title: PREGUNTA ESCRITA n. 3569/98 del Manuel ESCOLÁ HERNANDO Maaltapako

eurovoc_concepts:
Aragon
EAGGF Guidance Section
economic situation
expropriation
reflation
rural migration
rural settlement
rural tourism
urban infrastructure
urban renewal

text: C 289/62 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 11. 10. 1999 (1999/C 289/081) PREGUNTA ESCRITA E-3569/98 de Manuel Escolá Hernando (ARE) a la Comisión (1 de diciembre de 1998) Asunto: Éxodo rural El éxodo rural en amplias zonas de la Comunidad Autónoma de Aragón ha supuesto el abandono total de más de un centenar de pueblos a lo largo de las últimas décadas. Muchos de los antiguos habitantes de estos pueblos emigraron a las ciudades, ante la falta de perspectivas económicas en sus localidades de origen, y otros se vieron obligados a abandonar sus casas por las expropiaciones de las que fueron objeto por la realización de obras de regulación hidráulica o de otro tipo. En la actualidad, las nuevas fuentes de ingresos derivados del turismo rural, el ocio o el deporte de aventura y la popularización de la segunda vivienda, permitieron que algunos de estos pueblos recobraran la vida. De hecho, ya están en marcha media docena de proyectos en el Pirineo Aragonés, promovidos por entidades sociales o por los antiguos habitantes de algunos de estos pueblos expropiados que han solicitado la reversión de sus antiguas casas, proyectos que demuestran la viabilidad de estas fórmulas. Sin embargo, en la mayoría de los casos, la ausencia de infraestructuras básicas en dichos pueblos, tales como abastecimiento de agua potable, electricidad, accesos, vertidos, etc. , dificulta la realización de proyectos de rehabilitación. Teniendo en cuenta el papel de ordenación del territorio, de asentamiento de población en zonas deprimidas, de creación de empleo, de riqueza y protección del medio ambiente que este tipo de propuestas supone, ¿considera la Comisión posible apoyar este tipo de iniciativas sociales, teniendo en cuenta las ventajas que pueden aportar a la colectividad? ¿Está apoyando alguna en la actualidad? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (18 de enero de 1999) La renovación de las infraestructuras de pueblos abandonados puede ser cofinanciada por los Fondos Estructurales y, en particular, por la Sección de Orientación del Fondo Europeo de Orientación y de Garantía Agraria (FEOGA) en virtud del apartado c) del artículo 5 del Reglamento (CEE) 2085/93 del Consejo (1). Sin embargo, debe demostrarse el valor de estas inversiones para el desarrollo rural de la región, la relación coste- eficacia con relación a los objetivos indicados en el documento único de programación (DOCUP) y su viabilidad y su contribución a la creación de empleos. La renovación de los pueblos tiene como objetivo desarrollar el territorio, mejorar las condiciones de vivienda y la calidad de vida de sus habitantes. Lo cual no excluye que, en un proyecto global, segundas residencias u otras actividades puedan beneficiarse indirecta- mente de la mejora de las infraestructuras. Los Fondos Estructurales cofinancian, en el ámbito del DOCUP de la región de Aragón, proyectos de renovación y desarrollo de pueblos. Las administraciones nacionales, regionales y locales que cofinancian esta medida, de acuerdo con las prioridades señaladas en el DOCUP, son las encargadas de seleccionar los proyectos. Así pues, es competencia de estas autoridades elegir los proyectos más interesantes entre los cuales no se excluye, a priori, la renovación de pueblos abandonados. (1) DO L 193 de 31. 7. 1993. (1999/C 289/082) PREGUNTA ESCRITA P-3572/98 de Astrid Thors (ELDR) a la Comisión (18 de noviembre de 1998) Asunto: Transporte de dinero en efectivo El gobierno de Finlandia ha adoptado una decisión de principio sobre un programa de acción para los años 1999-2001 con el fin de luchar contra la delincuencia económica y la llamada economía sumergida


title: Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 2818/98 (1998. gada 1. decembris) par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/1998/15)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European System of Central Banks
central bank
financial institution
financial regulation
foreign-exchange reserves

