synkronisering, undertekster mv. ), gennemførelse af nyskabende initiativer, der sammenkobler uddannelse, kunst og kultur. • gennemførelse af nyskabende initiativer, der sammenkobler uddannelse, kunst og kultur Fællesskabsstøtten til disse aktioner kan ikke være mindre end 200 000 ECU og ikke højere end 1 mio. ECU. Fællesskabsstøtten til disse aktioner kan ikke være mindre end 200 000 ECU og ikke højere end 1 mio. ECU. 3. Særlige aktioner 3. Særlige aktioner hvert Fællesskabet år støtter samarbejdsaktioner, der gennemføres af kulturarrangører i forskellige medlemsstater, på grundlag af opstillede prioriteringer og efter udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i denne afgørelse. Disse aktioner, der har deltagelse af arrangører fra mindst fire medlemsstater, er af nyskabende og eksperimenterende art og tager især sigte på: hvert Fællesskabet år støtter samarbejdsaktioner, der gennemføres af kulturarrangører i forskellige medlemsstater, på grundlag af opstillede prioriteringer og efter udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i denne afgørelse. Disse aktioner, der har deltagelse af arrangører fra mindst fire medlemsstater, er af nyskabende og eksperimenterende art og tager især sigte på: • Ved siden af den klassiske kultur at fremme nye kulturelle udtryksformer interesse for naturen, forbundet med • Ved siden af den klassiske kultur at fremme nye kulturelle udtryksformer interesse for naturen, forbundet med 17 solidaritet, videnskab, fred mv. solidaritet, videnskab, fred mv. • At bidrage til, at kulturtilbuddene bliver lettere tilgængelige og udnyttes bedre af borgerne regionale trods sociale og forskelle, også af de mest ugunstigt stillede og de unge ; • At bidrage til, at kulturtilbuddene bliver lettere tilgængelige og udnyttes bedre af borgerne regionale trods sociale og forskelle, også af de mest ugunstigt stillede og de unge ; • At fremme udformningen af multimedieværktøjer med sigte på forskellige publikumsgrupper for at gøre skabende kunstnerisk virksomhed og den europæiske kulturarv mere forståelig og tilgængelig for alle; • At fremme udformningen af multimedieværktøjer med sigte på forskellige publikumsgrupper for at gøre skabende kunstnerisk virksomhed og den europæiske kulturarv mere forståelig og tilgængelig for alle; • Fremme initiativer, erfaringsudvekslinger og samarbejde mellem aktører på det kulturelle og sociokulturelle område, der arbejder med social integralion, især af unge. • Fremme initiativer, erfaringsudvekslinger og samarbejde mellem aktorer på del kulturelle og sociokulturelle område, der arbejder med social integration, især af unge. • Fremme udbredelsen af kendskabet til de europæiske kulturer i tredjelande ved samarbejdet mellem bl. a. at støtte medlemsstaternes kulturinstitutter og/eller tjenester i tredjelande om temaer af europæisk interesse. • Fremme udbredelsen af kendskabet til de europæiske kulturer i tredjelande ved samarbejdet mellem bl. a. at støtte medlemsstaternes kulturinstitutter og/eller tjenester i tredjelande om temaer af europæisk interesse. Fællesskabsstøtten til de særlige aktioner kan ikke være m indre end 50 000 ECU og ikke over 100 000 ECU. Fællesskabsstøtten til de særlige aktioner kan ikke være m indre end 50 000 ECU og ikke over 100 000 ECl I II - Koordination med de andre fællesskabsinstrumenter, der er aktive på kulturområdet II - Koordination med de andre fællesskabsinstrumenter, der er aktive på kulturområdet Kommissionen sørger for koordination med de andre fællesskabsinstrumenter, der er aktive på kulturområdet, både i forbindelse med samarbejdsaftalerne, de store aktioner og de særlige aktioner. Sigtet hermed er bl. a. at fremme samarbejdet mellem sektorer med fælles og konvergerende interesser såsom: -kultur og turisme (kulturturisme), -kultur og undervisning (bl. a. ved skolerne at præsentere og multimedieprodukter om europæisk kultur med kommentarer af skabende og udøvende