title: Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2818/98 ze dne 1. prosince 1998 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/1998/15)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European System of Central Banks
central bank
financial institution
financial regulation
foreign-exchange reserves

text: 156 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 31998R2818 30. 12. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 356/1 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (ES) č. 2818/98 ze dne 1. prosince 1998 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/1998/15) RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut“), a zejména na člá- nek 19. 1 tohoto statutu, Článek 1 Definice s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listo- padu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou cen- trální bankou (1), s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listo- padu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (2), vzhledem k tomu, že článek 19. 1 statutu stanoví, že jestliže se Evropská centrální banka (ECB) rozhodne požadovat na úvěrových institucích usazených ve zúčastněných členských státech, aby držely minimální rezervy, mají být tyto rezervy vedeny na účtech u ECB a u národních centrálních bank zúčastněných členských států (dále jen „zúčastněné národní centrální banky“); že se považuje za vhodné, aby tyto mini- rezervy byly vedeny na účtech u zúčastněných mální národních centrálních bank; Pro účely tohoto nařízení se: — „zúčastněným členským státem“ rozumí členský stát, který přijal jednotnou měnu v souladu se Smlouvou, — „zúčastněnou národní centrální bankou“ rozumí národní centrální banka zúčastněného členského státu, — „institucí“ rozumí právní subjekt ve zúčastněném členském státě, kterému může ECB podle článku 19. 1 statutu uložit povinnost držet minimální rezervy, — „účtem minimálních instituce u zúčastněné národní centrální banky, jehož denní konečný zůstatek je rozhodující pro plnění povinnosti minimálních rezerv instituce, rozumí rezerv“ účet — „povinností minimálních rezerv“ rozumí povinnost insti- tuce držet minimální rezervy na účtech minimálních rezerv u zúčastněných národních centrálních bank, vzhledem k tomu, že je třeba upřesnit požadavky na výpočet a držení minimálních rezerv a pravidla pro vykazování a ověřování, aby byly minimální rezervy účinným nástrojem; — „sazbou minimálních rezerv“ rozumí procentní podíl, který může být určen podle článku 4 pro každou položku základu pro stanovení minimálních rezerv, vzhledem k tomu, že pro vyloučení mezibankovních závazků ze základu pro stanovení minimálních rezerv by každý stan- dardní odpočet závazků se splatností do dvou let v kategorii dluhových cenných papírů a cenných papírů peněžního trhu měl spočívat v poměru mezi stavem relevantních nástrojů emi- tovaných úvěrovými institucemi a držených jinými úvěrovými institucemi, ECB a zúčastněnými národními centrálními ban- kami na straně jedné a celkovou hodnotou zůstatku těchto nástrojů emitovaných úvěrovými institucemi na straně druhé, uplatňovaném pro eurozónu, (1) Úř. věst. L 318, 27. 11. 1998, s. 1. (2) Úř. věst. L 318, 27. 11. 1998, s. 4. — „udržovacím obdobím“ rozumí období, pro něž se vypočí- tává dodržování povinnosti minimálních rezerv a po které musí být drženy minimální rezervy na účtech minimálních rezerv, — „denním konečným zůstatkem“ rozumí zůstatek k časo- vému okamžiku, kdy byly uzavřeny všechny platby a účetní záznamy související s možným přístupem ke stálým facili- tám Evropského systému centrálních bank (ESCB), — „obchodním dnem národní centrální banky“ rozumí každý den, kdy je zúčastněná národní centrální banka otevřena pro provádění operací měnové politiky ESCB, 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 157 — „rezidentem“ rozumí každá fyzická nebo právnická osoba, která je rezidentem některého ze zúčastněných členských států ve smyslu čl. 1 bodu 4 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), — „reorganizačními opatřeními“ rozumějí opatření, kterými má být zachována nebo obnovena finanční situace instituce a která se mohou dotknout stávajících práv třetích osob, včetně opatření, která mohou vést k zastavení plateb, zasta- vení vymáhacích opatření nebo ke snížení pohledávek, — „likvidačním řízením“ rozumí postup týkající se instituce, který vyžaduje účast soudních nebo jiných příslušných orgánů zúčastněného členského státu s cílem realizovat pod dohledem těchto orgánů aktiva instituce, včetně případů, v nichž řízení končí vyrovnáním nebo jiným obdobným opatřením. iii) všechny vklady instituce jsou účelově vázány pro regio- nální a/nebo mezinárodní rozvojovou pomoc. 3. ECB zveřejňuje seznam institucí, které podléhají povin- nosti minimálních rezerv. ECB dále zveřejňuje seznam institucí zproštěných povinnosti minimálních rezerv z jiných důvodů, než že v nich jsou prováděna reorganizační opatření. Instituce se mohou na tyto seznamy spoléhat při zjišťování, zda mají závazky vůči jiné instituci, která je sama povinna držet mini- mální rezervy. Tyto seznamy nejsou rozhodující s ohledem na povinnost rezervy podle tohoto článku. instituce držet minimální Článek 3 Základ pro stanovení minimálních rezerv Článek 2 Instituce s povinností minimálních rezerv Povinnost minimálních rezerv se vztahuje na tyto katego- 1. rie institucí: Základ pro stanovení minimálních rezerv 1. instituce zahrnuje (ve smyslu výkaznictví pro měnovou a bankovní stati- stiku ECB podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2819/98 ze dne 1. prosince 1998 o konsolidované rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/1998/16) (3) tyto závazky, které vznikají přijetím peněžních prostředků: a) úvěrové instituce ve smyslu čl. 1 první odrážky směrnice Rady 77/780EHS (2), kromě zúčastněných národních cen- trálních bank; a) vklady; b) pobočky úvěrových institucí ve smyslu čl. 1 první odrážky směrnice 77/780/EHS, kromě zúčastněných národních cen- trálních bank; zahrnují rovněž pobočky úvěrových insti- tucí, jejichž sídlo ani ústředí se nenachází ve zúčastněném členském státě. Na pobočky úvěrových institucí usazených ve zúčastněných členských státech, které se nacházejí mimo zúčastněné členské státy, se povinnost minimálních rezerv nevztahuje. ECB může na základě rovného zacházení zprostit povin- 2. nosti minimálních rezerv tyto instituce: a) b) instituce, v nichž probíhá likvidační řízení nebo reorgani- zační opatření; instituce, u kterých by uložením povinnosti minimálních rezerv nebylo dosaženo cílů systému minimálních rezerv ESCB. Při rozhodování o každé výjimce bere ECB v úvahu jedno nebo více z těchto kritérií: i) jedná se o instituci pro zvláštní účely; ii) instituce nevykonává bankovní funkce v hospodářské soutěži s ostatními úvěrovými institucemi; b) emitované dluhové cenné papíry; c) cenné papíry peněžního trhu. Ze základu pro stanovení minimálních rezerv se vyjímají 2. tyto závazky: jakékoli závazky vůči jiné instituci, která není uvedena na seznamu jako vyňatá ze systému minimálních rezerv ESCB podle čl. 2 odst. 3, a závazky vůči ECB nebo jiné zúčastněné národní centrální bance. Pro uplatňování tohoto ustanovení musí být instituce schopna prokázat příslušné zúčastněné národní centrální bance skutečnou částku závazků vůči jakékoli instituci, která není uvedena na seznamu jako vyňatá ze systému minimálních rezerv ESCB, a závazků vůči ECB nebo některé zúčastněné národní centrální bance. Jestliže to nelze prokázat u emitovaných dluhových cenných papírů se stanove- nou splatností do dvou let, může instituce od základu pro sta- standardně odečíst hodnotu novení minimálních rezerv zůstatku emitovaných dluhových cenných papírů se stanove- nou splatností do dvou let. Jestliže to nelze prokázat u cenných papírů peněžního trhu, může instituce od základu pro stano- vení minimálních rezerv standardně odečíst hodnotu zůstatku cenných papírů peněžního trhu. Výši standardních odpočtů zveřejní Evropská centrální banka stejným způsobem jako seznamy uvedené v čl. 2 odst. 3. (1) Úř. věst. L 318, 27. 11. 1998, s. 8. (2) Úř. věst. L 322, 17. 12. 1977, s. 30. (3) Úř. věst. L 356, 30. 12. 1998, s. 7. 158 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 Základ pro stanovení minimálních rezerv pro určité 3. udržovací období vypočte instituce na základě posledních údajů, které měla vykázat příslušné zúčastněné národní cen- trální bance před začátkem daného udržovacího období ve smyslu výkaznictví pro měnovou a bankovní statistiku ECB podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2819/98. Článek 4 Sazby minimálních rezerv Pro následující kategorie závazků (ve smyslu výkaznictví (ES) 1. pro měnovou a bankovní statistiku ECB podle nařízení č. 2819/98) platí sazba minimálních rezerv 0 %: a) vklady se stanovenou splatností delší než dva roky; b) vklady s výpovědní lhůtou delší než dva roky; c) repo operace; d) dluhové cenné papíry se stanovenou splatností delší než dva roky. 2. Pro všechny ostatní závazky zahrnuté do základu pro sta- novení minimálních rezerv platí sazba minimálních rezerv 2 %. Článek 5 Výpočet minimálních rezerv 1. Výše minimálních rezerv, které má instituce držet během určitého udržovacího období, se vypočte vynásobením každé relevantní položky základu pro stanovení minimálních rezerv pro dané období sazbami minimálních rezerv podle článku 4. 2. S výhradou článku 11 se každé instituci poskytuje odpo- čitatelná položka ve výši 100 000 eur, kterou lze odečíst od celkové výše minimálních rezerv. Článek 6 Držení minimálních rezerv 1. Instituce musí držet minimální rezervy na jednom nebo několika účtech minimálních rezerv u národní centrální banky v každém zúčastněném členském státě, v němž má provo- zovnu, odpovídající základu pro stanovení minimálních rezerv držených touto institucí v dotyčném členském státě. Účty mini- málních rezerv jsou vedeny v eurech. Jako účty minimálních rezerv mohou být použity účty platebního styku instituce vedené u zúčastněných národních centrálních bank. tuce během udržovacího období není nižší než částka vypoč- tená pro toto období podle článku 5. 3. Má-li instituce v některém zúčastněném členském státě více než jednu provozovnu, odpovídá za splnění povinnosti minimálních rezerv instituce sídlo nebo ústředí, pokud se v daném členském státě nachází. Nenachází-li se v daném člen- ském státě sídlo ani ústředí, určí instituce pobočku, která odpovídá za plnění povinnosti minimálních rezerv instituce. Částky minimálních rezerv držené jednotlivými provozovnami se započítávají do plnění povinnosti minimálních rezerv insti- tuce v tomto členském státě. Článek 7 Udržovací období Udržovací období činí jeden měsíc; začíná 24. kalendářním dnem měsíce a končí 23. kalendářním dnem následujícího měsíce. Článek 8 Úročení 1. Držené povinné minimální rezervy se úročí průměrnou úrokovou sazbou ESCB pro hlavní refinanční operace během udržovacího období (váženou podle počtu kalendářních dnů) podle následujícího vzorce: Ht. nt. Xn i = 1 360 MRi nt. 100 Rt = Kde: Rt Ht nt i = úroky, které připadají na držené minimální rezervy v udržovacím období t = požadované minimální rezervy držené během udržo- vacího období t = počet kalendářních dnů udržovacího období t = i-tý kalendářní den udržovacího období t MRi = mezní úroková sazba posledních hlavních refi- nančních operací v kalendářním dni. Povinnost minimálních rezerv je splněna, jestliže prů- 2. měrný denní konečný zůstatek účtů minimálních rezerv insti- 2. Úroky se připisují druhý obchodní den národní centrální banky po uplynutí udržovacího období, za něž úroky připa- dají. 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 159 Článek 9 Právo na ověřování Právo ověřovat správnost a kvalitu informací, které instituce jako doklad plnění povinnosti minimálních rezerv, poskytují stanovené v článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 o uplatňování minimálních rezerv, vykonávají zúčastněné národní centrální banky, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat je sama. jestliže instituce, která udržuje minimální málních rezerv, rezervy nepřímo přes zprostředkovatele, nebo zprostředkovatel sám neplní povinnosti vyplývající ze systému minimálních rezerv ESCB, jestliže nejsou splněny podmínky pro nepřímé držení minimálních rezerv podle odstavců 1 a 2 nebo z důvodů obezřetnostního dohledu nad zprostředkovatelem. Je-li povo- lení odňato z důvodů obezřetnostního dohledu nad zprostřed- kovatelem, může být odnětí bezprostředně účinné. Za pod- mínek odstavce 5 jsou všechna odnětí z jiných důvodů účinná od konce běžného udržovacího období. Instituce, která udržuje své minimální rezervy přes zprostředkovatele, nebo zprostřed- kovatel sám mohou kdykoli požádat o odnětí povolení. Odnětí je účinné po předchozím oznámení příslušnou zúčastněnou národní centrální bankou. Článek 10 Nepřímé držení minimálních rezerv přes zprostředkovatele 5. Instituce, která udržuje minimální rezervy přes zprostřed- kovatele, a zprostředkovatel budou uvědomeni o odnětí povo- lení z jiných důvodů než z důvodů obezřetnostního dohledu nejméně pět pracovních dnů před uplynutím udržovacího období, k jehož konci má být povolení odňato. 1. Instituce mohou požádat o povolení držet všechny své minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatele, který je rezidentem téhož členského státu. Zprostředkovatelem musí být instituce, na kterou se vztahuje povinnost minimálních rezerv a která kromě držení minimálních rezerv pravidelně provádí část správy (například správu hotovosti) instituce, pro niž působí jako zprostředkovatel. 2. Žádost o povolení se podává národní centrální bance zúčastněného členského státu, v němž je žádající instituce usa- zena. K žádosti je nutno přiložit kopii dohody mezi zprostřed- kovatelem a žádající institucí, v níž obě strany vyjadřují sou- hlas s dohodou. V dohodě je také nutno uvést, zda si žádající instituce přeje přístup ke stálým facilitám ESCB a operacím na otevřeném trhu. Výpovědní lhůta dohody musí činit nejméně dvanáct měsíců. Jsou-li výše uvedené podmínky splněny, může zúčastněná národní centrální banka, jíž byla žádost podána, s výhradou udělit povolení pro dobu platnosti dohody, odstavce 4 tohoto článku. Povolení nabude účinku se začátkem prvního udržovacího období po udělení povolení. 3. Zprostředkovatel drží minimální rezervy v souladu se všeobecnými podmínkami systému minimálních rezerv ESCB. Zprostředkovatel odpovídá vedle instituce, pro kterou působí jako zprostředkovatel, za plnění povinnosti minimálních rezerv. V případě nesplnění může ECB uvalit sankce za nesplnění povinnosti na zprostředkovatele, na instituci, pro kterou působí jako zprostředkovatel, nebo na oba podle odpovědnosti za nesplnění povinnosti. ECB nebo příslušná zúčastněná národní centrální banka 4. může kdykoli odejmout povolení k nepřímému držení mini- 6. Aniž jsou dotčeny statistické zpravodajské povinnosti instituce, která udržuje své minimální rezervy přes zprostřed- kovatele, předává zprostředkovatel dostatečně podrobné údaje o základu pro stanovení minimálních rezerv, aby Evropské centrální bance umožnil ověřovat jejich správnost a kvalitu podle článku 9; rovněž určuje výši požadovaných minimálních rezerv a údaje o držení rezerv pro sebe i pro každou instituci, pro kterou působí jako zprostředkovatel. Tyto údaje předává zúčastněné národní centrální bance, u níž jsou vedeny mini- mální rezervy. Zprostředkovatel předává uvedené údaje o základu pro stanovení minimálních rezerv se stejnou periodi- citou a podle stejného harmonogramu, jaké jsou stanoveny ve výkaznictví pro měnovou a bankovní statistiku ECB podle nařízení (ES) č. 2819/98. Článek 11 Držení minimálních rezerv na konsolidovaném základě Instituce, které smějí předávat statistické údaje jako skupina na konsolidovaném základě (ve smyslu výkaznictví pro měnovou a bankovní statistiku ECB podle nařízení (ES) č. 2819/98), musí podle článku 10 držet minimální rezervy prostřednictvím jedné jako zprostředkovatel výlučně instituce skupiny, která působí pro tyto instituce. Instituce, která působí jako zprostředkovatel pro skupinu, může požádat ECB o osvobození od povinností uvedených v čl. 10 odst. 6. Jestliže ECB toto osvobození poskytne, má pouze skupina jako celek nárok na odpočitatel- nou položku uvedenou v čl. 5 odst. 2. 160 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 Článek 12 Obchodní dny národních centrálních bank Článek 14 Změny tohoto nařízení Má-li jedna nebo více poboček některé zúčastněné národní centrální banky zavřeno některý obchodní den národní cen- trální banky z důvodu místního nebo regionálního svátku, musí příslušná zúčastněná národní centrální banka předem informovat o opatřeních, která mají být přijata pro operace s danými pobočkami. Článek 13 Přechodná ustanovení První udržovací období začíná dnem 1. 1. a končí dnem 23. února 1999. ledna 1999 2. Pro první udržovací období se základ pro stanovení mini- málních rezerv instituce stanoví na základě položek její roz- vahy k 1. jak je zúčastněná národní centrální banka vykázala ve smyslu výkaznictví pro měnovou a bankovní statistiku ECB podle nařízení (ES) č. 2819/98. lednu 1999, Změny tohoto nařízení nabývají účinku pouze tehdy, pokud se týkají plného udržovacího období, a budou oznámeny před jeho počátkem. Článek 15 Závěrečná ustanovení Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 1999. Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. prosince 1998. Za Radu guvernérů ECB prezident Willem F. DUISENBERG