formats: html pdf print

text: 10/1. sēj. L 356/1 156 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31998R2818 30. 12. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (EK) Nr. 2818/98 (1998. gada 1. decembris) par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/1998/15) EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus (še turpmāk “Statūti”), un jo īpaši to 19. 1. pantu; 1. pants Definīcijas ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2531/98 (1998. gada 23. novembris) par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (2), tā kā Statūtu 19. 1. pants paredz, ka, ja Eiropas Centrālā banka (ECB) pieņem lēmumu pieprasīt iesaistīto dalībvalstu kredī- tiestādēm izveidot obligātās rezerves, tās ir jāglabā ECB un iesaistīto valstu centrālo banku (iesaistītās VCB) kontos; tā kā tiek uzskatīts par lietderīgu, ka šādas rezerves glabā iesaistīto VCB kontos; tā kā, lai izslēgtu starpbanku saistības no rezervju bāzes, visu standarta samazinājumu pamatā, kas jāpiemēro saistībām ar termiņu līdz diviem gadiem parāda vērtspapīru kategorijā un naudas tirgus dokumentiem, jābūt eirozonu aptverošam ir makroekonomikas rādītājam, kas ir attiecība starp kredītiestāžu emitēto un citu kredītiestāžu, ECB un iesaistīto VCB turējumā esošo atbilstīgo finanšu instrumentu apjomu, no vienas puses, un kopējo neapmaksāto summu šādiem kredītiestāžu emitētiem finanšu instrumentiem, no otras puses, (1) OV L 318, 27. 11. 1998. , 1. lpp. (2) OV L 318, 27. 11. 1998. , 4. lpp. Šajā regulā: — “iesaistītā dalībvalsts” ir ES dalībvalsts, kas ir pieņēmusi vie- noto valūtu saskaņā ar Līgumu, — “iesaistītā valsts centrālā banka” (iesaistītā VCB) ir iesaistītās dalībvalsts centrālā banka, — “iestāde” ir visas iesaistītajā dalībvalstī, kurai saskaņā ar Statūtu 19. 1. panta nosacījumiem ECB var pie- prasīt turēt obligātās rezerves, iestādes — “rezervju konts” ir iestādes konts iesaistītajā VCB, kura die- nas beigu bilanci ieskaita iestādes rezervju prasību izpildē, — “rezervju prasība” ir prasība iestādēm turēt obligātās rezer- ves rezervju kontos iesaistītajās VCB, — “rezervju rādītājs” ir 4. pantā norādītais procentuālais sastāvs visiem konkrētiem rezervju pamatposteņiem, — “izpildes periods” ir periods, kurā tiek aprēķināta atbilstība rezervju prasībām un kurā šādas obligātās rezerves ir jāglabā rezervju kontos, — “dienas beigu bilance” ir bilance laikā, kad ir pabeigti maksājumi un grāmatojumi, kas ir saistīti ar iespējamo pie- eju Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) pastāvīgajiem finanšu mehānismiem, — “VCB darba diena” ir visas dienas, kurās konkrētā iesaistītā VCB ir atvērta, lai veiktu ECBS monetārās politikas darbī- bas, 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 157 — “rezidents” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir kādas iesaistītās dalībvalsts rezidents, kā paredzēts 1. panta 4. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), — “reorganizācijas pasākumi” ir pasākumi, kas ir paredzēti, lai saglabātu vai atjaunotu kādas iestādes finanšu stāvokli, kas varētu ietekmēt trešo personu iepriekš pastāvējušas tiesības, iespēju pārtraukt tostarp pasākumi, kas var paredzēt maksājumus, pārtraukt izpildes pasākumus vai samazināt atlīdzību, — “likvidācijas process” ir tādas kopīgas procedūras attiecībā uz kādu iestādi, kuras noteikti ietver iesaistītās dalībvalsts tiesu iestādes vai kādas citas kompetentās iestādes dalību un kuru mērķis ir realizēt šo iestāžu aktīvus, tostarp gadī- jumi, kad procesu izbeidz ar mierizlīgumu vai citu līdzīgu pasākumu. iii) visi iestādes noguldījumi ir paredzēti mērķiem, kas ir starptautisko palīdzību reģionālo un/vai saistīti ar attīstībai. ECB publicēs iestāžu sarakstu, uz kurām attiecas rezervju 3. prasības. ECB publicēs arī to iestāžu sarakstu, kuras ir atbrīvo- tas no rezervju prasībām citu iemeslu dēļ, nevis tāpēc, ka uz tām attiecas reorganizācijas pasākumi. Iestādes var balstīties uz šiem sarakstiem, pieņemot lēmumu par to, vai to saistības ir parāds kādai citai iestādei, uz kuru pašu attiecas rezervju prasī- bas. Šie saraksti nenosaka, vai iestādes ir pakļautas rezervju prasībām saskaņā ar 2. pantu. 3. pants Rezervju bāze 2. pants Iestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības 1. Uz šādām iestāžu kategorijām attiecas rezervju prasības: 1. Iestādes rezervju bāze ir šādas saistības, ko rada līdzekļu piesaistīšana (kā paredzēts ECB ziņošanas sistēmā par naudas un banku statistiku, kas ir noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 2819/98 (1998. gada 1. decembris) par mone- tāro finanšu iestāžu nozares konsolidēto bilanci (ECB/1998/ 16)) (3): a) kredītiestādes, kas definētas Padomes Direktīvas 77/780/ EEK (2) 1. panta pirmajā ievilkumā un kas nav iesaistītās VCB; a) noguldījumi; b) kredītiestāžu filiāles, kas definētas Padomes Direktīvas 77/ 780/EEK 1. panta pirmajā ievilkumā un kas nav iesaistītās VCB; tostarp kredītiestāžu filiāles, kuru reģistrētais birojs vai galvenais birojs neatrodas kādā iesaistītajā dalībvalstī. Rezervju prasības neattiecas uz iesaistītajās dalībvalstīs izvei- dotu kredītiestāžu filiālēm, kas neatrodas kādā no iesaistītajām dalībvalstīm. ECB nediskriminējot var no rezervju prasībām atbrīvot 2. šādas iestādes: a) b) iestādes, uz kurām attiecas likvidācijas process vai reorga- nizācijas pasākumi; iestādes, kurām ECBS obligāto rezervju sistēmas mērķis netiktu sasniegts, piemērojot tām rezervju prasības. Pieņe- mot lēmumu par šādu atbrīvojumu, ECB ņems vērā vienu vai vairākus šādus kritērijus: i) iestāde veic īpašas mērķfunkcijas; ii) iestāde neveic aktīvas bankas funkcijas, konkurējot ar citām kredītiestādēm; b) emitētie parāda vērtspapīri; c) naudas tirgus dokumenti. 2. Rezervju bāzē neiekļauj šādas saistības: ir jāspēj sniegt pierādījumus atbilstīgajai saistības, kas ir parāds kādai citai iestādei, kura nav minēta sarakstā kā atbrīvota no ECBS obligāto rezervju sistēmas saskaņā ar 2. panta 3. punktu, kā arī saistības, kas ir parāds ECB vai kādai iesaistītajai VCB. Lai šo noteikumu piemērotu, iestādei iesaistītajai VCB par faktisko saistību summu, ko tā ir parādā kādai citai iestādei, kura nav minēta sarakstā kā atbrīvota no ECBS obligāto rezervju sistēmas, un par saistību summu, ko tā ir parādā ECB vai kādai lai svītrotu tās no rezervju bāzes. Ja šādus pierādījumus nevar sniegt attiecībā uz parāda vērtspapīriem, kas ir emitēti ar noteiktu termiņu līdz diviem gadiem, attiecīgā iestāde var piemērot standartizētu samazinājumu attiecībā tādu parāda vērtspapīru neapmaksāto summu, kuri emitēti ar noteiktu termiņu līdz diviem gadiem un iekļauti rezervju bāzē. Ja šādus pierādījumus nevar sniegt par naudas tirgus dokumentiem, iestāde var piemērot standar- tizētu samazinājumu to naudas tirgus dokumentu neapmak- sātajai saistību summai, kas iekļauti rezervju bāzē. Šādu stan- dartizētu samazinājumu apjomu ECB publicē tāpat, kā tiek publicēts 2. panta 3. punktā minētais saraksts. iesaistītajai VCB, (1) OV L 318, 27. 11. 1998. , 8. lpp. (2) OV L 322, 17. 12. 1977. , 30. lpp. (3) OV L 356, 30. 12. 1998. , 7. lpp. 158 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. Rezervju bāzi attiecībā uz konkrētu izpildes periodu 3. aprēķina iestāde, pamatojoties uz jaunākajiem datiem, kas iestā- dei ir jāziņo attiecīgajai iesaistītajai VCB pirms attiecīgā izpildes perioda sākuma, kā noteikts ziņošanas sistēmā par ECB naudas un banku statistiku, kas ir paredzēta Regulā (EK) Nr. 2819/98. 4. pants Rezervju koeficients 1. Šādām saistību kategorijām (kā noteikts ziņošanas sistēmā par ECB naudas un banku statistiku, kas ir noteikta Regulā (EK) Nr. 2819/98) piemēro 0 % rezervju koeficientu: a) termiņdnoguldījumi, kuru termiņš pārsniedz divus gadus; b) pieprasījuma noguldījumi, kuru termiņš pārsniedz divus gadus; c) atpirkšanas līgumi; d) parāda vērtspapīri, kas emitēti ar noteiktu termiņu, kas pārsniedz divus gadus. Visām saistībām, kas iekļautas rezervju bāzē, piemēro 2. 2,0 % rezervju koeficientu. 5. pants Obligāto rezervju aprēķināšana Obligāto rezervju summu, kas jāglabā katrai 1. iestādei attiecībā uz konkrētu izpildes periodu, aprēķina, piemērojot rezervju koeficientu katram atbilstīgajam rezervju bāzes poste- nim attiecīgajā periodā, kā noteikts 4. pantā. Samazinājumu EUR 100 000 apjomā, ko atskaita no 2. obligāto rezervju summas, piešķir katrai iestādei saskaņā ar 11. panta noteikumiem. 6. pants Rezervju turēšana Iestāde glabā obligātās 1. rezerves vienā vai vairākos rezervju kontos valsts centrālajā bankā katrā iesaistītajā dalīb- valstī, kurā tai ir nodaļa, attiecībā uz tās rezervju bāzi attiecī- gajā dalībvalstī. Rezervju kontus denominē eiro valūtā. Iestāžu norēķinu kontus iesaistītajās VCB var izmantot kā rezervju kontus. summu, kas 5. pantu. attiecīgajam periodam noteikta saskaņā ar 3. Ja iestādei kādā iesaistītajā dalībvalstī ir vairāk nekā viena nodaļa, tad reģistrētais birojs vai galvenais birojs, ja tas atrodas attiecīgajā dalībvalstī, ir atbildīgs par iestādes rezervju prasību izpildes nodrošināšanu. šajā dalībvalstī nav ne Ja iestādei reģistrēta biroja, ne galvenā biroja, tā nosaka, kura filiāle šajā dalībvalstī ir atbildīga par iestādes rezervju prasību izpildes nodrošināšanu. Visa šo nodaļu rezervju turēšana kopā tiek ieskaitīta iestādes kopējo rezervju prasību izpildē attiecīgajā dalībvalstī. 7. pants Izpildes periods Izpildes periods ir viens mēnesis, sākot katra mēneša 24. kalendāra dienā un beidzot nākamā mēneša 23. kalendāra dienā. 8. pants Atlīdzība Prasīto rezervju turēšanu atlīdzina pēc vidējās ECBS lik- 1. mes izpildes periodā (nosaka saskaņā ar kalendāra dienu skaitu) par galvenajām refinansēšanas darbībām saskaņā ar šādu for- mulu: Ht. nt. Xn i = 1 360 MRi nt. 100 Rt = kur Rt Ht nt i = atlīdzība, kas jāizmaksā par prasīto rezervju turēšanu izpildes periodā t, = prasīto rezervju turēšana izpildes periodā t, = kalendāro dienu skaits izpildes periodā t, = kalendārā diena pēc kārtas izpildes periodā t, MRi = galējā procentu likme jaunākajām refinansēšanas darbībām par i kalendāra dienu. Iestādei ir jāievēro rezervju prasības, ja caurmēra dienas 2. beigu bilance rezervju kontos izpildes periodā nav zemāka par Atlīdzību izmaksā VCB otrajā darba dienā pēc izpildes 2. perioda, kurā atlīdzība tika nopelnīta. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 159 9. pants Atbildība par pārbaudi Tiesības pārbaudīt informācijas precizitāti un kvalitāti, ko iestā- lai pierādītu atbilstību rezervju prasībām, kā des iesniedz, norādīts 6. pantā Regulā (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, īsteno iesaistītās VCB, neskarot ECB tiesības pašai īstenot šīs tiesības. rezerves netieši ar starpnieka palīdzību, vai arī pats starpnieks neizpilda saistības saskaņā ar ECB obligāto rezervju sistēmu, ja šī panta 1. un 2. punktā norādītie nosacījumi netiešai rezervju turēšanai vairs netiek pildīti, vai ar starpnieku saistītu piesardzī- bas iemeslu dēļ. Ja šādu atļauju anulē ar starpnieku saistītu pie- tūlītēja iedarbība. sardzības iemeslu dēļ, anulēšanai var būt Saskaņā ar šī panta 5. punkta prasībām, anulēšana citu iemeslu dēļ stājas spēkā kārtējā izpildes perioda beigās. Iestāde, kas tur savas rezerves ar starpnieka palīdzību, vai pats starpnieks var jebkurā laikā lūgt anulēt atļauju. Pirms anulēšanas attiecīgajai lai anulēšana stātos iesaistītajai VCB ir jāsniedz paziņojums, spēkā. 10. pants 5. Iestādi, kas tur obligātās rezerves ar starpnieka palīdzību, kā arī pašu starpnieku, informē par atļaujas anulēšanu, izņemot anulēšanu piesardzības iemeslu dēļ, vismaz piecas darba dienas pirms tā izpildes perioda beigām, kurā atļauju anulē. Netieša reervju turēšana ar starpnieka palīdzību Iestāde var pieprasīt atļauju turēt obligātās rezerves 1. netieši ar kāda starpnieka palīdzību, kas ir tās pašas dalībvalsts rezidents. Starpnieks ir iestāde, uz ko attiecas rezervju prasības un kas, neskarot obligāto rezervju turēšanu, pastāvīgi īsteno kādu daļu pārvaldības (piem. , finanšu līdzekļu pārvaldību) iestādē, kuras labā tā darbojas kā starpnieks. Atļaujas pieprasījumu nosūta tās iesaistītās dalībvalsts 2. centrālajai bankai, kurā pieprasījuma iesniedzēja iestāde ir reģistrēta. Pieprasījumam pievieno starp starpnieku un pieprasī- juma iesniedzēju noslēgta nolīguma eksemplāru, kurā abas puses izsaka savu piekrišanu noteikumiem. Nolīgumā arī norāda, vai pieprasījuma iesniedzēja iestāde vēlas piekļūt ECBS pastāvīgajiem finanšu mehānismiem un atvērtā tirgus operā- cijām. Nolīgumā paredzētais paziņojuma termiņš ir vismaz 12 mēneši. Pēc iepriekšminēto prasību izpildes attiecīgā iesaistītā VCB saskaņā ar šī panta 4. punkta noteikumiem var piešķirt atļauju uz termiņu, cik ilgi ir spēkā iepriekšminētais nolīgums pušu starpā. Šāda atļauja stājas spēkā pirmā izpildes perioda sākumā pēc atļaujas piešķiršanas. 3. Starpnieks uztur šo obligāto rezervju kapitālu saskaņā ar ECBS vispārējiem obligāto rezervju nosacījumiem. Starpnieks, papildus iestādēm, kuru starpnieks tas ir, ir atbildīgs par paša rezervju prasību izpildi. Neatbilstības gadījumā ECB var piemē- rot visas attiecīgās sankcijas starpniekam, iestādei, par kuras starpnieku tas darbojas, vai abiem, saskaņā ar saistībām par neatbilstību. ECB vai attiecīgā iesaistītā VCB jebkurā laikā var anulēt 4. atļauju netieši turēt obligātās rezerves, ja kāda iestāde, kura tur tās iestādes Neskarot atsevišķus 6. statistikas ziņošanas pienākumus, kas tur savas obligātās rezerves ar starpnieka palīdzību, starpnieks pietiekami detalizēti ziņo rezervju bāzes datus, lai ļautu ECB pārbaudīt to precizitāti un kvalitāti saskaņā ar 9. panta noteikumiem un lai sev, kā arī visām iestādēm, kuru starpnieks tas ir, noteiktu attiecīgās rezervju prasības un rezervju kapitāla datus. Šos datus sniedz tā iesaistītā VCB, kurā tiek turētas obligātās rezerves. Starpnieks sniedz iepriekšminē- tos rezervju bāzes datus tikpat regulāri un atbilstoši grafikam, kuru izveidoja ziņošanas sistēmā par ECB naudas un banku sta- tistiku, kas ir noteikta Regulā (EK) Nr. 2819/98. 11. pants Konsolidēta rezervju turēšana Iestādēm, kurām ir atļauts konsolidēti grupā ziņot statistikas datus (kā paredzēts ziņošanas sistēmā par ECB naudas un banku statistiku, kas ir noteikta Regulā (EK) Nr. 2819/98), saskaņā ar 10. panta noteikumiem, ir jātur rezerves ar vienas grupā esošās iestādes palīdzību, kas darbojas vienīgi kā šo iestāžu starpnieks. Iestāde, kas darbojas kā grupas starpnieks, var iesniegt ECB pieprasījumu piemērot atbrīvojumu no 10. panta 6. punkta noteikumiem. Ja ECB pieņem tās pieprasījumu, tikai visai grupai ir tiesības saņemt 5. panta 2. punktā minēto atbrīvojumu. 160 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 12. pants VCB darba laiks 14. pants Šīs regulas grozījumi Ja viena vai vairākas iesaistītās VCB filiāles ir slēgtas VCB darba reģionālu banku brīvdienu dēļ, attiecīgā dienā vietēju vai iesaistītā VCB iepriekš informē iestādes par pasākumiem, kas jāveic darījumiem ar šīm filiālēm. 13. pants Pārejas noteikumi Visi šīs regulas grozījumi stājas spēkā tikai attiecībā uz pilnu izpildes periodu, un tos paziņo pirms šī perioda. 15. pants Nobeiguma noteikums Šī regula stājas spēkā 1999. gada 1. janvārī. Pirmais izpildes periods sākas 1999. gada 1. 1. beidzas 1999. gada 23. februārī. janvārī un Frankfurtē pie Mainas, 1998. gada 1. decembrī 2. Iestādes rezervju bāzi pirmajam izpildes periodam nosaka saistībā ar bilances elementiem 1999. gada 1. janvārī, kā ziņots iesaistītās VCB ziņošanas sistēmā par ECB naudas un banku sta- tistiku, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2819/98. ECB Padomes vārdā — priekšsēdētājs Willem F. DUISENBERG


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3551/98 του Katerina DASKALAKI προς την Επ τροπή. Νέες τουρκικές απειλές κατά της Κύπρου