audiovisuelle produkter Kommissionen sørger for koordination med de andre fællesskabsinstrumenter, der er aktive på kulturområdet, både i forbindelse med samarbejdsaftalerne, de store akt ioner og de særlige aktioner. Sigtet hermed er bl. a. at fremme samarbejdet mellem sektorer med fælles og konvergerende interesser såsom: -kullur og turisme (kulturturisme), -kultur og undervisning (bl. a. ved skolerne at præsentere og multimedieprodukter om europæisk kultur med kommentarer af skabende og udøvende audiovisuelle produkter kunstnere) -kultur og beskæftigelse med sigte på oprettelse af kulturarbejdspladser, bl. a. på nye kulturlokaliteter, - kultur og eksterne relationer. kunstnere) -kultur og beskæftigelse med sigte på oprettelse af kulturarbejdspladser, bl. a. på nye kulturlokaliteter, - kultur og eksterne relationer. kulturstatistikker med på udveksling af sammenlignelige statistiske oplysninger på fællesskabsplan. henblik kulturstatistikker med på udveksling af sammenlignelige statistiske oplysninger på fællesskabsplan. henblik III - Kommunikation III - Kommunikation af Modtagerne fællesskabsstøtte gør udtrykkeligt og på iøjnefaldende måde opmærksom på denne støtte i forbindelse eller alle med kommunikationstiltag om iværksatte og gennemførte aktioner. informations- af Modtagerne fællesskabsstøtte got udtrykkeligt og på iøjnefaldende måde opmærksom på denne støtte i forbindelse eller alle med kommunikationstiltag om iværksatte og gennemførte aktioner. informations- IV ledsageforanstaltninger Faglig - bistand og IV - Faglig bistand «R ledsageforanstaltninger indhente inddrage Kommissionen kan ved gennemførelsen af Kultur 2000-programmet faglig bistand fra eksterne organer, hvis medvirken til finansieres inden for det samlede beløb programmet. Den kan under de samme betingelser eller ekspertnet. Endvidere kan Kommissionen evalueringsundersøgelser og gennemføre seminarer, kollokvier og andre afholde ekspertmøder, der kan lette programmet. af gennemførelsen iværksætte ligeledes Kommissionen kan informations- og publikumsinitiativer. tænkes at eksperter indhente inddrage Kommissionen kan ved gennemforeisen af Kultur 2000-programmet faglig bistand fra eksterne organer, hvis medvirken til finansieres inden for det samlede belob programmet. Den kan under de samme betingelser eller ekspertnet. Endvidere kan Kommissionen evalueringsundersøgelser og gennemføre seminarer, kollokvier og andre afholde lette ekspertmøder, der kan programmet. af gennemførelsen iværksætte ligeledes Kommissionen kan informations- og publikumsinitiativer. tænkes at eksperter V. Europæiske kulturpoler V- Kontaktpunkter Kommissionen medlemsstaterne og tilrettelægger og udbygger den gensidige udveksling af oplysninger, der er relevante for af Kultur 2000- programmet, via kulturkontaktpunkter, der gennemforeisen I samarbejde med medlemsstaterne tilrettelægger ^udbygger Kommissionen den gensidige udveksling og udbredelsen al oplysninger, der er relevante for gennemforeisen aI Jt iiUnr 2000-programmcl, bl. a. ved i medlemsstaterne at oprette 19 har til opgave: til den størst mulige at fremme Kultur 2000-programmet at anspore inddragelse af fagfolk i aktionerne at fungere som permanente relæer for medlemsstaternes forskellige støtteinstitutioner med henblik på at skabe en komplementaritet mellem aktionerne i Kultur 2000-programmet og de nationale støtteforanstaltninger. "europæiske kulturpoler", der har til opgave: - at fremme gennemførelsen af Kultur 2000- programmet, en effektiv udbredelse at lette adgangen til programmet og anspore til så bred en deltagelse i aktionerne som muligt fra fagfolk på kulturområdet af gennem information, - at fungere som permanente relæer for medlemsstaternes forskellige støtteinstitutioner med henblik på at skabe en komplementaritet mellem aktionerne i Kultur 2000-programmet nationale og støtteforanstaltninger. de Bilag II (ny) (jf. ændringsforslag 15 og 23) De tre aktionstyper, der er