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3568/98 af Gary TITLEY til Kommissionen. Påstået interferens i MED-TV- programudsendelser, forårsaget af de tyrkiske myndigheder

eurovoc_concepts:
Türkiye
United Kingdom
association agreement (EU)
audiovisual piracy
customs union
freedom of expression
law relating to information
satellite communications
television
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 297/81 Kommissionen kan som supplement til disse oplysninger i spørgsmålet om de risici, der knytter sig til udsættelse for kræftfremkaldende stoffer under arbejdet, over for det ærede medlem bekræfte, at hans forslag allerede indgår i det ændrede forslag til Rådets direktiv (5) om ændring for anden gang af direktiv 90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagere mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer, som Kommissionen vedtog den 12. november 1998 efter Parlamentets udtalelse. (1) (2) (3) (4) (5) EFT L 137 af 30. 5. 1990. EFT L 150 af 22. 6. 1993. EFT L 365 af 31. 12. 1994. EFT L 262 af 27. 9. 1976. EFT C 392 af 16. 12. 1998. (1999/C 297/107) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3568/98 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (1. december 1998) Om: Påstået interferens i MED-TV-programudsendelser, forårsaget af de tyrkiske myndigheder Da Kommissionen sidst modtog en forespørgsel vedrørende dette problem, svarede den, at det var nødvendigt at skaffe kontant bevismateriale før der kunne indgives klage til de tyrkiske myndigheder over disses påståede interferens i MED-TV-programudsendelser. Idet problemerne påvirker den britiske organisation MED-TV, som ikke har de nødvendige midler til at skaffe detaljerede beviser på kilden til denne interferens, vil Kommissionen da påtage sig at undersøge dette problem? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek (15. januar 1999) Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at den form for undersøgelser, som der bliver foreslået, ikke falder ind under Fællesskabets forbindelser med Tyrkiet, sådan som de er for øjeblikket ifølge associerings- og toldunionsaftalerne. (1999/C 297/108) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3585/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NG) til Kommissionen Om: Gennemførelsen af handlingsprogrammet »Naturgas« (3. december 1998) Den 2. EU-støtteramme for Grækenland omfatter handlingsprogrammet »Naturgas«, hvortil der er opført 747 mio ecu. Dette program har følgende underprogrammer: 1. »Højtryksledning«; 2. »Net med jævnt tryk«; 3. »Net med lavt tryk«; 4. »Ekspropriation, overjordiske installationer og telekontrol- og fjernbetjeningssystemer«; 5. »Teknisk bistand«. Da der allerede i 1994 blev fastlagt en tidshorisont for underprogrammerne, bedes Kommissionen give følgende oplysninger: 1. Hvorledes skrider hvert enkelt af underprogrammerne frem, og hvor stor en del af bevillingerne har man anvendt? 2. Hvad er hovedårsagerne til en eventuel forsinket anvendelse af midlerne til de forskellige underprogram- mer?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2589/98 af 1. december 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 2198/98 og om forhøjelse til 749 960 tons af den løbende licitation med henblik på eksport af byg, som er i det tyske interventionsorgans besiddelse

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
barley
export
intervention agency
storage

formats: pdf print

text: 2. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 324/21 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2589/98 af 1. december 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 2198/98 og om forhøjelse til 749 960 tons af den løbende licitation med henblik p(cid:134) eksport af byg, som er i det tyske interven- tionsorgans besiddelse KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 5, og ud fra følgende betragtninger: Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2193/96 (4), er der fastsat procedurer og betingelser for salg af korn fra inter- ventionsorganerne; ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2198/98 (5), blev der (cid:134)bnet en løbende licitation med henblik p(cid:134) eksport af 249 775 tons byg, som er i det tyske interventionsorgans besiddelse; Tyskland har meddelt Kommissionen, at dets interventionsorgan har til hensigt at forhøje den i licita- tionen udbudte mængde med henblik p(cid:134) eksport med 500 185 tons; den samlede mængde byg, der af dets inter- ventionsorgan udbydes i licitation, bør derfor forhøjes til 749 960 tons; mængder; bilag I til forordning (EF) nr. 2198/98 bør derfor ændres; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 forordning I ændringer: (EF) nr. 2198/98 foretages følgende 1) Artikel 2 affattes s(cid:134)ledes: »Artikel 2 1. Licitationen omfatter maksimalt 749 960 tons byg med henblik p(cid:134) eksport til alle tredjelande undtagen Amerikas Forenede Stater, Canada og Mexico. 2. Oplagringsomr(cid:134)derne for de 749 960 tons byg er anført i bilag I. « 2) Bilag I erstattes af bilaget til denne forordning. Artikel 2 som følge af den forhøjede licitationsmængde er det nødvendigt at ændre fortegnelsen over omr(cid:134)der og lager- Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. december 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 191 af 31. 7. 1993, s. 76. (4) EFT L 293 af 16. 11. 1996, s. 1. (5) EFT L 277 af 14. 10. 1998, s. 9. L 324/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 12. 98 BILAG »BILAG I Oplagringssted Mængde (tons) Schleswig-Holstein/Hamburg/ Niedersachsen/Bremen/ Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/ Baden-W(cid:129)rttemberg/Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/ Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Th(cid:129)ringen 263 990 34 911 229 624 221 435«


title: QUESTION ECRITE no 3549/98 de Katerina DASKALAKI à la Commission. Frais d'hospitalisation dans les cliniques privées en Grèce

eurovoc_concepts:
Greece
competition law
health insurance
hospital expenses
medical institution
private sector

text: 28. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 182/97 des habitants nés à l’extérieur de l’Union européenne, les pays d’origine des immigrants, des données sur le recrutement de la main-d’œuvre ainsi que sur l’âge des personnes nées à l’étranger. Si cette publication d’Eurostat donne des renseignements pour la Belgique, le Danemark, l’Espagne, la Finlande, la France, l’Irlande, le Luxembourg, les Pays-Bas, le Portugal, le Royaume-Uni et la Suède, elle n’en donne aucun pour l’Allemagne. Pour quelles raisons l’Office statistique publie-t-il des études sur la structure démographique dans les États membres de l’Union européenne, qui ne prennent pas en compte l’État membre le plus peuplé, et quelle valeur représentative sur le plan communautaire la Commission peut-elle attacher à une étude qui ne fournit, pour l’Allemagne, aucun renseignement en ce qui concerne les étrangers et les personnes nées à l’étranger? Réponse donnée par M. de Silguy au nom de la Commission (5 février 1999) La Commission ayant reçu régulièrement des demandes de données sur la population par pays d’origine, les États membres ont été invités en 1996 à fournir à Eurostat les données nécessaires. Plusieurs États membres, notamment l’Allemagne, n’ont pu transmettre toutes les informations requises, mais, compte tenu de l’intérêt manifesté par le public, il a été jugé utile de publier les informations disponibles dans «Statistiques en bref» et dans la base de données d’Eurostat «New Cronos». Aucun total n’est calculé pour l’ensemble de la Communauté, en raison du manque d’informations concernant l’Allemagne et d’autres États membres. Lorsque des données plus complètes seront disponibles dans les États membres (après un recensement, par exemple), elles seront intégrées à la base de données. (1999/C 182/129) QUESTION ÉCRITE E-3549/98 posée par Katerina Daskalaki (UPE) à la Commission Objet: Frais d’hospitalisation dans les cliniques privées en Grèce (1er décembre 1998) En Grèce, les frais d’hospitalisation dans les hôpitaux publics et dans les établissements psychiatriques ont augmenté, respectivement, de 60 à 100 % et de 35 %. Ces frais sont remboursés par les assurances sociales. Cependant, les frais d’hospitalisation dans les cliniques généralistes du secteur privé restent bloqués depuis six ans en dépit des démarches répétées de l’Union panhellénique des cliniques privées, qui proteste contre une telle inégalité de traitement. Selon la Commission, cette situation est-elle conforme aux règles de la concurrence? Existe-t-il un moyen d’y remédier? Réponse donnée par M. Van Miert au nom de la Commission (15 janvier 1999) La Commission est en mesure d’informer l’Honorable Parlementaire que d’éventuelles pratiques anticon- stitutionnelles ayant des conséquences essentiellement sur un marché national doivent en principe être examinées par les autorités de cet État membre du point de vue de la législation nationale relative à la concurrence. Les pratiques décrites par l’Honorable Parlementaire semblent ne concerner que les hôpitaux et cliniques grecs. Ce sont donc les autorités grecques compétentes en matière de concurrence qui sont le mieux placées pour traiter cette question. Quant à la compatibilité de la situation avec les règles de concurrence, la Commission ne dispose pas de suffisamment d’informations pour se permettre de prendre position