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
accession to the European Union
association agreement
military occupation
occupied territory

text: C 182/98 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 6. 1999 (1999/C 182/130) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3551/98 υποβολη΄: Κατερι΄να ∆ασκαλα΄κη (UPE) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Νε΄ες τουρκικε΄ς απειλε΄ς κατα΄ της Κυ΄πρου Κατα΄ την προ΄σφατη επι΄σκεψη΄ του (5. 11. 1998) στο υπο΄ τουρκικη΄ στρατιωτικη΄ κατοχη΄ βο΄ρειο τµη΄µα της Κυ΄πρου, ο του΄ρκος πρωθυπουργο΄ς κ. Γιλµα΄ζ σε κοινη΄ συνε΄ντευξη Τυ΄που που ε΄δωσε µε τον τουρκοκυ΄πριο ηγε΄τη Ραου΄φ Ντεκτα΄ς, επανε΄λαβε ο΄τι τυχο΄ν προω΄θηση των ενταξιακω΄ν διαπραγµατευ΄σεων µε την Κυ΄προ θα ε΄χει ως «απα΄ντηση» την ενσωµα΄τωση των κατεχοµε΄νων εδαφω΄ν στην Τουρκι΄α. Ερωτα΄ται η Επιτροπη΄, η οποι΄α επιδι΄δεται και σε πολλε΄ς νοµικε΄ς ακροβασι΄ες προκειµε΄νου να επιτυ΄χει τη χρηµατοδο΄τηση της Τουρκι΄ας απο΄ την ΕΕ, αν και πω΄ς σκοπευ΄ει να απαντη΄σει στις απειλε΄ς αυτε΄ς και αν προ΄κειται να συνεχι΄σει να επιτρε΄πει σε µι΄α τρι΄τη χω΄ρα να παρεµβαι΄νει, και µα΄λιστα µε τον τρο΄πο αυτο΄, στις διαπραγµατευ΄σεις της Ένωσης µε µι΄α ανεξα΄ρτητη δηµοκρατι΄α, µε΄λος ο΄λων των µεγα΄λων διεθνω΄ν οργανισµω΄ν. Απα΄ντηση του κυρι΄ου van den Broek εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (18 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Η Επιτροπη΄ γνωρι΄ζει τις δηλω΄σεις που ανε΄φερε το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου. Όπως γνωρι΄ζει το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου, ο κυ΄ριος Denktash και ο προ΄εδρος Demirel ει΄χαν η΄δη υπογρα΄ψει, τον Ιανουα΄ριο του 1997, κοινη΄ δη΄λωση µε σκοπο΄ την προοδευτικη΄ ενσωµα΄τωση του βο΄ρειου τµη΄µατος της Κυ΄πρου στην Τουρκι΄α. Τον Ιου΄λιο του 1998, η Τουρκι΄α και το βο΄ρειο τµη΄µα της νη΄σου υπε΄γραψαν επι΄σης συµφωνι΄α συνεργασι΄ας. Στην «τακτικη΄ ε΄κθεση για τις προο΄δους που ε΄χουν επιτευχθει΄ απο΄ την Τουρκι΄α στην οδο΄ προς την ε΄νταξη», που εγκρι΄θηκε στις 4 Νοεµβρι΄ου του 1998, η Επιτροπη΄ εξε΄φραζε την α΄ποψη΄ της για τις δηλω΄σεις η΄ τα µε΄τρα που αναφε΄ρθηκαν παραπα΄νω, θεωρω΄ντας ο΄τι «δεν ει΄ναι συµβατα΄ µε τη διεθνη΄ νοµιµο΄τητα στο θε΄µα αυτο΄, ο΄πως προκυ΄πτει απο΄ τα ψηφι΄σµατα των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν στο συγκεκριµε΄νο τοµε΄α, στα οποι΄α η Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση συγκατατι΄θεται πλη΄ρως», ψηφι΄σµατα που βασι΄ζονται ιδι΄ως στην εγκαθι΄δρυση µιας διζωνικη΄ς και δικοινοτικη΄ς οµοσπονδι΄ας. Στο ι΄διο ε΄γγραφο, η Επιτροπη΄ υπεδει΄κνυε επι΄σης την πεποι΄θηση΄ της ο΄τι «η απο΄στολη΄ καλη΄ς θε΄λησης που διεξη΄γαγε ο γενικο΄ς γραµµατε΄ας των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν, µε τη στη΄ριξη του Συµβουλι΄ου Ασφαλει΄ας και της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης, θα πρε΄πει να λα΄βει την ενεργο΄ στη΄ριξη ο΄λων των ενδιαφεροµε΄νων µερω΄ν. » Συ΄µφωνα µε το προβλεπο΄µενο χρονοδια΄γραµµα, οι ενταξιακε΄ς διαπραγµατευ΄σεις µε την Κυ΄προ ευρι΄σκονται σε µια συγκεκριµε΄νη φα΄ση απο΄ τις 10 Νοεµβρι΄ου 1998. Η Επιτροπη΄ ελπι΄ζει ο΄τι οι εκπρο΄σωποι των τουρκοκυπρι΄ων θα ανταποκριθου΄ν στην προ΄ταση της ελληνοκυπριακη΄ς πλευρα΄ς να συµµετε΄χουν στις διαπραγµατευ΄σεις. Η Επιροπη΄ συµφωνει΄ µε το Συµβου΄λιο ω΄στε να εκφρα΄σει «οι προ΄οδοι προς την ε΄νταξη και οι προ΄οδοι προς µια δι΄καιη και βιω΄σιµη λυ΄ση του κυπριακου΄ προβλη΄µατος θα ενισχυ΄σουν η µια την α΄λλη». (1999/C 182/131) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3562/98 υποβολη΄: Klaus Lukas (NI) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Το Ευρωπαïκο΄ Ταµει΄ο Ανα΄πτυξης ως «αγελα΄δα για α΄ρµεγµα» Ο δρ. Νικο΄λαος Αλεξανδρα΄κης εξαπολυ΄ει στο βιβλι΄ο του «The lost vision» δριµει΄ες κατηγορι΄ες σε σχε΄ση µε τη χρηµατοοικονοµικη΄ διαχει΄ριση των θεµα΄των της αναπτυξιακη΄ς βοη΄θειας απο΄ την Επιτροπη΄. Αναφε΄ρει µεταξυ΄ α΄λλων, ο΄τι κατ’ εντολη΄ν του Γενικου΄ ∆ιευθυντη΄ της Γ∆ VIII πραγµατοποιη΄θηκαν γενναιο΄δωρες επιδοτη΄σεις απο΄ το ταµει΄ο της Lomé προς δικτα΄τορες. Το αιµοσταγε΄ς καθεστω΄ς του λοχι΄α Doe στη Λιβερι΄α, ο΄που ο δρ. Αλεξανδρα΄κης ει΄χε σταλει΄ επιση΄µως ως επικεφαλη΄ς της αντιπροσωπει΄ας της Ευρωπαι¨κη΄ς Επιτροπη΄ς, φε΄ρεται να ε΄χει υποστηριχτει΄ µε αυτο΄ν τον τρο΄πο. Κατα΄ τα λεγο΄µενα΄ του, ο δρ. Αλεξανδρα΄κης ενηµε΄ρωσε τις υπηρεσι΄ες στις Βρυξε΄λλες (Γ∆ VIII) ο΄τι υπουργοι΄ και υπα΄λληλοι του καθεστω΄τος Doe θεωρου΄ν το Ευρωπαι¨κο΄ Ταµει΄ο Ανα΄πτυξης ως προσωπικη΄ «αγελα΄δα για α΄ρµεγµα» και το αποµυζου΄ν για το ατοµικο΄ τους συµφε΄ρον (σ. 49). Έτσι, οι πιστω΄σεις της Επιτροπη΄ς, προοριζο΄µενες για


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3561/98 af Klaus LUKAS UNRWA og forsvundne EU-midler (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts:
Member States' contribution
UNRWA
auditing
budgetary control
humanitarian aid

text: C 348/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 3. 12. 1999 (1999/C 348/002) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3555/98 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (1. december 1998) Om: Sejlerskolen Santa Teresa di Lerici Den 30. december 1993 vedtog kommunalrådet i Lerici et projekt angående sejlerskolen Santa Teresa di Lerici, der er finansieret gennem regionen Liguria over EU’s Reneval-program. Den 16. april 1997 var arbejdet færdigt, og skolen blev overdraget til Lerici kommune. I dag, 5 år efter vedtagelsen af finansieringen af projektet og 18 måneder efter fuldførelsen af arbejdet, har kommunen stadig ikke formået at åbne skolen. Den langvarige inaktivitet medfører, at bygningerne undergår et naturligt forfald, hvortil komme yderligere skader som følge af hærværk. 1. Har Kommissionen kendskab til årsagerne til og ansvaret for den beklagelige forsinkelse? Kan Kommissionen oplyse, om der er overensstemmelse mellem udgifterne til gennemførelsen af 2. projektet og bevillingerne dertil? 3. Kan Kommissionen oplyse størrelsen af finansieringen over Reneval-programmet? Er der i de gældende bestemmelser fastsat en frist for tidsafstanden mellem støtteudbetaling og 4. projektgennemførelse? Hvis ja, hvor lang er denne frist? 5. Hvad er konsekvenserne, såfremt fristerne ikke overholdes? Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. marts 1999) 1. Efter nærhedsprincippet udgør den situation, som beskrives af det ærede medlem, især et spørgsmål, som vedrører de italienske myndigheder. Ifølge de oplysninger, de har fremsendt, er det Kommissionens opfattelse, at forsinkelsen især skyldes to faktorer. Kommunalrådet i Lerici oprettede et særligt selskab, der skulle forestå driften af den bygning, som rådet formelt har overdraget selskabet. Det viste sig at være en langvarig procedure. I juli 1998 blev der indkaldt bud for udvælgelsen af det selskab, der skal lede sejlerskolen. Licitationsproceduren blev afsluttet i september 1998, da sejlercentret i Caprera blev udvalgt. 2. og 3. Projektomkostningerne blev oprindeligt anslået til 1,26 mia. ITL (ca. 651 000 EUR), hvoraf 475 mio. ITL (ca. 245 000 EUR) kom fra strukturfondene under RENAVAL programmet. De endelige udgifter beløb sig til 1,3 mia. ITL (ca. 671 000 EUR), men beløbet fra strukturfondene blev ikke ændret. Den normale frist for sidste udbetalinger til projekter er to år fra programmets afslutning. Sejle- 4. rskoleprojektet blev afsluttet inden fristens udløb, som var den 31. december 1996. Der skal dog skelnes nøje mellem den fysiske gennemførelse af et projekt, som i dette tilfælde omfattede renovering af bygninger i et industriområde, og den endelige anvendelse af projektet, som af ovennævnte ikke straks blev taget i brug. 5. Betalinger efter fristens udløb refunderes ikke af strukturfondene. (1999/C 348/003) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3561/98 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (1. december 1998) Om: UNRWA og forsvundne EU-midler Ifølge de oplysninger, jeg har modtaget, er EU-midler til et beløb af ca. 12 mio ecu, der er stillet til rådig for UNRWA (De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten), forsvundet


title: Verordening (EG) nr. 2588/98 van de Commissie van 1 december 1998 tot vaststelling van het uiteindelijke bedrag van de steun voor bepaalde zaaddragende leguminosen voor het verkoopseizoen 1998/1999

eurovoc_concepts:
EU control
aid per hectare
aid system
leguminous vegetable
market stabilisation
utilised agricultural area

text: L 324/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 12. 98 VERORDENING (EG) Nr. 2588/98 VAN DE COMMISSIE van 1 december 1998 tot vaststelling van het uiteindel¶ke bedrag van de steun voor bepaalde zaaddra- gende leguminosen voor het verkoopseizoen 1998/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1577/96 van de Raad van 30 juli 1996 tot invoering van een b¶zondere maatregel voor bepaalde zaaddragende leguminosen (1), laatstel¶k aangepast b¶ Verordening (EG) nr. 1826/97 van de Commissie (2), en met name op artikel 6, Overwegende dat in artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1577/96 is bepaald dat de Commissie de overschr¶- ding van de gegarandeerde maximumoppervlakte bepaalt en het uiteindel¶ke bedrag van de steun voor het betrokken verkoopseizoen vaststelt; Overwegende dat de in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1577/96 bepaalde gegarandeerde maximumoppervlakte in 1998/1999 met 10,08 % is overschreden; dat het in artikel lid 2, van Verordening (EG) nr. 1577/96 bepaalde 2, bedrag van de steun voor het betrokken verkoopseizoen derhalve proportioneel moet worden verlaagd; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Gezamenl¶k Comit(cid:130) van beheer voor granen, oli(cid:137)n en vetten, en gedroogde voedergewassen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Het uiteindel¶ke bedrag van de steun voor bepaalde zaad- dragende leguminosen wordt voor het verkoopseizoen 1998/1999 vastgesteld op 164,42 ECU per hectare. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 4. (2) PB L 260 van 23. 9. 1997, blz. 11


title: 98/681/CE: Stato delle entrate e delle spese del Centro di traduzione degli organi dell'Unione europea per l'esercizio 1998

eurovoc_concepts:
EU office or agency
expenditure
financial management
financial year
revenue
translation