omtalt i artikel 2. svarer til enten en vertikal approach (vedrører et enkelt kulturområde) eller en horisontal flere forskellige kulturområder). En vertikal approach kan beskrives således : 1. Vertikal approach (vedrører approach Der er tale om en sektoriel approach, der tager hensyn til de særlige behov inden for hvert enkelt kulturområde, især: a) inden for musik, teater, dans, billedkunst, brugskunst og visuel kunst, arkitektur, fotografi og andre kunstneriske og udtryksformer kulturelle (multimediekunst, bykunst). Denne approach skal, alt efter de specifikke forhold enkelte inden kulturområde, bidrage til at : det for udvikle samarbejde uddannelses- - udhygge udvekslinger og mellem_forskellige kullurarbejdere, -_I^J_tcJvuiistviuj'kers og kunstneres bevægelse i Europa, og 2 efteruddannelsestiltag, bl. a. i kraft af øget mobilitet for fagfolk i sektoren, - fremme kunstnerisk virksomhed gennem støtte til fremstod i Europa for europæiske værker og kunstnere på de pågældende områder samt gennem en politik med sigte på dialog og udveksling med de andre kulturer i 20 verden, fremme initiativer, kunstnerisk virksomhed som middel samfundsmæssig integration; anvender til der biblioteker b) inden for den del af kulturarven, der er af europæisk betydning (omfatter navnlig arkitektur og kulturgenstande (museer og samlinger, arkiver, filmarkiver og herunder landarkæologiske og lydbåndsarkiver), marinarkæologiske samlinger og anlæg samt og naturværdier)) tager denne approach sigte på : kulturlandskaber fotoarkiver, (kultur- og i Unionens samarbejde om bevarelse og -fremme restaurering af den europæiske kulturarv, -fremme udviklingen af det Jværnationale samarbejde mellem institutioner __og/c 11er fagfolk for at bidrage til fælles anvendelse af faglig viden og udvikling af den bedst muIigc praksis inden for bevarelse og beskyttelse af kulturarven, -lette adgangen til den europæiske kulturarv og at fremme den brede offentligheds aktive deltagelse, navnlig deltagelse fra born, unge. ugunstigt stillede befolkningsgrupper og indbyggere landdistrikter og randområder, -fremme mobilitet for og efteruddannelse af fagfolk på kulturarvens område, -fremme om udvikling af nye teknologier og innovative metoder inden for de forskellige fagområder. som beskæftiger sig med kulturarven, og med sigte på bevarelse af traditionelle fajj og teknikker, -tage fwbindelse_ fællesskabsprogrammer og -politikker, -fremme samarbejde med relevante internationale organisationer. kulhirarvsaspektet med tredjelande og i andre tværnationalt samarbejde hensyn til c) Med hensyn læsning og til boger, oversættelse tager denne approach sigte på at : -fremme udveksling og samarbejde mellem institutioner og/eller fagfolk i de forskellige medlemsstater og andre stater, der deltager i programmet, samt i tredjelande, 21 folks -oge kendskabet til og udbredelsen af de europaeiske litteratur og historie gennem stotte til oversaettelse af litteraere vaerker, skuespil og opslagsvaerker, -fremme mobiliteten hos og efteruddannelse af forfattere og andre fagfolk inden for sektoren, -fremme stotte til boger og laesning , navnlig blandt unge og blandt ugunstigt stillede befolkningsgrupper. II Den horisontale approach : til Denne approach tager sigte pa at fremme synergi og berige kultursamarbejdet. dels hiersektorielle gennem ansporing forskellige aktioner, der omfatter Acre til kulturomrader, dels gennem stotte i udgangspunkt faellesaktioner med forskellige og programmer erhvervsuddannelse, beskaeftigelse). fiellesskabspolitikker (isaer uddannelse, ungdom. og strukturfonde 22 ISSN 0254-1459 KOM(98) 673 endelig udg. DOKUMENTER F); 4 16 01 09 13 Kalalognummer : CB-CQ-98-675-DA-' Konioicif. for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer Konioicif. tor De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer Konioicif. for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer ]'. "W Liuijf ]'. "W Liuijf , ^ " n^ , ^ " n^