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3578/98 do Deputado Angela SIERRA GONZÁLEZ Massturism och öregioner

eurovoc_concepts:
declining industrial region
environmental protection
international conference
mass tourism
pollution
tourism policy
tourist region
urbanisation

text: C 289/64 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 10. 1999 (1999/C 289/084) PERGUNTA ESCRITA E-3577/98 apresentada por Concepció Ferrer (PPE) à Comissão (1 de Dezembro de 1998) Objecto: Aumento dos contingentes à exportação de automóveis provenientes do Japão No âmbito da aplicação do compromisso UE/Japão de 1991 relativo à limitação das exportações de automóveis japoneses para a UE, os negociadores da Comissão Europeia e o MITI japonês chegaram, na tarde de segunda-feira, a um acordo sobre os contingentes definitivos para o ano de 1998. Nos termos do acordo, o Japão poderá exportar este ano, no máximo, 1. 190. 000 automóveis para o mercado comunitário, o que representa um aumento de 23. 000 unidades. Procedeu a Comissão à avaliação do impacto que pode ter este aumento no sector automóvel comunitário? Previu a Comissão qualquer contrapartida que beneficie outros sectores industriais comunitários? Resposta dada por Martin Bangemann em nome da Comissão (8 de Fevereiro de 1999) O compromisso celebrado entre a Comunidade e o Japão em Julho de 1991 relativo aos veículos automóveis (os «elementos de consenso») prevê que o Japão controle as exportações para a Comunidade bem como para os cinco Estados-membros que anteriormente haviam aplicado restrições às importações (Espanha, Portugal, França, Itália e Reino Unido), durante um período de transição que termina em 31 de Dezembro de 1999. O objectivo-chave deste período de transição é facultar aos fabricantes comunitários um prazo para tomar as medidas necessárias de ajustamento que lhes permita alcançar a competitividade a nível internacional e, ao mesmo tempo, abrir progressivamente os mercados previamente limitados às exportações provenientes do Japão. Esta abertura progressiva está naturalmente relacionada com a evolução da procura de automóveis nesses mercados. Por este motivo, os princípios subjacentes aos elementos de consenso baseiam-se em previsões das exportações provenientes do Japão, as quais estão relacionadas com as hipóteses assumidas acerca da procura de automóveis em geral. As previsões devem ser elaboradas através de consultas semestrais entre a Comissão e o Governo do Japão. Neste processo, devem tomar-se em consideração os desenvolvimentos do mercado. As últimas consultas ocorreram em 12 de Outubro de 1998. Como a procura real em 1998 foi superior à prevista originalmente, tanto em Espanha como em toda a Comunidade, a procura e as previsões de exportações foram revistas em conformidade. A diferença entre a previsão inicial feita em Março de 1998 e a previsão revista feita em Outubro, que se eleva a 23 000 unidades, é, por conseguinte, o resultado lógico de uma procura mais elevada para automóveis e foi elaborada, como cada ano, no cumprimento dos princípios subjacentes ao compromisso. Este compromisso consiste num acordo autónomo ao abrigo do GATT/OMC e refere-se exclusivamente ao sector automóvel. De facto, os fabricantes comunitários de automóveis melhoraram a sua competitividade durante o período transitório, o que lhes permitiu igualmente melhorar a sua presença na Europa e no mercado mundial. Isto criou igualmente oportunidades para a indústria automóvel comunitária no seu conjunto, incluindo a de componentes originais e de fornecedores de serviços. (1999/C 289/085) PERGUNTA ESCRITA E-3578/98 apresentada por Angela Sierra González (GUE/NGL) à Comissão Objecto: O turismo de massas e as regiões insulares (1 de Dezembro de 1998) Durante o mês de Outubro do ano em curso, realizou-se em Lanzarote uma conferência internacional subordinada ao tema «Turismo sustentável em pequenos Estados insulares em desenvolvimento e em outras ilhas», organizada pela Organização Mundial do Turismo. Durante a Conferência, os relatores chamaram a atenção para os problemas ambientais que o aumento da procura turística pode originar em pequenas ilhas de limitada capacidade de carga, com os riscos inerentes de massificação turística


title: Regolamento (CE) n. 2589/98 della Commissione del 1° dicembre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 2198/98 e che porta a 749 960 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'organismo d'intervento tedesco

text: 2. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 324/21 REGOLAMENTO (CE) N. 2589/98 DELLA COMMISSIONE del 1o dicembre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 2198/98 e che porta a 749 960 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l’esportazione di orzo detenuto dall’organismo d’intervento tedesco LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 5, considerando che il regolamento (CEE) n. 2131/93 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2193/96 (4), fissa le procedure e le condizioni per la vendita dei cereali detenuti dagli organismi d’inter- vento; considerando che il regolamento (CE) n. 2198/98 della Commissione (5), ha indetto una gara permanente per l’esportazione di 249 775 tonnellate di orzo detenuto dall’organismo d’intervento tedesco, che la Germania ha reso nota alla Commissione l’intenzione del proprio orga- nismo d’intervento di procedere ad un aumento di 500 186 tonnellate del quantitativo oggetto della gara a fini di esportazione; che (cid:138) opportuno portare a 749 960 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l’esportazione di orzo detenuto dall’orga- nismo d’intervento tedesco; considerando che, tenuto conto dell’aumento dei quanti- tativi oggetto della gara, (cid:138) necessario apportare talune modifiche all’elenco delle regioni e dei quantitativi immagazzinati; che occorre quindi modificare l’allegato I del regolamento (CE) n. 2198/98; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 2198/98 (cid:138) modificato come segue: 1) Il testo dell’articolo 2 (cid:138) sostituito dal seguente testo: «Articolo 2 La gara concerne un quantitativo massimo di 1. 749 960 tonnellate di orzo che possono essere espor- tate verso qualsiasi paese terzo, eccettuati gli Stati Uniti d’America, il Canada e il Messico. Le regioni nelle quali (cid:138) immagazzinato il quanti- 2. tativo di 749 960 tonnellate di orzo figurano nell’alle- gato I. » 2) L’allegato I (cid:138) sostituito dall’allegato del presente rego- lamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 1o dicembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 191 del 31. 7. 1993, pag. 76. (4) GU L 293 del 16. 11. 1996, pag. 1. (5) GU L 277 del 14. 10. 1998, pag. 9. L 324/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 2. 12. 98 ALLEGATO «ALLEGATO I Localit(cid:133) di magazzinaggio Quantitativi (tonnellate) Schleswig-Holstein/Hamburg/ Niedersachsen/Bremen/ Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/ Baden-W(cid:129)rttemberg/Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/ Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Th(cid:129)ringen 263 990 34 911 229 624 221 435»


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3560/98 van Klaus LUKAS Europese Stichting voor opleiding en verdwenen EU-gelden

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
EU programme
European Training Foundation
France
Poland
bankruptcy
educational institution
use of aid
validation of expenditure

text: 11. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 289/61 (1999/C 289/080) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3560/98 van Klaus Lukas (NI) aan de Commissie (1 december 1998) Betreft: Europese Stichting voor opleiding en verdwenen EU-gelden Mij is informatie toegespeeld volgens welke gelden van de Europese Stichting voor opleiding als gevolg van het faillissement van een Pools-Franse middelbare school in Poznan „verdwenen” zijn. Naar verluidt zijn ook na het faillissement nog verdere betalingen verricht. Kan de Commissie aangeven:. waar het bedrag van circa 2 miljoen ecu gebleven is dat de door haar gecontroleerde en gefinancierde Europese Stichting voor opleiding geïnvesteerd heeft in een failliet gegane Pools-Franse middelbare school in Poznan?. Waarom zijn na het faillissement nog verdere betalingen verricht?. Hoe hoog zijn deze betalingen?. Zijn er pogingen gedaan om het geld terug te krijgen?. Zo ja, met welk resultaat?. Zo neen, waarom niet? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (18 januari 1999) De Commissie vestigt de aandacht van de geachte afgevaardigde op het feit dat er in het kader van het faillissement van de Frans-Poolse school, waarnaar door hem verwezen wordt, op geen enkele wijze geld verdwenen is. Deze school heeft, als Frans-Pools samenwerkingsverband dat in aanmerking kwam voor subsidiëring uit hoofde van het Tempus-Phare programma, tussen 199. en 9. 96 vier gemeenschappelijke Europese projecten ingediend, die op basis van de jaarlijkse procedures en in overeenstemming met de selectiecriteria van het genoemde programma gefinancierd zijn. In het totaal is een bedrag van 1,5 miljoen € toegekend. De vier projecten in kwestie zijn geheel in lijn met de ontwikkelingsplanning ten uitvoer gebracht tot het moment waarop de school door de opheffing van het samenwerkingsverband bankroet is gegaan en op 30 september 1996 in staat van faillissement is verklaard. Van deze situatie heeft de Commissie bij de uitoefening van haar bevoegdheden als controle-instantie op 3 juni 1997 kennis genomen. Aan de hand van een financiële analyse van de tenuitvoerlegging van de projecten en op basis van aanvullende gegevens van de Europese Stichting voor Opleiding is, na een onderzoek bij de partners van het samenwerkingsverband, in samenwerking met de Poolse curator een procedure gestart om de gelden terug te krijgen. De Commissie is momenteel bezig om 471 000 € terug te halen van een eerder overgemaakt maar nog niet besteed bedrag, alsmede 143 000 € die door de curator aangemerkt zijn als de bedragen die in september en december 1996, dus na het faillissement van de school en nog voor de datum waarop de Commissie kennis had genomen van de feiten, uitbetaald zijn. Daarnaast zal de Commissie de opbrengsten ontvangen van de veiling van het materiaal dat in het kader van de eerder genoemde projecten aan de Frans-Poolse school ter beschikking was gesteld. In het kader van de faillissementsprocedure is met andere woorden geen geld verdwenen. De Commissie heeft de belangen van de Gemeenschap zo goed mogelijk behartigd door onmiddellijk nadat ze kennis had genomen van de feiten alle noodzakelijke maatregelen te treffen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3550/98 del Katerina DASKALAKI al Consejo. Monumentos en peligro en Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
architectural heritage
cultural cooperation
heritage protection
historic site

text: C 207/88 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 7. 1999 (1999/C 207/117) PREGUNTA ESCRITA E-3550/98 de Katerina Daskalaki (UPE) al Consejo (1 de diciembre de 1998) Asunto: Monumentos en peligro en Kosovo Son numerosas las noticias publicadas en la prensa internacional acerca del riesgo de destrucción global de los importantes monumentos de Kosovo: ruinas romanas, monasterios cristianos que albergan raros manuscritos e iconos, templos musulmanes de especial valor arquitectónico, etc. En respuesta a una pregunta al respecto, la Comisión se declara incompetente y remite al Consejo. ¿Puede, por tanto, decir el Consejo si está al corriente de la cuestión y si tiene intención de examinar la posibilidad de intervenir de algún modo, por ejemplo, enviando a expertos que evalúen la situación, o algún tipo de actuación ante las autoridades competentes de la zona? Respuesta (9 de marzo de 1999) El artículo 128 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea dispone, entre otras cosas, lo 1. siguiente: La Comunidad y los Estados miembros fomentarán la cooperación con los terceros países y con las organizaciones internacionales competentes en el ámbito de la cultura [. ] La aplicación de esta disposición en lo que respecta a la Comunidad, cuya acción en el ámbito de la cultura tiene por único objetivo apoyar y completar la acción de los Estados miembros, entraña la presentación de una propuesta de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo. Dado que el Parlamento y el Consejo no han recibido propuesta alguna relativa a la cuestión que plantea Su Señoría, no pueden actuar formalmente en ese contexto. Sin embargo, el Consejo es consciente del peligro que corre el patrimonio histórico de Kosovo. En sus 2. propuestas sobre el futuro estatuto de Kosovo, la Unión Europea ha tratado en varias ocasiones la cuestión de la protección de los lugares y monumentos de gran valor cultural o religioso, en particular en el marco del Grupo de contacto. El Consejo espera que esas gestiones contribuyan a resolver la crisis actual y a salvaguardar los edificios históricos de Kosovo. (1999/C 207/118) PREGUNTA ESCRITA E-3556/98 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisión (1 de diciembre de 1998) Asunto: Valoración de los productos agrarios típicos En relación con el dictamen del Comité Económico y Social relativo a la «Valoración de los productos agrarios típicos de calidad como instrumento de desarrollo en el contexto de una nueva PAC», se observa que los productos típicos de calidad son productos derivados mediante métodos originales de transformación, que incorporan siempre materias primas de calidad, con un aspecto y un gusto específicos, características que siempre se hallan vinculadas a un determinado territorio y que confieren al producto un atractivo mayor que el de otros productos afines. La mayoría de los productos típicos de calidad provienen de zonas de montaña desfavorecidas. Su valor añadido permite una mayor estabilidad del sistema productivo y de la ocupación laboral, contribuyen a la permanencia en el lugar de sus habitantes y a la dignidad de los pueblos, es decir, proporciona un valioso apoyo al desarrollo rural. En el contexto de una nueva PAC y en el umbral de otra fase de grandes cambios para los productores agrícolas europeos como es la Agenda 2000, ¿puede la Comisión llevar a cabo iniciativas y métodos eficaces de valoración y promoción de los productos típicos de calidad que constituyen una parte integrante del patrimonio histórico y cultural de Europa? El uso de la denominación de origen en los productos de imitación fabricados fuera de las zonas de origen no debe estar permitido. Ningún país, dentro o fuera de la UE, ninguna región, ningún producto tiene el derecho de usurpar cuanto se ha construido mediante el duro trabajo de los productores de productos típicos de calidad