formats: pdf print


title: WRITTEN QUESTION No. 3563/98 by Klaus LUKAS to the Commission. The European Development Fund as a 'milch cow'

eurovoc_concepts:
Congo
Democratic Republic of the Congo
EDF
EU financing
Lomé Convention
corruption
development aid
dictatorship
humanitarian aid
non-governmental organisation

text: 28. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 182/99 säännöllisesti ja järjestelmällisesti ministereiden omiin taskuihin. Vaikka pääosaston VIII johto on ollut tietoinen asiasta, se on silti vaatinut tämän korruptoituneen käytännön jatkamista. Esitän komissiolle seuraavat kysymykset: (cid:27) Mitä mieltä komissio on Alexandrakisin kirjasta ”The Lost Vision”? (cid:27) Voiko komissio kertoa, kuinka suuren prosentuaalisen osuuden sen kehitysapurahoista korruptoituneet avunsaajahallitukset pitävät/ovat pitäneet itsellään ”palkkiona”? (cid:27) Millaisista summista ja minkä maiden hallituksista on/on ollut kyse? (cid:27) Kuinka suuriksi komissio arvio maksut, jotka ovat menneet diktaattoreille, kuten Mobutulle, Moille, Bokassalle jne. Lomé-sopimusten talousarvio- ja hankerahoista? (cid:27) Voiko komissio kertoa, kuinka suuri osa Abachan ja Mobutun miljardiomaisuuksista on rahoitettu EU:n varoista? (cid:27) Onko vääriin tarkoituksiin päätyneitä EU-rahoja yritetty periä takaisin näiden korruptoituneiden hirmuhallitsijoiden jäämistöistä? Jos on, onko yrityksissä onnistuttu? Jos ei, miksi ei? (1999/C 182/132) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3563/98 esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Euroopan kehitysrahasto ”lypsylehmänä” Nikolas Alexandrakis on teoksessaan ”The Lost Vision” esittänyt raskauttavia väitteitä komission talou- denhoidosta kehitysapuasioissa. Kirjoittajan mukaan esimerkiksi pääosaston VIII pääjohtaja on osoittanut suuria summia Lomé-rahoista diktaattoreille. Näin on kuulemma tuettu mm. Doen veristä hallintoa Liberiassa, jossa Alexandrakis toimi komission valtuuskunnan johtajana. Alexandrakis on kertonut komission Brysselin yksiköille (PO VIII), että Doen hallinnon ministerit ja virkamiehet pitivät Euroopan kehitysrahastoa henkilökohtaisena rikastumiskeinonaan (s. 49), ja komission kehityshankkeisiin myöntämää rahaa virtasi säännöllisesti ja järjestelmällisesti ministereiden omiin taskuihin. Vaikka pääosaston VIII johto on ollut tietoinen asiasta, se on silti vaatinut tämän korruptoituneen käytännön jatkamista. Esitän komissiolle seuraavat kysymykset: (cid:27) Voiko komissio kertoa, kuinka suuria summia EU:n suorista talousarviomaksuista (Stabex, Sysmin) avunsaajavaltiot käyttävät/ovat käyttäneet sotilaallisiin tai kehitystä estäviin tarkoituksiin? (cid:27) Voiko komissio kertoa, kuinka suuria summia EU:n suorista talousarviomaksuista (Stabex, Sysmin) avunsaajavaltiot käyttävät/ovat käyttäneet mahdollisten ja todellisten sisällissotajoukkojen (vrt. Doe) rahoittamiseen? (cid:27) Mitä mahdollisuuksia komissiolla on estää tällaiset tapaukset? (cid:27) Onko komissio koskaan todella yrittänyt estää tällaisia tapauksia? (cid:27) Miten komissio aikoo tulevaisuudessa estää tällaisen miljardiluokan tuhlauksen?


title: Verordnung (EG) Nr. 2588/98 der Kommission vom 1. Dezember 1998 zur endgültigen Festsetzung der im Wirtschaftsjahr 1998/99 für bestimmte Körnerleguminosen zu gewährenden Beihilfe

text: L 324/20 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 2. 12. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2588/98 DER KOMMISSION vom 1. Dezember 1998 zur endg(cid:129)ltigen Festsetzung der im Wirtschaftsjahr 1998/99 f(cid:129)r bestimmte K(cid:148)rnerleguminosen zu gew(cid:132)hrenden Beihilfe DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1577/96 des Rates vom 30. Juli 1996 zur Festlegung einer Sondermaßnahme zugunsten bestimmter K(cid:148)rnerleguminosen (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1826/97 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 6, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1577/ 96 stellt die Kommission f(cid:129)r das jeweilige Wirtschaftsjahr die (cid:154)berschreitung der garantierten H(cid:148)chstfl(cid:132)che fest und bestimmt den endg(cid:129)ltigen Beihilfebetrag. Die in Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1577/96 genannte garantierte H(cid:148)chstfl(cid:132)che wird im Wirtschafts- jahr 1998/99 um 10,08 % (cid:129)berschritten. Der in Artikel 2 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1577/96 genannte Betrag ist deshalb, bezogen auf dasselbe Wirtschaftsjahr, proportional zu k(cid:129)rzen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des zust(cid:132)ndigen Verwal- tungsausschusses f(cid:129)r Getreide, Fette und Trocken- futter — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die im Wirtschaftsjahr 1998/99 f(cid:129)r K(cid:148)rnerleguminosen zu gew(cid:132)hrende Beihilfe wird endg(cid:129)ltig auf 164,42 ECU/ha festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 1. Dezember 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 4. (2) ABl. L 260 vom 23. 9. 1997, S. 11


title: Règlement (CE) n° 2586/98 de la Commission du 1er décembre 1998 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
customs regulations
fruit vegetable
import price
pip fruit
reference price

text: L 324/16 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 12. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 2586/98 DE LA COMMISSION du 1er d(cid:130)cembre 1998 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 1498/98 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, r(cid:138)glement (CEE) no 3813/92 du Conseil, vu le du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 2 d(cid:130)cembre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 1er d(cid:130)cembre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. 2. 12. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 324/17 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 1er d(cid:130)cembre 1998, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en (cid:130)cus par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 999 052 999 204 999 052 999 052 388 524 528 600 999 052 060 064 400 404 999 052 064 400 720 999 50,7 50,7 82,5 82,5 59,9 59,9 57,4 57,4 56,5 47,6 37,2 53,4 85,3 56,0 94,1 14,6 44,9 79,2 62,3 59,0 85,3 60,9 108,3 47,4 75,5 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3561/98 του Klaus LUKAS UNRWA και εξαφάνιση πιστώσεων της ΕΕ (Συμπληρωματ κή απάντηση)

text: C 348/2 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 3. 12. 1999 (1999/C 348/002) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3555/98 υποβολη΄: Cristiana Muscardini (NI) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Σχολη΄ ιστιοπλοι΅ας της S. Teresa του Lerici Στις 30 ∆εκεµβρι΄ου 1993, το ∆ηµοτικο΄ Συµβου΄λιο του Lerici, ενε΄κρινε προ΄γραµµα σχετικα΄ µε την εν λο΄γω σχολη΄, χρηµατοδοτηµε΄νο απο΄ την περιοχη΄ της Λιγουρι΄ας, απο΄ κοινου΄ µε το προ΄γραµµα RENEVAL της ΕΚ. Στις 16 Απριλι΄ου 1997 ολοκληρω΄θηκαν τα ε΄ργα και αποδο΄θηκαν στο ∆η΄µο του Lerici. Με΄χρι ση΄µερα, 5 χρο΄νια µετα΄ απο΄ την ε΄γκριση της χρηµατοδο΄τησης του σχεδι΄ου και 18 µη΄νες µετα΄ απο΄ την ολοκλη΄ρωση των εργασιω΄ν, ο δη΄µος δεν ε΄χει µπορε΄σει να θε΄σει σε λειτουργι΄α αυτη΄ τη σχολη΄ ιστιοπλοι΅ας. Η παρατεταµε΄νη αυτη΄ αδρα΄νεια, µεταξυ΄ α΄λλων, ε΄χει προκαλε΄σει τη φυσικη΄ υποβα΄θµιση των υποδοµω΄ν, η οποι΄α επιδεινω΄νεται απο΄ πρα΄ξεις βανδαλισµου΄ µε συµπληρωµατικε΄ς ζηµι΄ες. 1. Γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ τους λο΄γους και τις ευθυ΄νες για αυτη΄ τη θλιβερη΄ καθυστε΄ρηση; Ει΄ναι εις θε΄ση να αξιολογη΄σει τα ποσα΄ που διατε΄θηκαν για τη δηµιουργι΄α του ε΄ργου και εκει΄να που ο΄ντως 2. ξοδευ΄τηκαν; 3. Μπορει΄ να µας ενηµερω΄σει για το υ΄ψος της χρηµατοδο΄τησης RENEVAL; Οι ισχυ΄οντες κανο΄νες προβλε΄πουν µια λη΄ξη προθεσµι΄ας µεταξυ΄ της καταβολη΄ς των ενισχυ΄σεων και της 4. πραγµατοποι΄ησης του σχεδι΄ου; Εα΄ν ναι, ποια΄ ει΄ναι αυτη΄ η λη΄ξη της προθεσµι΄ας; 5. Σε περι΄πτωση µη τη΄ρησης της εν λο΄γω προθεσµι΄ας, ποιε΄ς ει΄ναι οι συνε΄πειες; Συµπληρωµατικη΄ απα΄ντηση της κ. Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (5 Μαρτι΄ου 1999) Η κατα΄σταση που περιγρα΄φει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου υπα΄γεται κατα΄ κυ΄ριο λο΄γο στην 1. αρµοδιο΄τητα των ιταλικω΄ν αρχω΄ν, κατε΄φαρµογη΄ της αρχη΄ς της επικουρικο΄τητας. Με βα΄ση τις πληροφορι΄ες που ε΄λαβε απο΄ τις ιταλικε΄ς αρχε΄ς, η Επιτροπη΄ αντιλαµβα΄νεται ο΄τι η καθυστε΄ρηση µπορει΄ να αποδοθει΄ κυρι΄ως σε δυ΄ο παρα΄γοντες. Οι υπηρεσι΄ες της δηµοτικη΄ς αρχη΄ς του Lerici συνε΄στησαν ειδικη΄ εταιρει΄α για να ασχοληθει΄ µε το κτι΄ριο, το οποι΄ο ο΄φειλε να της αποδοθει΄ επι΄σηµα απο΄ τις υπηρεσι΄ες. Η ενε΄ργεια αυτη΄ εξελι΄χθηκε σε µακροσκελη΄ διαδικασι΄α. Επακολου΄θησε προκη΄ρυξη υποβολη΄ς προσφορω΄ν τον Ιου΄λιο του 1998 για να επιλεγει΄ η εταιρει΄α που θα λειτουργου΄σε τη σχολη΄ ιστιοπλοι΅ας. Η δηµοπρασι΄α ολοκληρω΄θηκε το Σεπτε΄µβριο του 1998, οπο΄τε επελε΄γη το ιστιοπλοι¨κο΄ κε΄ντρο Caprera. Το κο΄στος του ε΄ργου εκτιµη΄θηκε αρχικω΄ς σε 1,26 δις ιταλικε΄ς λι΄ρες (περι΄ τα 651 000 ευρω΄), απο΄ τα οποι΄α 2. -3. 475 εκατ. ιταλικε΄ς λι΄ρες (περι΄που 245 000 ευρω΄) προε΄ρχονταν απο΄ τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α και διατε΄θηκαν στο πλαι΄σιο του προγρα΄µµατος Renaval. Η τελικη΄ δαπα΄νη ανη΄λθε σε 1,3 δις ιταλικε΄ς λι΄ρες (περι΄ τα 671 000 ευρω΄), αλλα΄ δεν µεταβλη΄θηκε το ποσο΄ που προερχο΄ταν απο΄ τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α. Η κανονικη΄ προθεσµι΄α ολοκλη΄ρωσης των πληρωµω΄ν για ε΄ργα ει΄ναι δυ΄ο ε΄τη απο΄ το τε΄λος του προγρα΄µµατος. 4. Το ε΄ργο για τη σχολη΄ ιστιοπλοι΅ας ολοκληρω΄θηκε εµπροθε΄σµως στις 31 ∆εκεµβρι΄ου 1996. Ωστο΄σο, πρε΄πει να γι΄νει σαφη΄ς δια΄κριση µεταξυ΄ φυσικη΄ς υλοποι΄ησης του ε΄ργου, που στην περι΄πτωση αυτη΄ αφορου΄σε την αυ΄ξηση δοµηµε΄νου χω΄ρου σε µι΄α βιοµηχανικη΄ περιοχη΄, και της τελικη΄ς χρη΄σης του ε΄ργου, το οποι΄ο για τους λο΄γους που εξηγη΄θηκαν ανωτε΄ρω δεν κατε΄στη αµε΄σως επιχειρησιακο΄. Οι πραγµατοποιου΄µενες µετα΄ την προθεσµι΄α πληρωµε΄ς δεν ει΄ναι επιλε΄ξιµες για στη΄ριξη απο΄ τα ∆ιαρθρωτικα΄ 5. Ταµει΄α. (1999/C 348/003) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3561/98 υποβολη΄: Klaus Lukas (NI) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: UNRWA και εξαφα΄νιση πιστω΄σεων της ΕΕ Στον υπογρα΄φοντα βουλευτη΄ διαβιβα΄στηκαν πληροφορι΄ες συ΄µφωνα µε τις οποι΄ες πιστω΄σεις της ΕΕ υ΄ψους περι΄που 12 εκατοµµυρι΄ων ECU, που ει΄χαν χορηγηθει΄ στην Υπηρεσι΄α Αρωγη΄ς και Έργων για τους Προ΄σφυγες της Παλαιστι΄νης (UNRWA), ε΄χουν εξαφανισθει΄