title: Les femmes et le développement durable... façonner notre qualité de vie.

eurovoc_concepts:
quality of life
sustainable development
urban area
woman


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3363/98 do Deputado Viviane REDING à Comissão. Qualibat - barreiras levantadas pelo Governo francês à livre prestação de serviços nos contratos públicos de obras

eurovoc_concepts:
European standard
award of contract
building
freedom to provide services
international standard
invitation to tender
professional qualifications
public contract
quality label
restriction on competition

text: 28. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 182/71 (1999/C 182/091) PERGUNTA ESCRITA E-3363/98 apresentada por Viviane Reding (PPE) à Comissão (16 de Novembro de 1998) Objecto: Qualibat (cid:17) barreiras levantadas pelo Governo francês à livre prestação de serviços nos contratos públicos de obras No quadro dos concursos públicos, é corrente o dono da obra e, respectivamente, a entidade adjudicante, solicitar às empresas candidatas que forneçam um certo número de informações essenciais para a adjudicação dos contratos, destinadas, nomeadamente, a assegurar a qualidade das prestações da empresa candidata. Este procedimento, em princípio bastante transparente, é, no entanto, frequentemente exorbitado pelas entidades adjudicantes, que introduzem condições mínimas suplementares, como, por exemplo, a conformi- dade dos serviços da empresa com os certificados de habilitação emitidos pela associação profissional francesa «Qualibat» (sob a tutela do Ministério do Equipamento). As empresas estrangeiras sem sede social em França são automaticamente excluídas da homologação «Qualibat», sendo, assim, vítimas de uma considerável desvantagem competitiva. Apesar de o certificado «Qualibat» não ser rigorosamente obrigatório para a participação num concurso público, as empresas luxemburguesas são confrontadas com a falta de trans- parência inerente aos pareceres formulados pelas entidades adjudicantes. Na prática, reduzem-se as margens de manobra dessas empresas para o acesso aos contratos públicos em França. Tem a Comissão conhecimento destas barreiras à livre prestação de serviços? Que tenciona fazer a Comissão para evitar que, em nome das garantias de qualidade, tais barreiras entravem a livre circulação de serviços? Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissão (14 de Janeiro de 1999) A Comissão conhece o problema aludido pelo Senhor Deputado, que cobre de facto duas situações. Na hipótese de não haver normas europeias ou internacionais que cubram o domínio do concurso público, a entidade adjudicante pode remeter para sistemas do tipo Qualibat ou Qualiferlec, desde que precise tratar-se de meras indicações e admita sempre as equivalências de sistemas doutros Estados-membros. Ao não respeitar estes limites, infringe efectivamente as normas comunitárias relativas à livre prestação de serviços e o princípio de reconhecimento mútuo que o Tribunal de Justiça tem inferido destas normas. Quando as normas europeias ou internacionais cobrem o domínio do concurso público, a entidade adjudicante obriga-se a cumpri-las, por força das directivas comunitárias aplicáveis à adjudicação de contratos públicos. Vincula-se, contudo, igualmente a aceitar a validade dos sistemas de qualificações equivalentes seguidos nos outros Estados-membros, por força do princípio de reconhecimento mútuo supracitado. A Comissão apresentou esta pergunta ao Tribunal de Justiça (Processo C-225/98 Comissão c. França, que se encontra actualmente pendente). (1999/C 182/092) PERGUNTA ESCRITA E-3364/98 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) ao Conselho (16 de Novembro de 1998) Objecto: Revisão da Convenção de Genebra sobre os refugiados A Presidência austríaca emitiu um documento de estratégia em matéria de emigração e asilo. Esse documento inclui propostas para a revisão ou supressão de disposições da Convenção de Genebra de 1951 sobre os refugiados, relativas à obrigação jurídica dos Estados signatários de prestar protecção internacional àqueles que


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3368/98 του Richard HOWITT προς την Επ τροπή. Εργοστάσιο επεξεργασίας λυμάτων: San Juan De Los Terreros (Pulpi)

eurovoc_concepts:
Spain
environmental impact
wastewater
water treatment

formats: html print