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3559/98 του Franz LINSER Διόδια του Μπρέννερ/ Διαπραγματεύσεις με την Ελβετία για θέματα διαμετακόμισης

eurovoc_concepts:
Switzerland
axle tax
charges for use of infrastructure
commercial vehicle
pollution control measures
road transport
toll
transit

text: C 289/60 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 11. 10. 1999 (1999/C 289/079) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3559/98 υποβολη΄: Franz Linser (NI) προς το Συµβου΄λιο (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: ∆ιο΄δια του Μπρε΄ννερ/ ∆ιαπραγµατευ΄σεις µε την Ελβετι΄α για θε΄µατα διαµετακο΄µισης Κατα΄ την ω΄ρα των ερωτη΄σεων προς το Συµβου΄λιο, στις 16. 9. 1998 στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο στο Στρασβου΄ργο, η αυστριακη΄ υφυπουργο΄ς ∆ρ. Ferrero-Waldner δη΄λωσε, ως ασκου΄σα τα καθη΄κοντα προε΄δρου του Συµβουλι΄ου, σε σχε΄ση µε την ερω΄τηση του βουλευτη΄ ∆ρ. Frischenschlager (ΦΙΛ) για τις διαπραγµατευ΄σεις ΕΕ-Ελβετι΄ας, ο΄τι η επιβολη΄ υψηλο΄τερων τελω΄ν (στη συγκεκριµε΄νη περι΄πτωση προ΄κειται για τε΄λη οδικη΄ς κυκλοφορι΄ας) στην Ελβετι΄α θα ει΄χε ως επακο΄λουθο την αυ΄ξηση των διοδι΄ων του Μπρε΄ννερ. Στη συνε΄χεια το΄νισε ο΄τι τα ελβετικα΄ τε΄λη πρε΄πει να ε΄χουν ως γνω΄µονα και το κο΄στος των υποδοµω΄ν. Μετα΄ τη θετικη΄ ε΄κβαση του δηµοψηφι΄σµατος για τα νε΄α τε΄λη βαρε΄ων οχηµα΄των (LSVA) που πραγµατοποιη΄θηκε στις 27 Σεπτεµβρι΄ου 1998 στην Ελβετι΄α, θε΄τω τα ακο΄λουθα ερωτη΄µατα: 1. Θεωρει΄ το Συµβου΄λιο ο΄τι µετα΄ την ε΄γκριση των τελω΄ν LSVA στην Ελβετι΄α και την επακο΄λουθη αυ΄ξηση των οδικω΄ν τελω΄ν πρε΄πει να αυξηθου΄ν και τα διο΄δια του Μπρε΄ννερ; 2. Αν ο΄χι, πω΄ς αιτιολογει΄ το Συµβου΄λιο την α΄ποψη΄ του; 3. Θεωρει΄ το Συµβου΄λιο ο΄τι τα τε΄λη LSVA ανταποκρι΄νονται στη βασικη΄ αρχη΄ ο΄τι τα τε΄λη οδικη΄ς κυκλοφορι΄ας πρε΄πει να ε΄χουν ως γνω΄µονα και το κο΄στος των υποδοµω΄ν; 4. Αν ο΄χι, τι αντι΄κτυπο θα ε΄χει αυτο΄ το γεγονο΄ς στις συστα΄σεις του Συµβουλι΄ου προς την Επιτροπη΄ ο΄σον αφορα΄ µε τη συνε΄χιση των διαπραγµατευ΄σεων µε την Ελβετι΄α; Απα΄ντηση (29 Μαρτι΄ου 1999) Η κοινη΄ θε΄ση του Συµβουλι΄ου ο΄σον αφορα΄ την επιβολη΄ τελω΄ν στα βαρε΄α φορτηγα΄ οχη΄µατα για τη χρη΄ση 1. -2. ορισµε΄νων ε΄ργων υποδοµη΄ς (Ευρωαυτοκο΄λλητο) εγκρι΄θηκε στις 18 Ιανουαρι΄ου 1999. Ένα απο΄ τα σηµαντικα΄ σηµει΄α αυτη΄ς της συµφωνι΄ας ει΄ναι η υπο΄ ορισµε΄νους ο΄ρους χρη΄ση του συστη΄µατος των διοδι΄ων απο΄ την Αυστρι΄α για το τµη΄µα του αυτοκινητοδρο΄µου Kufstein-Brenner, ενω΄ το υπο΄λοιπο ε΄δαφος της Αυστρι΄ας θα υπο΄κειται στο συ΄στηµα του ευρωαυτοκο΄λλητου. Αυτο΄ δικαιολογει΄ται λο΄γω των ιδιαι΄τερων συνθηκω΄ν ορισµε΄νων οδω΄ν των Άλπεων, ω΄στε να επιβληθει΄ τε΄λος ανα΄λογο προς το κο΄στος της υποδοµη΄ς. Εποµε΄νως, για τη διαδροµη΄ Kufstein-Brenner, η Αυστρι΄α δη΄λωσε ο΄τι το µε΄σο σταθµισµε΄νο τε΄λος για την εν λο΄γω διαδροµη΄ ει΄ναι 84 ευρω΄. Στη συνα΄ρτηση αυτη΄, η Επιτροπη΄ δη΄λωσε ο΄τι θεωρει΄ κατα΄λληλο το εν λο΄γω ποσο΄, λαµβανοµε΄νης υπο΄ψη της υφιστα΄µενης σχε΄σης µεταξυ΄ του µε΄σου σταθµισµε΄νου διοδι΄ου και του κο΄στους κατασκευη΄ς, συντη΄ρησης και ανα΄πτυξης αυτη΄ς της υποδοµη΄ς. Όσον αφορα΄ τις διαπραγµατευ΄σεις µεταξυ΄ της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας και της Ελβετικη΄ς Συνοµοσπονδι΄ας 3. -4. σχετικα΄ µε την σιδηροδροµικη΄ και οδικη΄ µεταφορα΄ εµπορευµα΄των, το Συµβου΄λιο ε΄δωσε διαπραγµατευτικη΄ εντολη΄ στην Επιτροπη΄ το 1995. Έκτοτε, η Επιτροπη΄ συνεχι΄ζει τις εν λο΄γω διαπραγµατευ΄σεις. Όσον αφορα΄ το κο΄στος διαµετακο΄µισης µε΄σω της Ελβετι΄ας, το Συµβου΄λιο α΄κουσε ε΄κθεση σχετικα΄ µε τα σηµει΄α που παραµε΄νουν εκκρεµη΄ στο πλαι΄σιο των διαπραγµατευ΄σεων και κατε΄ληξε σε συµφωνι΄α αρχη΄ς σχετικα΄ µε µια λυ΄ση συ΄µφωνα µε την οποι΄α, µετα΄ το ε΄τος 2005, τα φορτηγα΄ των οποι΄ων το βα΄ρος δεν υπερβαι΄νει τους 40 το΄νους θα ε΄χουν ελευ΄θερη προ΄σβαση στις ελβετικε΄ς οδου΄ς για τη διαµετακο΄µιση και τη διµερη΄ κυκλοφορι΄α, στο πλαι΄σιο συστη΄µατος τελω΄ν. Συ΄µφωνα µε αυτο΄ το συ΄στηµα, το µε΄σο τε΄λος που θα καταβα΄λλει ε΄να φορτηγο΄ 40 το΄νων δεν θα υπερβαι΄νει τα 200 ευρω΄. Τα λιγο΄τερο ρυπαι΄νοντα φορτηγα΄ θα καταβα΄λλουν µικρο΄τερο τε΄λος, ενω΄ τα πλε΄ον ρυπαι΄νοντα θα καταβα΄λλουν υψηλο΄τερο τε΄λος. Το τε΄λος αυτο΄ δεν θα υπερβαι΄νει τα 180 ευρω΄ κατα΄ την ε΄ναρξη λειτουργι΄ας της πρω΄της σιδηροδροµικη΄ς ση΄ραγγας η΄ ε΄ως την 1η Ιανουαρι΄ου 2008. Θα ληφθει΄ υπο΄ψη η πλησιε΄στερη ηµεροµηνι΄α


title: Beschluß des Rates vom 1. Dezember 1998 zur Ernennung eines Mitglieds des Beratenden Ausschusses für die ärztliche Ausbildung

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
doctor
vocational training

text: 12. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 387/1 I (Mitteilungen) RAT BESCHLUSS DES RATES vom 1. Dezember 1998 zur Ernennung eines Mitglieds des Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die …rztliche Ausbildung (98/C 387/01) DER RAT DER EUROP´ISCHEN UNION - gest(cid:190)tzt auf den Beschlu¤ 75/364/EWG des Rates vom 16. Juni 1975 zur Einsetzung eines Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die …rztliche Ausbildung(cid:216)(˛), insbesondere auf die Artikel 3 und 4, gest(cid:190)tzt auf die Beitrittsakte von 1994, insbesondere auf Artikel 165 Absatz 1, in Erw…gung nachstehender Gr(cid:190)nde: Gem…¤ Artikel 3 des genannten Beschlusses besteht der Ausschu¤ aus drei Sachverst…ndigen je Mitgliedstaat und einem Stellvertreter f(cid:190)r jeden dieser Sachverst…ndigen. Nach Artikel 4 des Beschlusses betr…gt die Amtszeit dieser Sachverst…ndigen und ihrer Stellvertreter drei Jahre. Der Rat hat mit Beschlu¤ vom 29. Juni 1998(cid:216)(ˇ) die Mitglieder des Ausschusses und ihre Stell(cid:220) vertreter f(cid:190)r die Zeit vom 29. Juni 1998 bis zum 28. Juni 2001 ernannt. Die luxemburgische Regierung hat eine Kandidatur f(cid:190)r die Ernennung eines Mitglieds vor(cid:220) gelegt - BESCHLIESST: Zum Mitglied des Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die …rztliche Ausbildung f(cid:190)r die Zeit vom 29. Juni 1998 bis zum 28. Juni 2001 wird ernannt: Einziger Artikel A. (cid:217)Sachverst…ndige des Berufsstands der praktizierenden ´rzte Mitglied Luxemburg Frau Dr. Martine STEIN(cid:220)MERGEN Geschehen zu Br(cid:190)ssel am 1. Dezember 1998. Im Namen des Rates Der Pr…sident R. EDLINGER (˛)(cid:217)ABl. L 167 vom 30. 6. 1975, S. 17. (ˇ)(cid:217)ABl. C 222 vom 16. 7. 1998, S. 3