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3564/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS Finansiering genom EU av förslag från den ortodoxa kyrkan

eurovoc_concepts:
Community budget
EU Member State
EU financing
European Union
Grenada
Orthodoxy
action programme
cultural policy
heritage protection
painting

text: C 320/56 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 11. 1999 (1999/C 320/074) PERGUNTA ESCRITA E-3564/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) à Comissão (1 de Dezembro de 1998) Objecto: Financiamento pela UE de propostas das Igrejas Ortodoxas Pode a Comissão informar que propostas das apresentadas pelas Igrejas Ortodoxas (no interior e fora da UE) foram financiadas pela DG X da Comissão ou pelo orçamento comunitário? Pode a Comissão informar relativamente a propostas idênticas apresentadas por Igrejas de outros Dogmas que tenham sido apoiadas com fundos comunitários. Resposta dada por Marcelino Oreja em nome da Comissão (23 de Fevereiro de 1999) No âmbito das suas acções e programas em 1998 a favor da preservação do património cultural europeu (programa Rafael), a Comissão co-financiou um projecto apresentado pelo Centro de diagnóstico e investigação de ícones bizantinos do Sagrado Convento de Annunciationá em Ormylia, Chalkidiki, na Grécia, o qual faz parte do Mosteiro Santo de Simonos-Petras, situado no monte Atos. No âmbito dos Fundos Estruturais, os projectos para a preservação do património arquitectónico e cultural são, em princípio, elegíveis e co-financiados através de vários programas. Por exemplo, os primeiro e segundo quadros de apoio à Grécia co-financiaram alguns projectos no Estado-membro a favor da preservação e do restauro das igrejas e dos mosteiros, que são parte integrante do património grego. A maior parte destas intervenções diz respeito ao Monte Atos. Em 1998, foram co-financiados vários projectos, directa ou indirectamente ligados a outras comunidades religiosas cristãs, no âmbito do programa Rafael. Um projecto relativo à conservação de pinturas medievais em madeira foi apresentado pelo decano e pelo capítulo da Catedral de Peterborough e abrangia pinturas nas catedrais de Peterborough (Reino Unido), Bjorsater (Suécia) e Vestre Slide (Noruega). Outro projecto, apresentado pelas autoridades espanholas no âmbito de laboratórios europeus de património, tal como previsto na decisão que estabelece o programa Rafael, diz respeito à preservação e ao melhoramento de monumentos religiosos situados no itinerário de Santiago de Compostela. (1999/C 320/075) PERGUNTA ESCRITA E-3586/98 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão Objecto: A harmonização da Grécia com a Directiva 92/44/CEE (3 de Dezembro de 1998) Através do Decreto Presidencial 121/FEK A 103/15-5-98 a Grécia transpôs a Directiva 92/44/CEE (1) sobre a aplicação da oferta de uma rede aberta às linhas alugadas. Dado que, de acordo com informações, a Comissão levanta a questão da harmonização correcta com esta directiva, pergunta-se: 1. Se a Comissão considera haver problemas de correcção ou imperfeição na transposição desta directiva para a legislação grega; 2. Se há Estados-membros com problemas idênticos de transposição da Directiva 92/44/CEE; 3. Que medidas tomou a Comissão relativamente a cada Estado-membro, a fim de que estes procedam à transposição correcta da directiva em questão; (1) JO L 165 de 19. 6. 1992, p. 27


title: WRITTEN QUESTION No. 3559/98 by Franz LINSER Brenner toll/ transit negotiations with Switzerland

eurovoc_concepts:
Switzerland
axle tax
charges for use of infrastructure
commercial vehicle
pollution control measures
road transport
toll
transit

text: C 289/60 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 11. 10. 1999 (1999/C 289/079) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3559/98 esittäjä(t): Franz Linser (NI) neuvostolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Brennerin tiemaksut ja kauttakulkuliikennettä koskevat neuvottelut Sveitsin kanssa Neuvoston puheenjohtajavaltion Itävallan edustaja, valtiosihteeri Ferrero-Waldner vastasi Euroopan parla- mentissa Strasbourgissa neuvoston kyselytunnilla 16. syyskuuta 1998 parlamentin jäsenen Frischenschlagerin (ELDR) kysymykseen, joka koski EU:n ja Sveitsin välisiä neuvotteluja. Vastauksen mukaan Sveitsin korkeam- mat maksut (tässä tarkoitetaan tienkäyttömaksuja) johtaisivat Brennerin tiemaksujen korotuksiin. Lisäksi neuvoston edustaja korosti, että Sveitsin maksujen tulisi perustua infrastruktuurikustannuksiin. Sveitsissä järjestettiin 27. syyskuuta 1998 kansanäänestys, jossa hyväksyttiin raskaalta liikenteeltä perittävä maksu. Onko neuvosto Sveitsin kansanäänestyksen ja siihen liittyvän tiemaksujen korotuksen jälkeen sitä mieltä, 1. että Brennerin maksuja tulisi korottaa? 2. Jos neuvosto ei ole maksujen korottamisen kannalla, miten se perustelee kantansa? Katsooko neuvosto, että raskaalta liikenteeltä perittävässä maksussa noudatetaan periaatetta, 3. mukaan tieliikennemaksujen tulee perustua infrastruktuurikustannuksiin? jonka Jos neuvosto on eri tästä eri mieltä, miten tämä vaikuttaa neuvoston suosituksiin, jotka se antaa 4. komissiolle Sveitsin kanssa käytäviä jatkoneuvotteluja varten? Vastaus (29. maaliskuuta 1999) 1. ja 2. Neuvosto vahvisti 18. tammikuuta 1999 yhteisen kannan, joka koskee verojen ja maksujen kantamista raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä (Eurovignette). Tämän yhteisymmärryksen merkittävimpiä seikkoja on Itävallalle annettu lupa käyttää tietulleja tietyin edellytyksin Kufsteinin ja Brennerin välisellä moottoritien osalla; muuhun Itävallan alueeseen sovelletaan Eurovignette- järjestelmää. Tämä on perusteltua ottaen huomioon Alppien tiettyjen teiden erityisolosuhteet, ja sen tarkoituksena on antaa mahdollisuus periä infrastruktuurien kustannuksiin suhteessa oleva maksu. Näin ollen Itävalta on ilmoittanut Kufsteinin ja Brennerin välisen reitin osalta, että kyseiseltä osuudelta perittävä painotettu keskiarvomaksu on 84 euroa. Komissio ilmoitti tässä yhteydessä, että kyseinen summa vaikuttaa asianmukaiselta ottaen huomioon painotetun keskiarvotietullin ja kyseisen infrastruktuurin raken- nus-, ylläpito- ja kehityskustannusten välisen nykyisen suhteen. 3. ja 4. Rautatie- ja tieliikenteen tavarakuljetuksia koskevien Euroopan yhteisön ja Sveitsin liittovaltion välisten neuvottelujen osalta neuvosto on antanut komissiolle neuvotteluvaltuutuksen vuonna 1995. Komissio on käynyt näitä neuvotteluja siitä alkaen. Sveitsin kautta tapahtuvan kauttakuljetuksen kustannusten osalta neuvostolle on esitetty neuvottelujen edelleen avoimia seikkoja koskeva raportti ja se on päässyt periaatteelliseen yhteisymmärrykseen ratkaisusta, jonka mukaan säädetään, että vuoden 2005 jälkeen enintään 40 tonnia painavilla kuorma-autoilla on oltava vapaa pääsy Sveitsin teille kauttakulkua ja kahdenvälistä liikennettä varten vero- ja maksujärjestelmää soveltaen. Tämän järjestelmän mukaan 40 tonnia painavasta kuorma-autosta maksettava keskimääräinen maksu voi olla enintään 200 euroa. Vähemmän saastuttavista kuorma-autoista maksetaan alempi summa ja enemmän saastuttavista kuorma-autoista korkeampi summa. Tämä maksu on enintään 180 euroa siihen saakka, kunnes ensimmäinen rautatietunneli avataan tai 1 päivään tammikuuta 2008 sen mukaan, kumpi päivämääristä on aikaisempi


title: WRITTEN QUESTION No. 3547/98 by Hartmut NASSAUER to the Commission. Eurostat publication on the population of European countries by country of birth

eurovoc_concepts:
Germany
OSCE
database
member country
population statistics
publication

formats: html print


title: 98/681/EY: Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tulo- ja menoarvio varainhoitovuodeksi 1998


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3555/98 do Deputado Cristiana MUSCARDINI Seglarskolan S. Teresa di Lerici (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
Italy
Liguria
educational institution
financing method
shipbuilding

text: C 348/2 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 12. 1999 (1999/C 348/002) PERGUNTA ESCRITA E-3555/98 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) à Comissão (1 de Dezembro de 1998) Objecto: Escola de vela de Santa Teresa de Lerici Em 30 de Dezembro de 1993, a assembleia municipal de Lerici aprovou o projecto relativo à escola referida em epígrafe, financiado pela região da Ligúria e subvencionado pelo programa RENEVAL da Comunidade Europeia. Em 16 de Abril de 1997, os trabalhos foram concluídos e enviados ao município de Lerici. Até à data, cinco anos após a aprovação do financiamento do projecto e 18 meses após a data da conclusão dos trabalhos, o município não pôde ainda pôr a funcionar esta escola de vela. Esta inactividade prolongada provoca, nomeadamente, uma deterioração natural das estruturas, agravada por actos de vandalismo que causam danos suplementares. 1. Está a Comissão ao corrente das razões e das responsabilidades deste lamentável atraso? Está a Comissão em condições de avaliar a consonância entre as despesas efectuadas e os financiamentos 2. concedidos? 3. Pode a Comissão precisar o montante total do financiamento pelo RENEVAL? As normas em vigor prevêem um calendário entre o pagamento das ajudas e a realização do projecto? 4. Em caso afirmativo, qual era o prazo previsto? 5. Em caso de inobservância do calendário previsto, quais as consequências que daí poderão advir? Resposta complementar dada pela Comissária Monika Wulf-Mathies em nome da Comissão (5 de Março de 1999) 1. A situação descrita pela Senhora Deputada constitui matéria que, em aplicação do princípio da subsidiariedade, é sobretudo do domínio de competência das autoridades italianas. As informações por estas enviadas à Comissão indicam que o atraso é principalmente devido a dois factores. A administração municipal de Lerici criou propositadamente uma empresa encarregada da gestão do edifício, que lhe seria oficialmente cedido pela administração. A este procedimento, que se veio a revelar lento, seguiu-se, em Julho de 1998, um concurso para adjudicação da gestão da escola de vela a uma empresa. O concurso ficou terminado em Setembro de 1998 com a selecção do centro de vela de Caprera. 2. e 3. O custo do projecto foi inicialmente estimado em 1 260 milhões de liras (cerca de 651 000 euros), dos quais 475 milhões (cerca de 245 000 euros) foram fornecidos pelos Fundos estruturais a título do programa Renaval. A despesa final elevou-se a 1 300 milhões de liras (cerca de 671 000 euros), mas o montante dos Fundos estruturais não sofreu alterações. 4. O prazo normal para a realização dos pagamentos relativos a projectos é de dois anos a contar do termo do programa. O projecto da escola de vela foi terminado dentro do prazo de 31 de Dezembro de 1996. No entanto, deve ser feita uma clara distinção entre a realização física de um projecto, que neste caso dizia respeito à reestruturação de edifícios numa zona industrial, e a utilização final dos mesmos, que, pelas razões acima referidas, não ficaram imediatamente operacionais. Os pagamentos realizados depois do prazo não são elegíveis para a comparticipação dos Fundos 5. estruturais. (1999/C 348/003) PERGUNTA ESCRITA E-3561/98 apresentada por Klaus Lukas (NI) à Comissão (1 de Dezembro de 1998) Objecto: O UNRWA e o desaparecimento de verbas comunitárias Segundo informações fornecidas ao autor da presente pergunta, terão desaparecido verbas comunitárias, no montante de cerca de 12 milhões de ecus, colocadas à disposição do Organismo de Socorro para os Refugiados da Palestina (UNRWA)


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 109/98, 1. detsember 1998, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (finantsteenused)

eurovoc_concepts:
credit guarantee
credit institution
financial instrument
financial solvency
management audit
share capital

text: 11/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 49 21999D1028(04) L 277/44 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 28. 10. 1999 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 109/98, 1. detsember 1998, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (finantsteenused) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu IX lisa muudeti EMP Ühiskomitee 17. juuli 1998. aasta otsusega nr 74/98 (1); lepingusse tuleb lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/32/EÜ, millega muudetakse krediidiasutuste maksevõime suhtarvu käsitlevat nõukogu direktiivi 89/647/EMÜ eelkõige hüpoteekide suhtes (2); nõukogu direktiivi 89/647/EMÜ kohandused a ja c tuleb Austria, Soome ja Rootsi ühinemise tõttu Euroopa Liiduga välja jätta ning kohandus b tuleb selle direktiivi artikli 11 lõike 4 asendamise tõttu välja jätta; lepingusse tuleb lisada nõukogu direktiivi 89/647/EMÜ Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kunin- griigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitleva akti (3) I lisa XI peatüki B osa III jaotise punktis 2 tehtud kohandusi; nõukogu 6. aprilli 1992. aasta direktiiv 92/30/EMÜ krediidiasutuste konsolideeritud järelevalve kohta, (4) mis lisati lepingusse EMP Ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega nr 7/94, (5) tuleb loetleda ka nõu- kogu direktiivi 89/647/EMÜ muutmisaktina, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu IX lisa punkti 18 (nõukogu direktiiv 89/647/EMÜ) tekst asendatakse järgmiselt: “389 L 0647: nõukogu direktiiv 89/647/EMÜ, 18. detsember 1989, krediidiasutuste maksevõime suh- tarvu kohta (EÜT L 386, 30. 12. 1989, lk 14), muudetud järgmiste aktidega: — 392 L 0030: nõukogu direktiiv 92/30/EMÜ, 6. aprill 1992 (EÜT L 110, 28. 4. 1992, lk 52), — 1 94 N: Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitlev akt (EÜT C 241, 29. 8. 1994, lk 21, kohandatult EÜT L 1, 1. 1. 1995, lk 1), — 394 L 0007: komisjoni direktiiv 94/7/EÜ, 15. märts 1994 (EÜT L 89, 6. 4. 1994, lk 17), — 395 L 0015: komisjoni direktiiv 95/15/EÜ, 31. mai 1995 (EÜT L 125, 8. 6. 1995, lk 23), (1) EÜT L 172, 8. 7. 1999, lk 53. (2) EÜT L 204, 21. 7. 1998, lk 26. (3) EÜT C 241, 29. 8. 1994, lk 21, kohandatult EÜT L 1, 1. 1. 1995, lk 1. (4) EÜT L 110, 28. 4. 1992, lk 52. (5) EÜT L 160, 28. 6. 1994, lk 1. 50 ET Euroopa Liidu Teataja 11/4. kd — 395 L 0067: komisjoni direktiiv 95/67/EÜ, 15. detsember 1995 (EÜT L 314, 28. 12. 1995, lk 72), — 396 L 0010: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/10/EÜ, 21. märts 1996 (EÜT L 85, 3. 4. 1996, lk 17), — 398 L 0032: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/32/EÜ, 22. juuni 1998 (EÜT L 204, 21. 7. 1998, lk 26). ” Artikkel 2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/32/EÜ ning nõukogu direktiivi 89/647/EMÜ Austria Vaba- riigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitleva akti I lisa XI peatüki B osa III jaotise punktis 2 tehtud kohanduste islandi- ja norra- keelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne. Käesolev otsus jõustub 2. detsembril 1998 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 1. detsember 1998 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja N. v. LIECHTENSTEIN


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2592/98 av den 1 december 1998 om ändring av förordning (EG) nr 2544/98 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

eurovoc_concepts:
cereal product
production refund
rice

text: L 324/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 12. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2592/98 av den 1 december 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 2544/98 om fastst(cid:132)llande av exportbidragen f(cid:148)r bearbetade produkter av spannm(cid:134)l och ris EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, Vid en kontroll har det visat sig att den offentliggjorda versionen inte motsvarar de (cid:134)tg(cid:132)rder som lades fram f(cid:148)r f(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)ns yttrande. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r viktigt att r(cid:132)tta de ber(cid:148)rda f(cid:148)rordningarna. med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, spannm(cid:134)l (1), senast H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r ris (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2072/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2544/98 (5) fast- st(cid:132)lldes de exportbidrag som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r bearbetade produkter av spannm(cid:134)l och ris. Artikel 1 I bilagan till f(cid:148)r produkter med produktnummer 1702 90 79 9000 bidraget ”74,32” ers(cid:132)ttas med ”70,32”. f(cid:148)rordning (EG) nr 2544/98 skall Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 2 december 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 1 december 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EGT L 318, 27. 11. 1998, s. 36


title: Der Außenhandel Estlands.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Estonia
economic statistics
trade balance
trading operation


title: Ir-Regolament (KE) Nru 2818/98 tal-Bank Ċentrali Ewropew ta' l-1 ta' Diċembru, 1998 dwar l-applikazzjoni ta' riservi minimi (BĊE/1998/15)