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3549/98 del Katerina DASKALAKI a la Comisión. Coste de las clínicas privadas en Grecia

text: 28. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 182/97 población de determinados países europeos según los países de nacimiento. En ella se presentan, en particular, el número de habitantes nacidos fuera del territorio de la UE, los países de origen de los inmigrantes, cifras sobre la mano de obra extranjera empleada, así como datos referidos a la edad de las personas nacidas en el extranjero. Esta publicación de Eurostat contiene datos sobre Bélgica, Dinamarca, España, Finlandia, Francia, Irlanda, Luxemburgo, Países Bajos, Portugal, Reino Unido y Suecia, pero no sobre Alemania. ¿Puede explicar la Comisión por qué motivo la Oficina Estadística presenta estudios sobre la estructura de población en los Estados miembros de la Unión, sin incluir en los mismos al Estado miembro más poblado? ¿Qué valor representativo, en términos comunitarios, atribuye la Comisión a un estudio que no incluye datos relativos a los extranjeros y a las personas nacidas en el extranjero en Alemania? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisión (5 de febrero de 1999) A raíz de las frecuentes solicitudes de datos sobre la población según los países de nacimiento recibidas por la Comisión, en 1996 se pidió a los Estados miembros que facilitaran la información pertinente a Eurostat. Varios Estados miembros, entre ellos Alemania, no pudieron proporcionar dicha información, pero visto el interés que mostraba el público se consideró útil publicar los datos de los que se disponía en «Statistics in Focus» y en la base de datos de Eurostat «New Cronos». No se calcularon las cifras totales de la Comunidad por falta de datos de Alemania y otros Estados miembros. Cuando se disponga de mayor información de los Estados miembros (por ejemplo, después de la realización de un censo), se introducirá en la base de datos. (1999/C 182/129) PREGUNTA ESCRITA E-3549/98 de Katerina Daskalaki (UPE) a la Comisión (1 de diciembre de 1998) Asunto: Coste de las clínicas privadas en Grecia En Grecia han subido en un 60-100 % los gastos de hospitalización en centros públicos y en un 35 % los de los hospitales psiquiátricos, que corren a cargo de la seguridad social. No obstante, permanecen inalterados desde hace seis años los costes correspondientes de las clínicas generales que pertencen al sector privado, pese a las reiteradas actuaciones de la Unión panhelénica de clínicas privadas, que ha señalado lo injusto del trato que recibe. ¿Cree la Comisión que esta situación es conforme con las normas de competencia? ¿Puede decir si hay alguna forma de reequilibrar dichas desigualdades? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisión (15 de enero de 1999) La Comisión puede informar a Su Señoría de que las posibles prácticas contrarias a la competencia cuyas consecuencias afecten principalmente a un mercado nacional han de ser examinadas, en principio, por las autoridades del Estado miembro en cuestión con arreglo al Derecho de competencia nacional. Las prácticas descritas por Su Señoría parecen referirse solamente a hospitales y clínicas griegos, por lo que las autoridades griegas responsables de competencia son las más indicadas para tratar la cuestión. En lo que se refiere a la compatibilidad de la situación con las normas de competencia, la Comisión no dispone de información suficiente para adoptar una posición al respecto


title: Euroopan keskuspankin asetus (EY) N:o 2818/98, annettu 1 päivänä joulukuuta 1998, vähimmäisvarantojen soveltamisesta (EKP/1998/15)