text: 156 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 31998R2818 30. 12. 1998 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 356/1 IR-REGOLAMENT (KE) Nru 2818/98 TAL-BANK CENTRALI EWROPEW ta' l-1 ta' Dicembru, 1998 dwar l-applikazzjoni ta' riservi minimi (BCE/1998/15) IL-KUNSILL REGOLATORJU TAL-BANK CENTRALI EWROPEW, ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea ta' Banek Cen- trali u tal-Bank Centrali Ewropew (minn hawn “il quddiem imsejjah l-Istatut”), u partikolarment l-Artikolu 19. 1 tieghu, Artikolu 1 Definizzjonijiet Ghall-finijiet ta' dan ir-Regolament: Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2531/98 tat-23 ta' Novembru, 1998, dwar l-applikazzjoni ta' riservi minimi mill-Bank Centrali Ewropew (1), Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2532/98 tat-23 ta' Novembru, 1998, dwar is-setghat tal-Bank Centrali Ewropew li jimponi sanzjonijiet (2), Billi l-Artikolu 19. 1 ta' l-Istatut jghid illi, jekk il-Bank Centrali Ewropew (BCE) jiddeciedi li istituzzjonijiet ta' kreditu, stabbiliti fl-Istati Membri partecipanti, jkollhom riservi minimi, dawn ghandhom jinżammu f'kontijiet mal-BCE u ma' banek centrali nazzjonali partecipanti; billi hu meqjus xieraq li dawn ir-riservi ghandhom jinżammu f'kontijiet ma' banek centrali nazzjonali partecipanti; ikun jehtigilhom li Billi, biex l-istrument ta' riservi minimi jkun effettiv jehtieg li jkun hemm ukoll indikazzjonijiet specifici dwar il-kalkulazzjoni u l-manutenzjoni tal-htigijiet ta' riserva u dwar ir-regoli ta' rap- purtagg u verifika; ta' Billi, biex il-passiv interbankarju jkun eskluż mill-bażi jkun applikat ghal passiv, bi riserva, kull tnaqqis standard li skadenza fi żmien sentejn, fil-kategorija ta' titoli ta' debitu u ta' titoli tas-suq monetarju, ghandu jkun ibbażat fuq il-proporzjon makro relattiv ghaż-żona ta' l-ewro bejn l-istock ta' strumenti rilevanti mahruga minn istituzzjonijiet ta' kreditu u miżmuma minn istituzzjonijiet ohra ta' kreditu u mill-BCE u minn banek centrali nazzjonali partecipanti ohra, min-naha l-wahda, u, min-naha l-ohra, l-ammont totali mhux imhallas ta' dawk l- istrumenti mahruga minn istituzzjonijiet ta' kreditu, (1) GU L 318, tas-27. 11. 1998, p. 1. (2) GU L 318, tas-27. 11. 1998, p. 4. – – – – – – – – – “Stat Membru partecipanti” tfisser Stat Membru ta' l-Unjoni Ewropea li jkun adotta l-munita unika skond it-Trattat, “bank centrali nazzjonali partecipanti” tfisser il-bank cen- trali nazzjonali ta' Stat Membru partecipanti, “istituzzjoni” tfisser kull entità fi Stat Membru partecipanti li jordnalu jżomm riservi minimi, l-BCE, skond l-Artikolu 19. 1 ta' l-Istatut, jista' istituzzjoni ma' bank “kont ta' riserva” tfisser il-kont ta' centrali nazzjonali partecipanti, li l-bilanc tieghu ta' tmiem il-jum ikun jghodd biex jissodisfa l-htiega ta' riserva ta' l- istituzzjoni, “htiega ta' riserva” tfisser il-htiega li istituzzjonijiet iżommu riservi minimi f'kontijiet ta' riserva ma' banek centrali naz- zjonali partecipanti, “proporzjon ta' riserva” tfisser il-percentwali specifikat fl- Artikolu 4 ghal kull oggett partikolari fil-bażi ta' riserva, “perjodu ta' manutenzjoni” tfisser il-perjodu li matulu tit- qies il-konformità mal-htiega ta' riserva u li ghalih dawn ir- riservi minimi ghandhom jinżammu f'kontijiet ta' riserva, “bilanc ta' tmiem il-jum” tfisser il-bilanc fil-mument li fih ikunu finalizzati l-attivitajiet ta' pagamenti u dhul relatati ma' l-eventwali access ghall-facilitajiet eżistenti tas-Sistema Ewropea ta' Banek Centrali (SEBC), “jum tan-negozju ta' bank centrali nazzjonali” tfisser kull jum li fih kull bank centrali nazzjonali partecipanti partiko- jkun miftuh biex jaghmel operazzjonijiet tal-politika lari monetarja ta' l-SEBC, 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 157 – – – tfisser kull persuna naturali jew guridika li “residenti” jkollha r-residenza taghha fi Stat Membru partecipanti skond l-Artikolu 1(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta' Novembru, 1998, dwar il-gbir ta' taghrif statistiku mill-Bank Centrali Ewropew (1), “miżuri ta' riorganizzazzjoni” tfisser miżuri mahsuba biex jippriservaw jew ireggghu lura ghal ahjar is-sitwazzjoni finanzjarja ta' istituzzjoni u li jistghu jaffettwaw id-drittijiet eżistenti ta' terzi, inklużi miżuri li bihom jista' jkun hemm is-sospensjoni ta' pagamenti, miżuri ta' sospensjoni ta' rin- furzar jew riduzzjoni ta' krediti, “proceduri ta' stralc” stralc' tfisser proceduri ta' konkors dwar istituzzjoni li necessarjament jinvolvu intervent mill- awtoritajiet gudizzjarji jew awtorità ohra kompetenti ta' Stat Membru partecipanti biex ikunu realizzati assi taht is- superviżjoni ta' dawk l-awtoritajiet, inklużi każi li fihom il- procedimenti jew b'miżura ohra analoga. jintemmu b'konkordat Artikolu 2 Istituzzjonijiet soggetti ghall-htigijiet ta' riserva Il-kategoriji ta' 1. soggetti ghal htigijiet ta' riserva: istituzzjonijiet li gejjin ghandhom ikunu (a) istituzzjonijiet ta' kreditu kif imfissra fl-ewwel sub-inciż ta' l-Artikolu 1 tad-Direttiva tal-Kunsill 77/780/KEE (2), min- barra banek centrali nazzjonali partecipanti; l-Artikolu (b) ferghat ta' istituzjonijiet ta' kreditu kif imfissra fl-ewwel sub-inciż tal-Kunsill ta' 1 77/780/KEE, minbarra banek centrali nazzjonali parteci- panti; dawn jinkludu ferghat ta' istituzzjonijiet ta' kreditu li l-ufficcju principali taghhom mhux registrat u lanqas ma jinsab fi Stat Membru partecipanti. tad-Direttiva (iii) l-istituzzjoni jkollha d-depożiti kollha taghha mhollija ghal ghanijiet li ghandhom x'jaqsmu ma' ghajnuna ghal żvilupp regjonali u/jew internazzjonali. Il-BCE ghandu jippubblika lista ta' istituzzjonijiet soggetti 3. ghal htigijiet ta' riserva. Il-BCE ghandu wkoll jippubblika lista ta' istituzzjonijiet eżenti minn htigijiet ta' riserva tieghu ghal ragunijiet li ma jkollhomx x'jaqsmu ma' miżuri ta' riorganiz- zazzjoni. Istituzzjonijiet jistghu joqoghdu fuq dawn il-listi meta jigu biex jiddeciedu jekk il-passiv taghhom ikunx dovut lil isti- tuzzjoni ohra li hija wkoll ta' riserva. Dawn il-listi mhumiex determinanti dwar jekk istituz- zjonijiet ta' riserva skond l- Artikolu 2. ikunux soggetti ghal htigijiet tkun soggetta ghal htigijiet Artikolu 3 Bażi tar-riserva l-BCE, kif Il-bażi ta' riserva ta' istituzzjoni ghandha tinkludi l-passiv 1. (kif imfisser fil-qafas ta' rappurtagg ta' l-istatistika monetraja u bankarja ta' (KE) Nru stipulat 2819/98 tal-Bank Centrali Ewropew ta' l-1 ta' Dicembru, 1998, dwar il-bilanc konsolidat tas-settur ta' l-istituzzjonijiet finanz- jarji monetarji (BCE/1998/16)) (3) li jirriżulta mill-accettazzjoni ta' fondi, jigifieri: fir-Regolament (a) depożiti; (b) titoli ta' debitu mahruga; (c) titoli tas-suq monetarju. Ferghat ta' istituzzjonijiet ta' kreditu stabbiliti fi Stati Membri partecipanti u li jkunu jinsabu barra minn Stati Membri parte- cipanti ma jkunux soggetti ghal htigijiet ta' riserva. Il-BCE jista' jeżenta lill-istituzzjonijiet li gejjin minn htigi- 2. jiet ta' riserva fuq bażi mhux diskriminatorja: (a) istituzzjonijiet li huma soggetti ghal proceduri ta' stralc jew miżuri ta' riorganizzazzjoni; (b) li ghalihom l-ghan tas-sistema ta' riserva istituzzjonijiet minima ta' l-SEBC ma jintlahaqx bl-imposizzjoni fuqhom ta' htigijiet ta' riserva. Meta tigi biex tiddeciedi fuq eżenz- joni bhal din, il-BCE ghandu jqis wiehed jew iktar minn dawn il-kriterji: (i) l-istituzzjoni tkun qed taghmel funzjonijiet b'ghanijiet specjali; (ii) l-istituzzjoni ma tkunx qed teżercita funzjonijiet ban- karji attivi f'kompetizzjoni ma' istitituzzjonijiet ohra ta' kreditu; 2. ll-passiv li gej ghandu jkun eskluż mill-bażi ta' riserva: passiv li huwa dovut lil kull istituzzjoni ohra li ma tidhirx fil- lista bhala eżenti mis-sistema ta' riserva minima ta' l-SEBC skond l-Artikolu 2(3) u l-passiv dovut lill-BCE jew lil bank cen- trali nazzjonali partecipanti. Ghall-applikzzjoni ta' din id-dis- pożizzjoni, l-istituzzjoni ghandha tkun tista' taghti prova lill- bank centrali nazzjonali partecipanti rilevanti ta' l-ammont att- wali tal-passiv taghha dovut lil kull istituzzjoni ohra li ma tid- hirx fil-lista bhala eżenti mis-sistema ta' riserva minima ta' l- SEBC, u tal-passiv taghha dovut lill-BCE jew lil bank centrali nazzjonali partecipanti ta' riserva. Jekk din il-prova ma tkunx tista' tingieb ghal titoli ta' debitu mahruga bi skadenza miftiehma fi żmien sentejn, l-isti- tuzzjoni tista' tapplika tnaqqis standard mill-bażi ta' riserva ghall-ammont mhux imhallas tat-titoli ta' debitu taghha mah- ruga bi skadenza miftiehma fi żmien sentejn. Jekk din il-prova ma tkunx tista' tingieb ghal titoli tas-suq monetaju, l-istituz- zjoni tista' tapplika tnaqqis standard mill-bażi ta' riserva ghall- ammont mhux imhallas tal-passiv taghha tat-titoli tas-suq monetarju. L-ammont ta' dan it-tnaqqis standard ghandu jkun ippubblikat mill-BCE bl-istess mod bhal pubblikazzjoni tal-lista msemmija fl-Artikolu 2(3). sabiex ikunu esklużi mill-bażi (1) GU L 318, tas-27. 11. 1998, p. 8. (2) GU L 322, tas-17. 12. 1977, p. 30. (3) GU L 356, tas-30. 12. 1998, p. 7. 158 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 Il-bażi ta' riserva dwar perjodu partikolari ta' manutenz- 3. joni ghandu jkun ikkalkulat mill-istituzzjoni skond l-ahhar taghrif mahrug li ghandu jkun rappurtat mill-istituzzjoni lill- bank centrali nazzjonali partecipanti rilevanti qabel il-bidu tal- perjodu ta' manutenzjoni rilevanti kif imfisser fil-qafas ta' rap- purtagg ta' li hija stabbilita fir-Regolament (KE) Nru 2819/98. l-istatistika monetarja u bankarja tal-BCE, Artikolu 4 Proporzjonijiet ta' riserva Proporzjon ta' riserva ta' 0 % ghandu japplika ghall-kate- 1. goriji ta' passiv li gejjin (kif imfissra fil-qafas ta' rappurtagg ta' l-istatistika monetarja u bankarja tal-BCE, li hija stabbilita fir- Regolament (KE) Nru 2819/98 (a) depożiti bi skadenza miftiehma ta' iktar minn sentejn; (b) depożiti li jinfdew permezz ta' avviż wara sentejn; (c) repos; (d) titoli ta' debitu mahruga bi skadenza miftiehma ta' iktar minn sentejn. Proporzjon ta' riserva ta' 2,0 % ghandu japplika ghal pas- 2. siv iehor kollu inkluż fil-bażi tar-riserva. Artikolu 5 Kalkulazzjoni tal-htigijiet ta' riserva ta' L-ammont riservi minimi li ghandhom jinżammu 1. minn kull istituzzjoni ghal perjodu partikolari ta' manutenzjoni ghandu jkun ikkalkulat billi jkunu applikati l-proporzjonijiet ta' riserva ghal kull oggett rilevanti tal-bażi ta' riserva ghal dak il- perjodu, kif imfisser fl-Artikolu 4. istituzzjoni ghandha tinghata żjieda ta' 100 000 Kull li ghandha titnaqqas mill-ammont ta' riserva, minghajr 2. EUR, hsara ghad-dispożizzjonijiet ta' l-Artikolu 11. Artikolu 6 Żamma ta' riserva Istituzzjoni ghandha żżomm ir-riservi minimi taghha 1. f'kont ta' riserva wiehed jew iktar mal-bank centrali mazzjonali ta' kull Stat Membru partecipanti fejn tkun stabbilita skond il- bażi ta' riserva taghha f'dak l-Istat Membru. Kontijiet ta' riserva ghandhom jidhru bhala Euro. Kontijiet ta' hlas ta' istituzzjoni- jiet ma' banek centrali nazzjonali partecipanti jistghu jintużaw bhala kontijiet ta' riserva. 2. il-bilanc medju ta' Istituzzjoni tkun issodisfat il-htiega ta' riserva taghha jekk ta' riserva tmiem il-jum fuq il-kontijiet taghha matul il-perjodu ta' manutenzjoni ma jkunx inqas mill- ammont imfisser skond l-Artikolu 5 ghal dak il-perjodu. li jisgura li l-ufficcju registrat Jekk istituzzjoni jkollha iktar minn stabbiliment wiehed fi 3. jew l-ufficcju Stat Membru partecipanti, principali, jekk ikun jinsab f'dak l-Istat Membru, ghandu jkun responsabbli l-istituzzjoni tkun sodisfatta. Jekk l-istituzzjoni ma jkollhiex ufficcju registrat jew ufficcju principali f'dak l-Istat Membru, hija ghandha tghid liema fergha f'dak l-Istat Membru hija responsabbli li tisgura li l-htiega ta' riserva ta' Ir-riservi kollha ta' dawn l-istabbilimenti jghoddu flimkien biex jissodis- faw il-htiega kollha ta' riserva f'dak l-Istat Membru. l-istituzzjoni tkun sodisfatta. l-htiega ta' riserva ta' Artikolu 7 Perjodu ta' manutenzjoni Il-perjodu ta' manutenzjoni ghandu jkun ta' xahar wiehed, li jibda mill-24 jum ta' kull xahar u jintemm fit-23 jum tax-xahar ta' wara. Artikolu 8 Rinumerazzjoni Ir-rimunerazzjoni ghaż-żamma ta' riservi mehtiega tkun 1. skond il-medja, mifruxa fuq il-perjodu ta' manutenzjoni, tar- rata ta' l-SEBC (peżata skond l-ghadd ta' jiem) ghall-operazzjo- nijiet ewlenin ta' rifinanzjament skond il-formola li gejja: Ht. nt. Xn i = 1 360 MRi nt. 100 Rt = Fejn: Rt Ht nt i = rimunerazzjoni li ghandha tithallas ghal żamma ta' riservi mehtiega ghall-perjodu ta' manutenzjoni “t” = żamma ta' riservi mehtiega ghall-perjodu ta' manu- tenzjoni “t” = ghadd ta' jiem fil-perjodu ta' manutenzjoni “t” = il-“i” jum tax-xahar tal-perjodu ta' manutenzjoni “t” MRi = rata marginali ta' imghax ghall-operazzjonijiet ewle- nin l-aktar ricenti ta' rifinanzjament matul il-jum tax- xahar “i”. Ir-rimunerazzjoni ghandha 2. jum ta' negozju ta' bank centrali nazzjonali wara t-tmiem tal-perjodu ta' manutenzjoni li ghalih ir-rimunerazzjoni tkun thallset. tithallas fit-tieni 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 159 Artikolu 9 Responsabbiltà ghall-verifika Id-dritt ghall-verifika ta' l-eżattezza u l-kwalità tat-taghrif li l- istituzzjonijiert jipprovdu biex juru li jkunu konformi mal-hti- gijiet ta' riserva, kif imsemmi fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2531/98 dwar l-applikazzjoni ta' riservi minimi, ghandu jkun eżercitat mill-banek centrali nazzjonali partecipanti min- ghajr pregudjizzju ghad-dritt tal-BCE li jeżercita dan id-dritt huwa nnifsu. Artikolu 10 Żamma indiretta ta' riservi minimi permezz ta' intermedjarju Istituzzjoni tista' tapplika ghall-permess biex iżżomm ir- 1. riservi minimi taghha kollha permezz ta' intermedjarju li jkun residenti fl-istess Stat Membru. L-intermedjarju ghandu jkun li generalment istituzzjoni, soggetta ghal htiega ta' riserva, tmexxi parti mill-amministrazzjoni (p. e. kontroll tat-teżor) ta' l- istituzzjoni li ghaliha tkun qieghda tagixxi bhala intermedjarju, flimkien maż-żamma ta' riservi minimi. jekk l-istituzzjoni L-applikazzjoni ghall-permess ghandha tkun indirizzata 2. lill-bank centrali nazzjonali ta' l-Istat Membru partecipanti fejn tkun stabbilita l-istituzzjoni li taghmel l-applikazzjoni. L-appli- kazzjoni ghandha jkollha maghha kopja tal-ftehim bejn l-inter- medjarju u l-applikant li fih iż-żewg partijiet jiddikjaraw il-kun- sens taghhom ghall-arrangament. Il-ftehim ghandu jispecifika li taghmel wkoll l-applikazzjoni tixtieqx li jkollha access ghal facilitajiet eżistenti u operazzjonijiet tas-suq miftuh ta' l-SEBC. Il-ftehim ghandu jkollu perjodu ta' preavviż ta' mill-inqas tnax-il xahar. Jekk dawn il-kondizzjonijiet ikunu il-bank centrali nazzjonali partecipanti msemmi sodisfatti, hawn fuq jista' jaghti permess ghall-perjodu ta' żmien li matulu iktar ‘il fuq ikun fis-sehh bejn il-partijiet, il-ftehim imsemmi minghajr hsara ghad-dispożizzjonijiet tal-paragrafu 4 ta' dan l- Artikolu. Dan il-permess ghandu jibda jsehh mill-bidu ta' l- ewwel perjodu ta' manutenzjoni wara l-hrug tal-permess. L-intermedjarju ghandu jżomm dawn ir-riservi minimi 3. skond il-kondizzjonijiet generali tas-sistema ta' riservi minimi ta' l-SEBC. L-intermedjarju, flimkien ma' l-istituzzjonijiet li gha- lihom ikun qieghed jaghmilha ta' intermedjarju, ghandu jkun responsabbli ghall-konformità mal-htigijiet ta' riserva taghhom. Fin-nuqqas, il-BCE jista' jimponi kull sanzjoni applikabbli fuq l- li ghaliha jkun qieghed jagh- intermedjarju, fuq l-istituzzjoni milha ta' intermedjarju, jew fuq it-tnejn, skond il-gravità tan- nuqqas ta' konformità. Il-BCE jew il-bank centrali nazzjonali partecipanti rile- 4. vanti jistghu, f'kull żmien, jirtiraw permess ghaż-żamma indi- intermedjarju, jekk istituzzjoni li żżomm ir-riservi retta ta' riservi minimi, taghha indirettament permezz ta' jew l-inter- medjarju nnifsu, jonqsu li jikkonformaw ma' l-obbligazzjonijiet taghhom skond is-sistema ta' riservi minimi ta' l-SEBC, jekk il- kondizzjonijiet ghaż-żamma indiretta ta' riservi msemmija fil- iktar paragrafi 1 u 2 ta' dan l-Artikolu ma jkunux sodisfatti jew ghal ragunijiet ta' prudenza li l- Jekk il-permess ikun irtirat ghal ragunijiet ta' intermedjarju. prudenza li l-irtirar jkollu effett immedjat. Minghajr hsara ghall-htigijiet tal- jista' paragrafu 5 ta' dan l-Artikolu, kull irtirar ghal ragunijiet ohra ghandu jkollu effett mat-tmiem tal-perjodu ta' manutenzjoni li żżomm ir-riservi taghha permezz ta' eżistenti. Istituzzjoni intermedjarju, jew l-intermedjarju nnifsu, jistghu, f'kull żmien, jitolbu biex il-permess ikun irtirat. Biex l-irtirar ikollu effett jehtieg li jkun hemm avviż minn qabel mill-bank centrali naz- zjonali partecipanti rilevanti. jkollhom x'jaqsmu ma' jkollhom x'jaqsmu ma' l-intermedjarju, L-istituzzjoni li żżomm ir-riservi minimi taghha permezz 5. intermedjarju u l-intermedjarju nnifsu ghandhom ikunu ta' mgharrfa kull meta jkun irtirat permess ghal ragunijiet ohra minbarra dawk ta' prudenza mill-inqas hamest ijiem tax-xoghol li fih il-permess qabel ma jibqax ikollu iktar effett. it-tmiem tal-perjodu ta' manutenzjoni 6. Minghajr hsara ghall-obbligi individwali ta' rappurtagg ta' li żżomm riservi minimi taghha l-istatistika ta' l-istituzzjoni l-intermedjarju ghandu jirrapporta permezz ta' intermedjarju, dwar il-bażi ta' riserva b'dettalji biżżejjed biex il-BCE ikun jista' jivverifika l-eżattezza u l-kwalità taghhom, minghajr hsara ghad-dispożizzjonijiet ta' l-Artikolu 9, u jistabbilixxi ghalih u ghal kull istituzzjoni li ghaliha jagixxi ta' intermedjarju il-htigi- jiet rispettivi ta' riserva u l-fatti dwar iż-żamma ta' riserva. Dan it-taghrif ghandu jinghata lill-bank centrali nazzjonali parteci- jkun qed iżomm ir-riservi minimi. L-intermedjarju li panti ghandu jaghti l-fatti msemmija iktar ‘il fuq dwar il-bażi ta' riservi bl-istess frekwenza u skond l-iskadenzi kif stabbiliti fil- qafas ta' rappurtagg ta' l-istatistika monetarja u bankarja tal- BCE, kif stipulat fir-Regolament (KE) No 2819/98. Artikolu 11 Riservi miżmuma fuq bażi konsolidata jithallew jirrappurtaw dwar statistika b'mod Istituzzjonijiet li konsolidat ghall-grupp (kif imfisser fil-qafas ta' rappurtagg ta' l- istatistika monetarja u bankarja ta' l-BCE, kif stipulat fir-Regola- ment (KE) Nru 2819/98), minghajr hsara ghad-dispożizzjonijiet ta' l-Artikolu 10, ghandhom iżommu riservi minimi permezz ta' wahda mill-istituzzjonijiet fil-grupp li jkun jaghmilha ta' intermedjarju ghal dawn l-istituzzjonijiet biss. L-istituzzjoni li taghmilha ta' intermedjarju ghall-grupp tista' tapplika lill-BCE ghal eżenzjoni mid-dispożizzjonijiet l- Artikolu 10. Jekk l-applikazzjoni taghha tkun accettata mill- BCE, il-grupp kollu flimkien biss ghandu jkollu d-dritt li jircievi ż-żjieda msemmija fil-paragrafu 2 ta' l-Artikolu 5. tal-paragrafu 6 ta' 160 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 Artikolu 12 Artikolu 14 Jiem tan-negozju ta' bank centrali nazzjonali Emendi ghal dan ir-Rgolament Jekk fergha wahda jew iktar ta' bank centrali nazzjonali parteci- panti jkunu maghluqa f'jum tan-negozju ta' bank centrali naz- zjonali minhabba btajjel il-bank centrali nazzjonali partecipanti rilevanti ghandu jgharraf lill-istituzzjo- nijiet minn qabel bl-arrangamenti li jkollhom isiru ghal xoghol f'dawn il-frieghi. jew regjonali, lokali Artikolu 13 Dispożizzjonijiet transitorji L-ewwel perijodu ta' manutenzjoni ghandu jibda fl-l Jan- 1. nar, 1999, u jintemm fit-23 Frar, 1999. Il-bażi ta' riserva ta' istituzzjoni ghall-ewwel perjodu ta' 2. manutenzjoni ghandu jkun imfisser b'rabta mat-titoli tal-karta tal-bilanc fl-1 Jannar, 1999, kif rappurtata lill-banek centrali nazzjonali partecipanti fil-qafas ta' rappurtagg ta' l-istatistika monetarja u bankarja tal-BCE, kif stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 2819/98. Kull emenda ghal dan ir-Regolament ghandha tidhol fis-sehh biss ghall-perjodu kollu ta' manutenzjoni u ghandha tithabbar qabel dan il-perjodu. Artikolu 15 Dispożizzjonijiet finali Dan ir-Regolament ghandu jidhol fis-sehh fl-1 Jannar, 1999. Maghmul fi Frankfurt am Main, 1 ta' Dicembru, 1998. Ghan-nom tal-Kunsill Regolatorju tal-BCE Il-President Willem F. DUISENBERG


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3552/98 do Deputado Katerina DASKALAKI Barnarbete i europeiska företag i Turkiet

eurovoc_concepts:
European undertaking
Türkiye
branch
child labour
labour law
mining operation
multinational enterprise
working conditions

text: 11. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 289/59 Resposta dada por Pádraig Flynn em nome da Comissão (11 de Janeiro de 1999) A Comissão chama a atenção dos Senhores Deputados para o facto de os dados relativos aos anos em 1. questão ainda não terem sido publicados pelo Eurostat. No que respeita aos dados relativos às minas de carvão, a metodologia utilizada por SEAT (Estatísticas Europeias sobre os Acidentes de Trabalho) não considera de momento as indústrias extractivas como um dos ramos de actividade abrangidos. No entanto, no quadro das competências do Órgão Permanente para a Segurança e Salubridade nas Minas de Hulha e Outras Indústrias Extractivas foram encetados trabalhos relativos à harmonização das estatísticas neste domínio. 2. A Comissão não pode deixar de lamentar o aumento dos acidentes de trabalho em Espanha, como referem os Senhores Deputados. A análise e as eventuais conclusões a tirar desta situação dependem contudo das autoridades nacionais e, em particular, das responsáveis pela aplicação da regulamentação nacional que transpõe as directivas aplicáveis na matéria. Por sua vez, a Comissão incita os Estados-membros a transporem as directivas comunitárias para a respectiva ordem jurídica nacional. Quando isto não acontece, a Comissão desencadeia procedimentos por infracção contra os Estados-membros em causa. Actualmente, a Espanha transpôs a totalidade das directivas «saúde e segurança no trabalho». 3. No quadro das competências do Órgão Permanente para a Segurança e Salubridade nas Minas de Hulha e Outras Indústrias Extractivas, as autoridades espanholas realizam um acompanhamento circunstanciado dos acidentes mais graves ou mortais, através da redacção de relatórios específicos. A análise destes relatórios efectuada pelo Órgão Permanente para a Segurança e Salubridade nas Minas de Hulha e Outras Indústrias Extractivas pode conduzir à elaboração de recomendações dirigidas aos Estados- -membros a fim de melhorar as condições de segurança nas indústrias extractivas e evitar a repetição de tais acidentes. (1999/C 289/078) PERGUNTA ESCRITA E-3552/98 apresentada por Katerina Daskalaki (UPE) ao Conselho (1 de Dezembro de 1998) Objecto: Trabalho infantil em empresas de interesses europeus na Turquia Têm ultimamente vindo à luz informações sobre a brutal exploração de trabalho de crianças menores em fábricas turcas propriedade de empresas filiais de grandes multinacionais ocidentais (principalmente euro- peias). Um jornal e uma revista italianos referiram casos concretos de longos períodos de trabalho de menores em fábricas propriedade de interesses europeus/comunitários. Pergunta-se ao Conselho se tem conhecimento destes factos e se tenciona tomar medidas dado que na União Europeia o trabalho infantil e a exploração das crianças é rigorosamente proibida havendo uma série de resoluções do Parlamento sobre esta matéria. Resposta (29 de Março de 1999) Os actuais acordos que regem as relações entre a Comunidade Europeia e a Turquia, ou seja, o Acordo de Ancara de 1963, os Protocolos Adicionais e as Decisões do Conselho de Associação, não prevêem a cooperação no domínio das condições de trabalho na Turquia. Todavia, o Conselho está a analisar a implementação de uma estratégia europeia para a Turquia. Segundo informações fornecidas pela Comissão, poderia vir a ser proposto, num futuro próximo, uma reunião exploratória com as autoridades turcas para tratar aspectos sociais, inclusive os direitos sociais fundamentais