text: 30. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 356/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EY) N:o 2818/98, annettu 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, v(cid:132)himm(cid:132)isvarantojen soveltamisesta (EKP/1998/15) EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan keskuspankkij(cid:132)rjestelm(cid:132)n ja Euroopan keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”perus- s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)”) ja erityisesti sen 19. 1 artiklan, Euroopan keskuspankin soveltamista v(cid:132)himm(cid:132)isvaran- noista 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2531/98 (1), ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132) seuraamuksia 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2532/98 (2), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) j(cid:132)senvaltioihin peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 19. 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) jos Euroopan keskuspankki (EKP) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) edellytt(cid:132)(cid:132) talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”rahaliitto”) osallistu- viin luottolaitoksilta v(cid:132)himm(cid:132)isvarantojen pit(cid:132)mist(cid:132), n(cid:132)m(cid:132) varannot on pidet- t(cid:132)v(cid:132) EKP:ss(cid:132) ja rahaliittoon osallistuvissa kansallisissa keskuspankeissa (rahaliittoon osallistuvat KKP:t) olevilla tileill(cid:132); varantojen pit(cid:132)minen rahaliittoon osallistuvissa kansallisissa keskuspankeissa olevilla tileill(cid:132) katsotaan tarkoituksenmukaiseksi, sijoittautuneilta on t(cid:132)smennett(cid:132)v(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), jotka koskevat varantovelvoit- teiden laskentaa ja yll(cid:132)pitoa sek(cid:132) tietojen antamista ja tarkistamista, olisi tehokas, v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoj(cid:132)rjestelm(cid:132) jotta maturiteetiltaan enint(cid:132)(cid:132)n kahden vuoden velkapapereiden ja rahamarkkinapapereiden luokkaan kuuluviin velkoihin sovellettavien vakiov(cid:132)hennysten tulee perustua luottolai- tosten liikkeeseen laskemien ja muiden luottolaitosten, EKP:n sek(cid:132) rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskus- pankkien hallussa olevien instrumenttien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n suhteessa n(cid:132)iden liikkeeseen laskettujen instrumenttien avoinna olevaan kantaan euroalueen laajuisesti laskettuna, jotta pankkienv(cid:132)liset velat voidaan j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) varantopohjan ulkopuolelle, (1) EYVL L 318, 27. 11. 1998, s. 1 (2) EYVL L 318, 27. 11. 1998, s. 4 1 artikla M(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)t T(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa tarkoitetaan — ”rahaliittoon osallistuvalla j(cid:132)senvaltiolla” EU:n j(cid:132)sen- joka on ottanut yhteisen rahan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n valtiota, perustamissopimuksen mukaisesti, — ”rahaliittoon osallistuvalla kansallisella keskuspankilla” (rahaliittoon osallistuvalla KKP:lla) rahaliittoon osallis- tuvan j(cid:132)senvaltion kansallista keskuspankkia, — ”laitoksella” rahaliittoon osallistuvaan j(cid:132)senvaltioon sijoittautunutta yhteis(cid:148)(cid:132), jolta EKP voi peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)ns(cid:132) 19. 1 artiklan nojalla vaatia v(cid:132)himm(cid:132)isvarannon pit(cid:132)- mist(cid:132), — ”varantotilill(cid:132)” laitoksen tili(cid:132) rahaliittoon osallistuvassa kansallisessa keskuspankissa; tilin saldo p(cid:132)iv(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t- tyess(cid:132) otetaan huomioon laitoksen varantovelvoitteen t(cid:132)yttymist(cid:132) laskettaessa, — ”varantovelvoitteella” laitosten velvollisuutta pit(cid:132)(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoja rahaliittoon osallistuvien kansal- listen keskuspankkien varantotileill(cid:132), — ”velvoiteprosentilla” jollekin tietylle varantopohjan er(cid:132)lle 4 artiklassa t(cid:132)smennetty(cid:132) prosenttiosuutta, — ”pitoajanjaksolla” ajanjaksoa, jolta varantovelvoitteiden noudattaminen lasketaan ja jolloin v(cid:132)himm(cid:132)isvaran- toja on pidett(cid:132)v(cid:132) varantotileill(cid:132), — ”p(cid:132)iv(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) lasketulla saldolla” saldoa sin(cid:132) ajan- kohtana, jona Euroopan keskuspankkij(cid:132)rjestelm(cid:132)n (EKPJ) maksuvalmiusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n mahdolliseen k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n liittyv(cid:132)t maksut ja kirjaukset on saatu p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen, — ”KKP pankkip(cid:132)iv(cid:132)ll(cid:132)” mit(cid:132) tahansa p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132), jona tietty rahaliittoon osallistuva kansallinen keskuspankki on avoinna EKPJ:n rahapoliittisten operaatioiden toteut- tamista varten, L 356/2 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 12. 98 — ”jossakin maassa olevalla” luonnollista tai juridista henkil(cid:148)(cid:132), joka on sijoittautunut mihin tahansa raha- liittoon osallistuvaan j(cid:132)senvaltioon siin(cid:132) merkityksess(cid:132) kuin tarkoitetaan Euroopan keskuspankin valtuuksista ker(cid:132)t(cid:132) tilastotietoja annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1) 23. marraskuuta 1998 1 artiklan 4 kohdassa, ja — ”tervehdytt(cid:132)mismenettelyll(cid:132)” toimenpiteit(cid:132), joilla on tarkoitus s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) tai palauttaa jonkin laitoksen rahoi- saattavat vaikuttaa kolmansien tusasema osapuolten olemassa oleviin oikeuksiin; mukaan luetaan toimenpiteet, joihin liittyy maksujen lykk(cid:132)(cid:132)- mismahdollisuus, keskeytt(cid:132)- minen tai vaateiden v(cid:132)hent(cid:132)minen, voimaansaattamisten jotka — ”selvitystilamenettelyll(cid:132)” laitosta koskevaa kollektii- vista menettely(cid:132), joka v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) edellytt(cid:132)(cid:132) rahaliit- toon osallistuvan j(cid:132)senvaltion oikeudellisten viran- omaisten tai muun toimivaltaisen viranomaisen puut- tumista asiaan varojen realisoimiseksi n(cid:132)iden viran- omaisten valvonnassa, mukaan lukien oikeusasteet, joissa oikeudenk(cid:132)ynti p(cid:132)(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n akordilla tai muulla vastaavalla toimenpiteell(cid:132). 2 artikla Varantovelvoitteen alaiset laitokset Varantovelvoitteita sovelletaan seuraaviin laitosryh- 1. miin: a) neuvoston direktiivin 77/780/ETY (2) 1 artiklan ensim- m(cid:132)isen luetelmakohdan mukaisesti m(cid:132)(cid:132)ritellyt muut luottolaitokset kuin rahaliittoon osallistuvat kansalliset keskuspankit, b) neuvoston direktiivin 77/780/ETY 1 artiklan ensim- m(cid:132)isen luetelmakohdan mukaisesti m(cid:132)(cid:132)riteltyjen muiden luottolaitosten kuin rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien sivukonttorit; n(cid:132)ihin joiden koti- kuuluvat paikka tai hallinnollinen p(cid:132)(cid:132)toimipaikka ei ole raha- liittoon osallistuvassa j(cid:132)senvaltiossa. luottolaitosten sivukonttorit, Varantovelvoitteet eiv(cid:132)t koske sellaisten rahaliittoon osal- listuviin j(cid:132)senvaltioihin sijoittautuneiden luottolaitosten sivukonttoreita, jotka sijaitsevat rahaliittoon osallistuvien j(cid:132)senvaltioiden ulkopuolella. EKP voi syrjint(cid:132)(cid:132) harjoittamatta vapauttaa seuraavat 2. laitokset varantovelvoitteista: a) laitokset, jotka ovat selvitystila- tai tervehdytt(cid:132)misme- nettelyn kohteena; b) laitokset, joiden tapauksessa EKPJ:n v(cid:132)himm(cid:132)isvaran- toj(cid:132)rjestelm(cid:132)n tarkoitus ei toteutuisi varantovelvoit- teiden asettamisella; vapauttamisp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksi(cid:132) tehdess(cid:132)(cid:132)n EKP ottaa huomioon ainakin yhden seuraavista kritee- reist(cid:132): i) laitoksen toiminnoilla on jokin erityistarkoitus; ii) laitos ei harjoita aktiivista pankkitoimintaa kilpaillen muiden luottolaitosten kanssa; iii) kaikki luottolaitoksen talletukset on osoitettu alueellista ja/tai kansainv(cid:132)list(cid:132) kehitysapua palvele- viin tarkoituksiin. EKP julkaisee listan varantovelvoitteen alaisista 3. laitoksista. Samoin se julkaisee listan my(cid:148)s niist(cid:132) laitok- sista, jotka on vapautettu varantovelvoitteesta muista syist(cid:132) kuin tervehdytt(cid:132)mismenettelyn vuoksi. Laitokset voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) listoja todetakseen, onko niill(cid:132) velkoja toiselle varantovelvoitteen alaiselle laitokselle. N(cid:132)iden listojen perusteella ei kuitenkaan voida todeta, ovatko laitokset t(cid:132)m(cid:132)n 2 artiklan mukaisesti. varantovelvoitteen alaisia 3 artikla Varantopohja Laitoksen varantopohjaan kuuluvat seuraavat velat 1. (Euroopan keskuspankin raha- ja pankkitilastointia koskevan tiedonkeruun mukaisesti; tiedonkeruusta s(cid:132)(cid:132)de- t(cid:132)(cid:132)n rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 1. joulu- kuuta 1998 annetussa EKP:n asetuksessa (EY) N:o 2819/ jotka johtuvat varainhankinnasta: 98, (EKP/1998/16) (3), a) talletukset; b) liikkeeseen lasketut velkapaperit; c) rahamarkkinapaperit. 2. Seuraavia velkoja ei sis(cid:132)llytet(cid:132) varantopohjaan: jotka sill(cid:132) on muulle laitokselle, jota ei ole merkitty EKPJ:n Velat muulle laitokselle, vapautettujen laitosten v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) listaan 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja velat EKP:lle tai rahaliittoon osallistuvalle kansalliselle keskuspankille. T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen soveltamiseksi laitoksen tulee voida n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) toteen asianomaiselle rahaliittoon osallistuvalle kansalliselle keskuspankille niiden velkojen todellinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jota ei ole merkitty EKPJ:n v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) vapau- tettujen laitosten listaan, ja EKP:lle tai rahaliittoon osallis- tuvalle kansalliselle keskuspankille, jotta n(cid:132)m(cid:132) velat voidaan j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) varantopohjan ulkopuolelle. Ellei t(cid:132)llaista n(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) pystyt(cid:132) esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n maturiteetiltaan enint(cid:132)(cid:132)n kahden vuoden velkapapereista, laitos voi tehd(cid:132) maturi- teetiltaan enint(cid:132)(cid:132)n kahden vuoden velkapapereidensa avoinna olevasta kannasta vakiov(cid:132)hennyksen varanto- pohjan laskemiseksi. Ellei rahamarkkinapapereista pystyt(cid:132) esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n vastaavaa n(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132), laitos voi tehd(cid:132) rahamarkki- napapereidensa avoinna olevasta kannasta vakiov(cid:132)henn- yksen varantopohjan laskemiseksi. EKP julkaisee vakiov(cid:132)- hennysten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n samalla tavoin kuin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun listan. (1) EYVL L 318, 27. 11. 1998, s. 8 (2) EYVL L 322, 17. 12. 1977, s. 30 (3) Ks. t(cid:132)m(cid:132)n virallisen lehden sivu 7 30. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 356/3 asianomaiselle Laitoksen tulee laskea tietyn pitoajanjakson varanto- 3. pohja niiden viimeisten tietojen perusteella, jotka sen on ilmoitettava rahaliittoon osallistuvalle kansalliselle keskuspankille ennen pitoajanjakson alkua EKP:n raha- ja pankkitilastointia koskevan tiedonkeruun mukaisesti; tiedonkeruusta s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n asetuksessa (EY) N:o 2819/98. 4 artikla Velvoiteprosentit Seuraaviin velkaeriin sovelletaan velvoiteprosenttia 0 1. (EKP:n raha- ja pankkitilastointia koskevan tiedonkeruun mukaisesti; tiedonkeruusta s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n EKP:n asetuksessa (EY) N:o 2819/98): a) yli 2 vuoden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaistalletukset; b) talletukset, joiden irtisanomisaika on yli 2 vuotta; c) repomyynnit; d) yli 2 vuoden velkapaperit. laitoksen kotipaikka Jos laitoksella on j(cid:132)senvaltiossa useampi kuin yksi 3. toimipaikka, tai hallinnollinen p(cid:132)(cid:132)toimipaikka — mik(cid:132)li se sijaitsee kyseisess(cid:132) j(cid:132)senval- tiossa — vastaa laitoksen varantovelvoitteen t(cid:132)ytt(cid:132)misest(cid:132). Jollei laitoksella ole kotipaikkaa eik(cid:132) hallinnollista p(cid:132)(cid:132)toi- mipaikkaa kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa, sen tulee nimet(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa sijaitseva sivukonttori, joka vastaa laitoksen varantovelvoitteen t(cid:132)ytt(cid:132)misest(cid:132). Kaikki n(cid:132)iden toimipaik- kojen varantotalletukset lasketaan yhteen laitoksen t(cid:132)ss(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa olevan kokonaisvarantovelvoitteen t(cid:132)ytt(cid:132)mi- seksi. 7 artikla Pitoajanjakso on yksi kuukausi. alkaa kunkin Pitoajanjakso kuukauden kahdentenakymmenenten(cid:132)nelj(cid:132)nten(cid:132) kalente- rip(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) ja p(cid:132)(cid:132)ttyy seuraavan kuukauden kahdentena- kymmenenten(cid:132)kolmantena kalenterip(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132). Se 8 artikla 2. Kaikkiin muihin varantopohjaan sis(cid:132)ltyviin velkoi- hin sovelletaan 2,0 prosentin velvoitetta. Varantotalletusten korollisuus 5 artikla Varantovelvoitteen laskeminen 1. V(cid:132)himm(cid:132)isvarantotalletuksille maksetaan korkoa, joka on EKPJ:n perusrahoitusoperaatioiden (kalenterip(cid:132)i- vien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) painotettu) keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen korko pitoajan- jakson aikana seuraavan kaavan mukaan: laitoksen 1. Kunkin v(cid:132)himm(cid:132)isvarantovelvoitteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tiettyn(cid:132) pitoajanjaksona lasketaan soveltamalla varantopohjan kuhunkin er(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)lle ajanjaksolle m(cid:132)(cid:132)ritel- tyj(cid:132) velvoiteprosentteja, kuten 4 artiklassa on esitetty. 2. Kullekin laitokselle my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n 100 000 euron suuruinen v(cid:132)hennys varantovelvoitteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), jollei 11 artiklasta muuta johdu. 6 artikla Varantotalletukset Laitoksen tulee pit(cid:132)(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)isvarantojaan yhdell(cid:132) 1. tai useammalla varantotilill(cid:132) kunkin sellaisen rahaliittoon osallistuvan j(cid:132)senvaltion kansallisessa keskuspankissa, jossa laitoksella on toimipaikka. Varannon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) laske- taan sen varantopohjan mukaan, joka laitoksella kussakin eurom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132). Varantotilit j(cid:132)senvaltiossa Laitosten selvitystilej(cid:132) rahaliittoon osallistuvissa kansalli- sissa keskuspankeissa voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) varantotilein(cid:132). ovat on. Laitos on t(cid:132)ytt(cid:132)nyt varantovelvoitteensa, jos sen va- 2. rantotilien pitoajanjakson kattava keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen saldo p(cid:132)iv(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) suuri kuin kyseiselle pitoajanjaksolle 5 artiklan mukaisesti m(cid:132)(cid:132)ritelty m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). n Ht · nt · S i = l 360 MRi · 100 n t Rt = T(cid:132)ss(cid:132) Rt Ht nt i =v(cid:132)himm(cid:132)isvarantotalletukselle maksettava korko pitoajanjaksolta t =pitoajanjakson t v(cid:132)himm(cid:132)isvarantotalletuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) =kalenterip(cid:132)ivien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pitoajanjakson t aikana =pitoajanjakson t i :s kalenterip(cid:132)iv(cid:132) MRi =tuoreimman sellaisen perusrahoitusoperaation marginaalikorko, joka kattaa kalenterip(cid:132)iv(cid:132)n i. 2. Korko maksetaan toisena KKP-pankkip(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen jonka aikana korko kertyi. pitoajanjakson p(cid:132)(cid:132)ttymisest(cid:132), L 356/4 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 12. 98 9 artikla Tarkistusvelvollisuus Rahaliittoon osallistuvilla kansallisilla keskuspankeilla on oikeus tarkistaa niiden tietojen paikkansapit(cid:132)vyys ja laatu, jotka laitokset toimittavat osoittaakseen varantovelvoitteen t(cid:132)ytt(cid:132)misen Euroopan keskuspankin soveltamista v(cid:132)him- m(cid:132)isvarannoista annetun asetuksen (EY) N:o 2531/98 6 artiklan mukaisesti; t(cid:132)m(cid:132) ei voi kuitenkaan rajoittaa EKP:n oikeutta k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) itse t(cid:132)t(cid:132) oikeutta. 10 artikla V(cid:132)himm(cid:132)isvarantojen pit(cid:132)minen v(cid:132)lillisesti v(cid:132)lit- t(cid:132)j(cid:132)n kautta 1. Laitos voi anoa lupaa pit(cid:132)(cid:132) kaikkia v(cid:132)himm(cid:132)isvaran- tojaan v(cid:132)lillisesti samassa j(cid:132)senvaltiossa olevan v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n kautta. V(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132) on varantovelvoitteen alainen laitos, joka normaalistikin hoitaa v(cid:132)himm(cid:132)isvarantojen pidon lis(cid:132)ksi osan sen laitoksen hallinnosta (esim. treasury-toiminto), jonka v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n(cid:132) se toimii. Lupahakemus osoitetaan sen rahaliittoon osallistuvan 2. j(cid:132)senvaltion kansalliselle keskuspankille, johon hake- muksen esitt(cid:132)j(cid:132) on sijoittautunut. Hakemukseen tulee liitt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)ljenn(cid:148)s v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n ja hakijan v(cid:132)lisest(cid:132) sopimuksesta, jossa kumpikin osapuoli antaa j(cid:132)rjestely(cid:132) koskevan suostu- muksensa. Sopimuksessa on my(cid:148)s t(cid:132)smennett(cid:132)v(cid:132), halu- aako hakemuksen esitt(cid:132)v(cid:132) laitos k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) EKPJ:n maksu- valmiusj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) ja osallistua sen avomarkkinaoperaa- tioihin. Sopimuksen irtisanomisajan tulee olla v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 12 kuukautta. Jos n(cid:132)m(cid:132) ehdot t(cid:132)yttyv(cid:132)t rahaliittoon osal- listuvat kansalliset keskuspankit voivat my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) luvan jona t(cid:132)m(cid:132) osapuolten v(cid:132)linen sopimus on siksi ajaksi, voimassa, t(cid:132)m(cid:132)n artiklan 4 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) muuta johdu. Lupa tulee voimaan luvan my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) seuraavan ensimm(cid:132)isen pitoajanjakson alusta lukien. jollei v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n kautta, ei t(cid:132)yt(cid:132) EKPJ:n v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoj(cid:132)rjes- telm(cid:132)n mukaisia velvoitteitaan, jos t(cid:132)m(cid:132)n artiklan 1 ja 2 kohdassa t(cid:132)smennetyt varantojen v(cid:132)lillist(cid:132) hallussapitoa koskevat ehdot eiv(cid:132)t en(cid:132)(cid:132) t(cid:132)yty, tai v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)(cid:132)n liittyvist(cid:132) valvonnallisista syist(cid:132). Jos lupa peruutetaan v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)(cid:132)n liit- tyvist(cid:132) valvonnallisista syist(cid:132), peruutus voi tulla voimaan v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti. Jollei t(cid:132)m(cid:132)n artiklan 5 kohdasta muuta johdu, luvan peruuttaminen muista syist(cid:132) tulee voimaan meneill(cid:132)(cid:132)n olevan pitoajanjakson p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132). V(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132) tai joka pit(cid:132)(cid:132) varantojaan v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n v(cid:132)lityksell(cid:132), voi laitos, milloin tahansa pyyt(cid:132)(cid:132) luvan peruuttamista. Luvan peruuttamisen voimaantulo edellytt(cid:132)(cid:132) ennakkoilmoitusta asianomaiselta osallistuvalta kansalliselta keskuspankilta. 5. V(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)lle itselleen ja laitokselle, joka pit(cid:132)(cid:132) v(cid:132)him- m(cid:132)isvarantojaan v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n v(cid:132)lityksell(cid:132), ilmoitetaan muista kuin valvonnallisista syist(cid:132) johtuvista luvan peruuttami- sesta v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n viisi ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) ennen sen pitoajanjakson jonka aikana luvan my(cid:148)nt(cid:132)minen p(cid:132)(cid:132)ttyy. p(cid:132)(cid:132)ttymist(cid:132), 6. V(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132) antaa varantopohjaa koskevat tiedot riitt(cid:132)v(cid:132)n yksityiskohtaisesti, jotta EKP voi tarkistaa niiden paikkan- sapit(cid:132)vyyden ja laadun. T(cid:132)m(cid:132) ei kuitenkaan rajoita sen laitoksen tilastointiin liittyvi(cid:132) yksitt(cid:132)isi(cid:132) tiedonantovel- voitteita, joka pit(cid:132)(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)isvarantojaan v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n v(cid:132)li- tyksell(cid:132), jollei 9 artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) muuta johdu. V(cid:132)lit- t(cid:132)j(cid:132) laskee my(cid:148)s itse(cid:132)(cid:132)n ja kutakin sellaista laitosta koskevat vastaavat varantovelvoitteet ja varantotalletukset, jonka puolesta se toimii v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) tiedot toimite- taan sille rahaliittoon osallistuville kansalliselle keskus- pankille, jossa v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoja pidet(cid:132)(cid:132)n. V(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132) toimittaa n(cid:132)m(cid:132) varantopohjaa koskevat tiedot yht(cid:132) usein ja samalla aikataululla kuin EKP:n raha- ja pankkitilas- tointia koskevassa tiedonkeruussa; tiedonkeruusta s(cid:132)(cid:132)de- t(cid:132)(cid:132)n EKP:n asetuksessa (EY) N:o 2819/98. 11 artikla Varantotalletusten konsolidoitu k(cid:132)sittely V(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n tulee pit(cid:132)(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) 3. v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoja EKPJ:n v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoj(cid:132)rjestelm(cid:132)n yleisten ehtojen mukaisesti. Varantovelvoitteiden noudattamisesta ovat vastuussa sek(cid:132) v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132) ett(cid:132) laitokset, joiden puolesta v(cid:132)lit- t(cid:132)j(cid:132) toimii. Jollei varantovelvoitteita noudateta, EKP voi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevia seuraamuksia v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)lle ja tai laitokselle, kummallekin laiminly(cid:148)nnin syist(cid:132) riippuen. jonka puolesta v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n(cid:132), toimii se EKP tai asianomainen rahaliittoon osallistuva kansal- 4. linen keskuspankki voi milloin tahansa peruuttaa luvan pit(cid:132)(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoja v(cid:132)lillisesti seuraavista syist(cid:132): jos joka pit(cid:132)(cid:132) varantojaan v(cid:132)lillisesti itse v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132) tai laitos, ryhm(cid:132)n(cid:132) (EKP:n raha- Laitosten, jotka saavat antaa tilastotietoja konsolidoidusti yhten(cid:132) ja pankkitilastointia koskevan tiedonkeruun mukaisesti; tiedonkeruusta s(cid:132)(cid:132)de- t(cid:132)(cid:132)n EKP:n asetuksessa (EY) N:o 2819/98), on noudattaen 10 artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) pidett(cid:132)v(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)isvarantoja yhden sellaisen ryhm(cid:132)n laitoksen v(cid:132)lityksell(cid:132), joka toimii yksinomaan n(cid:132)iden laitosten v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n(cid:132). Ryhm(cid:132)n v(cid:132)litt(cid:132)- j(cid:132)n(cid:132) toimiva laitos voi anoa EKP:It(cid:132) vapautusta 10 artiklan 6 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132). Jos EKP hyv(cid:132)ksyy t(cid:132)m(cid:132)n anomuksen, ainoastaan koko ryhm(cid:132) on oikeutettu saamaan 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun v(cid:132)hennyksen. 30. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 356/5 12 artikla KKP-pankkip(cid:132)iv(cid:132)t Jos yksi tai useampi rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin konttori on suljettuna KKP-pankkip(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) paikallisten tai alueellisten vapaap(cid:132)ivien vuoksi, asian- omaisen rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskus- pankin on tiedotettava laitoksille etuk(cid:132)teen niist(cid:132) j(cid:132)rjeste- lyist(cid:132), joita tullaan soveltamaan n(cid:132)it(cid:132) konttoreita koske- vissa transaktioissa. 13 artikla Siirtym(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset Ensimm(cid:132)inen pitoajanjakso alkaa l p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammi- 1. kuuta 1999 ja p(cid:132)(cid:132)ttyy 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. 2. Laitoksen ensimm(cid:132)isen pitoajanjakson varantopohja m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n sen 1 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) tammikuuta 1999 olevan taseen erien perusteella, joista on annettu tiedot rahaliit- toon osallistuville kansallisille keskuspankeille EKP:n raha- ja pankkitilastointiin liittyv(cid:132)n tiedonkeruun mukai- tiedonkeruusta s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n EKP:n asetuksessa (EY) sesti; N:o 2819/98. 14 artikla T(cid:132)h(cid:132)n asetukseen teht(cid:132)v(cid:132)t muutokset T(cid:132)h(cid:132)n asetukseen teht(cid:132)v(cid:132)t muutokset ainoastaan t(cid:132)yden pitoajanjakson osalta, tulee ilmoittaa ennen pitoajanjakson alkamista. tulevat voimaan ja muutoksista 15 artikla Viimeinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ys T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999. Tehty Frankfurt am Mainissa 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. EKP:n neuvoston puolesta Willem F. DUISENBERG Puheenjohtaja


title: WRITTEN QUESTION No. 3561/98 by Klaus LUKAS UNRWA and missing EU funds (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
Member States' contribution
UNRWA
auditing
budgetary control
humanitarian aid

text: C 348/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 12. 1999 (1999/C 348/002) SKRIFTLIG FRÅGA E-3555/98 från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen (1 december 1998) Angående: Seglarskolan S. Teresa di Lerici Den 30 december 1993 godkände kommunalfullmäktige i Lerici projektet avseende ovannämnda skola, som skulle finansieras av Liguria-regionen med hjälp av gemenskapsprogrammet Reneval. Den 16 april 1997 avslutades arbetet och skolan övertogs av Lerici kommun. Idag, fem år efter att finansieringen av projektet godkändes och arton månader efter att arbetet avslutades, har kommunen ännu inte lyckats få igång seglarskolans verksamhet. Bland annat på grund av att ingen verksamhet bedrivits på så lång tid i dessa lokaler står byggnaden och förfaller, vilket påskyndas av att vandaler bidragit med ytterligare förstörelse. 1. Känner kommissionen till orsakerna bakom denna beklagansvärda försening och vem som bär ansvaret? Kan kommissionen bedöma i vilken grad kostnaderna för att bygga skolan motsvarar de medel som 2. anslogs för byggandet av skolan? 3. Kan kommissionen ange det belopp som Reneval bidrog med? Finns det enligt de gällande bestämmelserna en viss gräns för hur lång tid det får gå mellan utbetalningen 4. av stöd och genomförandet av ett projekt? Om så är fallet, hur lång är denna tidsgräns? 5. Vilka blir följderna om denna tidsgräns inte respekteras? Kompletterande svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (5 mars 1999) 1. Den situation som parlamentsledamoten beskriver är huvudsakligen en fråga för de italienska myndigheterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Mot bakgrund av den information som myndigheterna lämnat förstår kommissionen att förseningarna huvudsakligen beror på två faktorer. Kommunen i Lerici anlitade ett särskilt företag för att ta hand om byggnaderna, vilka formellt skulle överlämnas till företaget av kommunen. Detta visade sig dra ut på tiden. I juli 1998 inleddes sedan en anbudsinfordran för att välja det företag som skulle driva seglarskolan. Anbudsförfarandet avslutades i september 1998 när Caprera seglar- center valdes. 2. och 3. Projektkostnaderna uppskattades inledningsvis till 1,26 miljarder lire (cirka 651 000 euro), varav 475 miljoner lire (cirka 245 000 euro) kom från strukturfonderna inom Renaval-programmet. Slutkostna- derna uppgick till 1,3 miljarder lire (cirka 671 000 euro), men beloppet från strukturfonderna ändrades inte. Den normala tidsfristen för att avsluta betalningarna för projekt är två år från programmets slut. 4. Projektet med seglarskolan avslutades inom tidsfristen den 31 december 1996. Det måste emellertid tydligt skiljas mellan fysiskt genomförande av ett projekt, som i detta fall gäller förbättring av fastigheter i industriområden, och projektets slutliga ändamål vilka, av de anledningar som anges ovan, inte omedelbart sattes igång. 5. Betalningar som görs efter tidsfristen berättigar inte till strukturfondsstöd. (1999/C 348/003) SKRIFTLIG FRÅGA E-3561/98 från Klaus Lukas (NI) till kommissionen (1 december 1998) Angående: Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar och EU-medel som försvunnit Undertecknad ledamot har erhållit informationer om att EU-medel om cirka 12 miljoner ecu som ställts till förfogande för Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar har försvunnit


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3547/98 af Hartmut NASSAUER til Kommissionen. Eurostats publikation om befolkningen i de europæiske lande efter fødselssted

eurovoc_concepts:
Germany
OSCE
database
member country
population statistics
publication

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3580/98 von Luciano VECCHI Initiativen im Zusammenhang mit der Auslandsverschuldung der von Naturkatastrophen betroffenen Länder Mittelamerikas

eurovoc_concepts:
Central America
EU aid
debt reduction
development aid
economic reconstruction
emergency aid
external debt
humanitarian aid
natural disaster
poverty


title: WRITTEN QUESTION No. 3548/98 by Ursula STENZEL to the Commission. European Central Bank

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Central Bank
monetary policy

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 207/87 (1999/C 207/115) SKRIFTLIG FRÅGA P-3545/98 från Friedrich Wolf (V) till kommissionen (18 november 1998) Angående: Skatteharmonisering Vilka konsekvenser har kommissionen i åtanke vad gäller skatteharmonisering och samordning av skatter med tanke på de förändrade förhållandena i rådet efter valen till den tyska förbundsdagen? Kan det bli fråga om minskning av skattedumpningen och skattekonkurrensen med tanke på att nu också Tyskland, liksom andra betydelsefulla medlemsstater, har en regering som består av socialdemokrater och företrädare för De Gröna? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (14 januari 1999) Bekämpningen av skadlig skattekonkurrens fick ett enhälligt stöd vid Ekofin-rådets möte den 1 december 1997 och detta mål bekräftades vid Ekofin-rådets möte den 1 december 1998. Målet att minska de snedvridningar som fortfarande finns på den inre marknaden, hindra alltför stora förluster av skatteinkomster och göra skattesystemen mer sysselsättningsfrämjande, samt behovet av samordnade insatser på europeisk nivå ledde till antagandet av en uppförandekodex för företagsbeskattning, utformad för att hindra skadliga skatteåtgärder. Det råder enighet om detta politiska åtagande. Parlamentsledamoten håller säkert med kommissionen om att detta är en positiv utveckling som bör få fortsatt stöd. (1999/C 207/116) SKRIFTLIG FRÅGA E-3548/98 från Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen (1 december 1998) Angående: Europeiska centralbanken I en nyligen genomförd undersökning från ”Centre for Economic Policy Research” (CEPR) konstateras att cheferna för de nationella centralbankerna skulle kunna komma att få för mycket makt i förhållande till ECB:s direktion. Det finns en risk att cheferna för de nationella centralbankerna i allt för stor utsträckning skulle kunna rätta sig efter behoven i de egna länderna. Detta skulle framför allt kunna medföra problem när det finns behov av att fatta snabba beslut. Hur ser kommissionen på ovannämnda undersökning, i vilken dessutom bland annat den bristande kontrollen av banken och det faktum att det saknas tydliga strukturer för att hantera kriser kritiseras? Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (5 februari 1999) Studien i fråga är verkligen, tillsammans med andra studier i samma ämne, ett värdefullt bidrag till den offentliga debatten om den monetära politiken inom EMU. Kommissionen anser att fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet, med deras bestämmelser om uppbyggnad, uppgifter och instrument, är tillräckliga för att bedriva en effektiv, stabilitetsinriktad gemensam monetär politik inom euroområdet


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3563/98 af Klaus LUKAS til Kommissionen. Den Europæiske Udviklingsfond som "malkeko"

eurovoc_concepts:
Congo
Democratic Republic of the Congo
EDF
EU financing
Lomé Convention
corruption
development aid
dictatorship
humanitarian aid
non-governmental organisation

text: 28. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 182/99 regelmæssigt og systematisk være endt i lommerne på ministre. På trods af kendskabet til situationen skulle GD VIII’s ledelse alligevel have forlangt, at denne korrupte fremgangsmåde blev fortsat. Kan Kommissionen svare på følgende spørgsmål: " Hvordan bedømmer Kommissionen dr. Alexandrakis’ bog »The Lost Vision«? " Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en procentdel af udviklingsstøtten der bliver/er blevet »beslaglagt« af korrupte modtagerregeringer? " Hvilke beløb og hvilke regeringer er der i bekræftende fald tale om? " Kan Kommissionen afgive et skøn over de samlede ydelser, som diktatorer, f. eks. Mobutu, Moi, Bokassa osv. , har skaffet sig via Lomé-konventionens budget- og projektstøtte? " Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en del af Abachas og Mobutus milliardformuer der er EU- finansieret? " Gøres der en indsats for at generhverve de misbrugte EU-midler fra disse korrupte despoters arvinger? I hvilket omfang er det i bekræftende fald lykkedes? I benægtende fald, hvorfor ikke? (1999/C 182/132) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3563/98 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (1. december 1998) Om: Den Europæiske Udviklingsfond som »malkeko« Dr. Nikolas Alexandrakis har i sin bog »The Lost Vision« rettet hårde bebrejdelser mod Kommissionens finansielle forvaltning af sin udviklingsstøtte. Efter ordre fra generaldirektøren i GD VIII skulle bl. a. diktatorer have modtaget omfattende støtte gennem Lomé-fonden. Sergent Does blodige styre i Liberia, hvor dr. Alexandrakis var udpeget til Kommissionens delegationsleder, skulle således have modtaget støtte på denne måde. Ifølge forlydender har dr. Alexandrakis gjort tjenestegrenene i Bruxelles (GD VIII) opmærksom på, at Doe-styrets ministre og embedsmænd anså Den Europæiske Udviklingsfond for at være deres personlige malkeko til egen vinding (s. 49). En del af Kommissionens midler til udviklingsprojekter skulle således regelmæssigt og systematisk være endt i lommerne på ministre. På trods af kendskabet til situationen skulle GD VIII’s ledelse alligevel have forlangt, at denne korrupte fremgangsmåde blev fortsat. Kan Kommissionen svare på følgende spørgsmål: " Kan Kommissionen oplyse, hvor store beløb der over den direkte budgetstøtte (Stabex, Sysmin) bliver/er blevet anvendt til militære eller undertrykkende formål i modtagerlandene? " Kan Kommissionen oplyse, hvor store beløb der over den direkte budgetstøtte (Stabex, Sysmin) bliver/er blevet anvendt til finansiering af potentielle og faktiske borgerkrigsstyrker i modtagerlandene (jf. sergent Doe)? " Hvilke muligheder har Kommissionen for at forhindre dette? " Har Kommissionen nogen sinde gjort et alvorligt forsøg på at forhindre dette? " Hvordan vil Kommissionen forhindre, at der fremover spildes milliarder på denne måde?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3557/98 del Amedeo AMADEO Tietoverkostojen vahvistamiseen ja Euroopassa sovellettavien TTK-ohjelmien hyödyntämiseen liittyvät menettelyt ja keinot

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
action programme
aid system
information network
principle of subsidiarity
research and development
school-industry relations
small and medium-sized enterprises

text: 6. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 320/53 Sin embargo, habida cuenta de que el Parlamento no ha concluido aún el examen de la Propuesta de Directiva, la Comisión considera que es prematuro por el momento pronunciarse sobre las preocupaciones expresadas por Su Señoría. En consecuencia, la Comisión invita a Su Señoría a formular sus posibles propuestas en el marco del debate que tiene lugar en los órganos del Parlamento. (1999/C 320/070) PREGUNTA ESCRITA E-3524/98 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Procedimientos y medios de potenciar las redes de información y valorización de los programas de IDT aplicados en Europa En relación con el tema «Procedimientos y medios para potenciar las redes de información y valorización de los programa de IDT aplicados en Europa» (CES 965/98), ¿podrían presentar los servicios de la Comisión Europea una comunicación que defina una estrategia global en el sector de las redes de información, de acompaña- miento y de valorización en materia de investigación-desarrollo e innovación, quedando claro que esta estrategia deberá contemplar la racionalización de los mecanismos existentes e integrar las diferentes políticas europeas interesadas? En el marco de esta estrategia global, se recomienda la utilización de los medios existente (Quinto programa marco de IDT, Fondos estructurales, programas de enseñanza y de formación, programas PYME, etc. ) al servicio de las redes de apoyo especializadas destinadas a fomentar el principio de mediación. Conviene favorecer, mediante estas redes de mediación, las estrategias de alianza entre empresas, las relaciones empresa- investigación-universidad, el control tecnológico y la competencia económica, así como la ingeniería de proyecto (desde el punto de vista jurídico, económico, etc. ). (1999/C 320/071) PREGUNTA ESCRITA E-3557/98 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisión (1 de diciembre de 1998) Asunto: Vías y medios para potenciar las redes de información y valorización de los programas de IDT aplicados a Europa En relación con la cuestión de las «Vías y medios para potenciar las redes de información y valorización de los programas de IDT aplicados a Europa» (CES 965/98) y con respecto a las redes comunitarias de información/ acompañamiento, por un lado, y de valoración, por otro, ¿puede la Comisión garantizar una mejor coordinación mediante la indispensable complementariedad? La Comisión debe integrarlas en un dispositivo más amplio de apoyo a la mediación y orientarlas exclusivamente en función de las necesidades de los usuarios y no como redes de promoción de las propias políticas. Respuesta común a las preguntas escritas E-3524/98 y E-3557/98 dada por el Sr. Bangemann en nombre de la Comisión (18 de enero de 1999) La Comisión concede gran importancia a la coordinación y a la racionalización de las redes de información, asistencia y valorización de los programas europeos de investigación y desarrollo tecnológico (IDT). El Quinto Programa Marco de investigación y desarrollo establece una serie de iniciativas de coordinación y racionalización de las redes de información y valorización, teniendo especialmente en cuenta las necesidades de los usuarios, así como la función mediadora de dichas redes. En aplicación del principio de subsidiariedad, estas iniciativas se concretarán en asociación con los Estados miembros para obtener las mejores sinergias a escala comunitaria


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3562/98 von Klaus LUKAS an die Kommission. Der Europäische Entwicklungsfonds als "Milchkuh"

text: C 182/98 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 28. 6. 1999 (1999/C 182/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3551/98 von Katerina Daskalaki (UPE) an die Kommission (1. Dezember 1998) Betrifft: Neue türkische Drohungen gegen Zypern Nach seinem jüngsten Besuch in dem von türkischen Streitkräften militärisch besetzten Nordteil Zyperns am 5. 11. 1998 wiederholte der türkische Ministerpräsident Yilmaz in einer gemeinsamen Pressekonferenz mit dem türkisch-zyprischen Führer Raouf Denktasch, daß eine mögliche intensive Fortsetzung der Beitritts- verhandlungen mit Zypern als „Antwort die Eingliederung der besetzten Territorien in die Türkei zur Folge haben wird“. Kann die Kommission, die allerlei juristische Gratwanderungen vollführt, um bestimmte Finanzleistungen der EU an die Türkei durchzusetzen, mitteilen, ob und in welcher Form sie auf diese Drohungen zu reagieren gedenkt, und ob sie einem Drittland weiter die Möglichkeit einräumen wird, sich auf diese Weise in Verhandlungen der Union mit einer unabhängigen Republik, die allen großen internationalen Organisationen angehört, einzumischen? Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission (18. Dezember 1998) Die Kommission ist über die von dem Herrn Abgeordneten erwähnten Erklärungen unterrichtet. Wie dem Herrn Abgeordneten sicher bekannt ist, haben Herr Denktash und der Präsident Demirel bereits im Januar 1997 eine gemeinsame Erklärung mit dem Ziel einer schrittweisen Integration des Nordteils der Insel Zypern in die Türkei unterzeichnet. Im Juli 1998 unterzeichneten die Türkei und der Nordteil der Insel ebenfalls ein Assoziationsabkommen. In dem am 4. November 1998 angenommenen „regelmäßigen Bericht über die von der Türkei auf dem Weg zum Beitritt erzielten Fortschritte“ hat die Kommission zu den vorstehend erwähnten Erklärungen bzw. Maßnahmen Stellung genommen; sie ist der Meinung, daß sie „mit der entsprechenden internationalen Rechtsauffassung nicht vereinbar sind, die aus den einschlägigen Resolutionen der Vereinten Nationen hervorgeht und der die Europäische Union vorbehaltslos zustimmt“; diese Resolutionen stützen sich insbesondere auf die Schaffung einer aus zwei Zonen und Gemeinschaften bestehenden Föderation. In dem genannten Dokument bringt die Kommission auch ihre Überzeugung zum Ausdruck, daß „die mit Unter- stützung des Sicherheitsrats und der Europäischen Union geführte Vermittlungsmission des Generalsekretärs der Vereinten Nationen aktiv von allen interessierten Parteien unterstützt werden sollte“ Entsprechend dem vorgesehenen Zeitplan sind die Beitrittsverhandlungen mit Zypern seit dem 10. November 1998 in eine konkrete Phase getreten. Die Kommission hofft, daß die türkischen Vertreter Zyperns den Vorschlag der Vertreter des griechischen Teils von Zypern, an den Verhandlungen teilzunehmen, positiv aufnehmen werden. Die Kommission stimmt der Feststellung des Rates zu, nach der sich die Fortschritte in Richtung auf den Beitritt und die in Richtung auf eine gerechte und sinnvolle Lösung des Zypernkonflikts gegenseitig zugute kommen. (1999/C 182/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3562/98 von Klaus Lukas (NI) an die Kommission (1. Dezember 1998) Betrifft: Der Europäische Entwicklungsfonds als „Milchkuh“ Herr Dr. Nikolas Alexandrakis hat in seinem Buch „The Lost Vision“ schwere Vorwürfe gegen das Finanzmanagement der Kommission in ihrer Entwicklungshilfe erhoben. Unter anderem soll auf Anweisung des Generaldirektors der GD VIII durch Lomé-Fonds eine großzügige Alimentierung von Diktatoren erfolgt sein. So sei das blutige Regime des Sergeanten Doe in Liberia, in dem Dr. Alexandrakis als Delegationsleiter der EU-Kommission akkreditiert war, auf diese Weise unterstützt worden. Dem Vernehmen nach hat Dr. Alexandrakis die Dienststellen in Brüssel (GD VIII) davon in Kenntnis gesetzt, daß Minister und Beamte des Doe-Regimes den Europäischen Entwicklungsfonds als ihre persönliche Milchkuh zur Selbstbereicherung betrachteten (S. 49). So sollen Gelder der Kommission für Entwicklungsprojekte regelmäßig und systematisch


title: Decisão do Comité Misto do EEE n° 110/98, de 1 de Dezembro de 1998, que altera o anexo IX (Serviços financeiros) do Acordo EEE

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Economic Area
banking
credit institution
directory
management audit

text: L 277/46 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 28. 10. 1999 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE N. o 110/98 de 1 de Dezembro de 1998 que altera o anexo IX (Serviços financeiros) do Acordo EEE O COMITÉ MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o referido acordo, a seguir designado «o acordo», e, nomeadamente, o seu artigo 98. o, Considerando que o anexo IX do acordo foi alterado pela Decisão n. o 74/98 do Comité Misto do EEE, de 17 de Julho de 1998 (1); Considerando que a Directiva 98/33/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 22 de Junho de 1998, que altera o artigo 12. o da Directiva 77/780/CEE do Conselho, em relação ao acesso à actividade dos estabelecimentos de crédito e ao seu exercício, os artigos 2. o, 5. o, 6. o, 7. o e 8. o e os anexos II e III da Directiva 89/647/CEE do Conselho relativa a um rácio de solvabilidade das instituições de crédito e o artigo 2. o e o anexo II da Directiva 93/6/CEE do Conselho relativa à adequação dos fundos próprios das empresas de investimento e das instituições de crédito (2), deve ser incorporada no acordo; Considerando que as adaptações da Directiva 77/780/CEE do Conselho, efectuadas no capítulo XI, B, III, ponto 1, do anexo I do acto relativo às condições de adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia e às adaptações dos Tratados em que se funda a União Europeia (3), devem ser incorporadas no acordo, DECIDE: Artigo 1. o No anexo IX do acordo, é aditado ao ponto 15 (Directiva 77/780/CEE do Conselho), a seguir ao segundo travessão (segunda Directiva 89/646/CEE do Conselho), o seguinte travessão: «— 1 94 N: Acto relativo às condições de adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia e às adaptações dos Tratados em que se funda a União Europeia (JO C 241 de 29. 8. 1994, p. 21, tal como adaptado pelo JO L 1 de 1. 1. 1995, p. 1). ». Artigo 2. o No anexo IX do acordo, é aditado ao ponto 15 (Directiva 77/780/CEE do Conselho), ao ponto 18 (Directiva 89/647/CEE do Conselho) e ao ponto 30a (Directiva 93/6/CEE do Conselho) o seguinte travessão: «— 398 L 0033: Directiva 98/33/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 22 de Junho de 1998 (JO L 204 de 21. 7. 1998, p. 29). ». Artigo 3. o Fazém fé os textos da Directiva 98/33/CE e os textos das adaptações da Directiva 77/780/CEE, efectuadas no capítulo XI, B, III, ponto 1, do anexo I do acto relativo às condições de adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia e às adaptações dos Tratados em que se funda a União Europeia, redigidos nas línguas islandesa e norueguesa, que acompanham as respectivas versões linguísticas da presente decisão. (1) JO L 172 de 8. 7. 1999, p. 53. (2) JO L 204 de 21. 7. 1998, p. 29. (3) JO C 241 de 29. 8. 1994, p. 21, tal como adaptado pelo JO L 1 de 1. 1. 1995, p. 1. 28. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 277/47 Artigo 4. o A presente decisão entra em vigor em 2 de Dezembro de 1998, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações, em conformidade com o n. o 1 do artigo 103. o do acordo. A presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 5. o Feito em Bruxelas, em 1 de Dezembro de 1998. Pelo Comité Misto do EEE N. v. LIECHTENSTEIN Presidente