title: Förslag till rådets direktiv om gränsvärden för bensen och koloxid i luften

text: C 53/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 2. 1999 II (F‰rberedande r…ttsakter) KOMMISSIONEN F‰rslag till r¿dets direktiv om gr…nsv…rden f‰r bensen och koloxid i luften (1999/C 53/07) (Text av betydelse f‰r EES) KOM(1998) 591 slutlig - 98/0333(SYN) (Framlagt av kommissionen den 20 januari 1999) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av F‰rdraget om uppr…ttandet av Euro(cid:220) peiska gemenskapen, s…rskilt artikel 130(cid:216)s. 1 i detta, med beaktande av kommissionens f‰rslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitt~ns yttrande, med beaktande av Regionkommitt~ns yttrande, i enlighet med f‰rfarandet i artikel 189(cid:216)c i f‰rdraget, i samarbete med Europaparlamentet och av f‰ljande sk…l: (1)(cid:217)P¿ grundval av principerna i artikel 130(cid:216)r i f‰rdraget syftar Europeiska gemenskapens ¿tg…rdsprogram f‰r milj‰n och en h¿llbar utveckling (Femte milj‰hand(cid:220) lingsprogrammet)(cid:216)(˛) s…rskilt till …ndringar i lagstift(cid:220) ningen om luftf‰roreningar. I detta program rekom(cid:220) menderas att det uppr…ttas l¿ngsiktiga m¿l f‰r luft(cid:220) kvaliteten. Enligt artikel 130(cid:216)r i f‰rdraget skall f‰r(cid:220) siktighetsprincipen till…mpas n…r det g…ller skydd av milj‰n och av m…nniskors h…lsa. (2)(cid:217)Enligt artikel 129 i f‰rdraget skall h…lsoskyddskraven ing¿ som ett led i gemenskapens ‰vriga politik. I ar(cid:220) tikel 3(cid:216)o i f‰rdraget f‰reskrivs ocks¿ att gemenska(cid:220) pens verksamhet skall bidra till att uppn¿ en h‰g h…l(cid:220) soskyddsniv¿. (3)(cid:217)I enlighet med artikel 4. 5 i r¿dets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utv…rdering och s…ker(cid:220) st…llande av luftkvaliteten(cid:216)(ˇ) skall r¿det anta de be(cid:220) st…mmelser som avses i punkt 1 och i punkterna 3 och 4 i den artikeln. (4)(cid:217)Enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG skall det uppr…t(cid:220) tas handlingsplaner f‰r de zoner d…r koncentrationen av luftf‰rorenande …mnen ‰verskrider gr…nsv…rdena plus till…mpliga tillf…lliga toleransmarginaler f‰r att s…kerst…lla att gr…nsv…rdena uppn¿s inom de fast(cid:220) st…llda tidsfristerna. foreskargrupper verksamma (5)(cid:217)Enligt direktiv 96/62/EG skall gr…nsv…rdena bygga p¿ r‰nen fr¿n det arbete som utf‰rs av internatio(cid:220) nella inom omr¿det. Kommissionen b‰r ta h…nsyn till de senaste r‰nen fr¿n forskning om epidemiologi och milj‰ och de se(cid:220) naste framstegen inom metrologin n…r de faktorer som gr…nsv…rdena bygger p¿ tas upp till f‰rnyad un(cid:220) ders‰kning. (6)(cid:217)F‰r att underl…tta ‰versynen av detta direktiv b‰r kommissionen och medlemsstaterna ‰verv…ga att fr…mja forskning om effekterna av de f‰roreningar som avses i detta direktiv, dvs. bensen och koloxid. (7)(cid:217)Standardiserade och tillf‰rlitliga m…tmetoder och ge(cid:220) mensamma kriterier f‰r placeringen av m…tstationer …r av stor betydelse f‰r bed‰mningen av luftkvalite(cid:220) ten om man vill uppn¿ j…mf‰rbara uppgifter ‰ver hela gemenskapen. (8)(cid:217)Aktuella uppgifter om halter av bensen och koloxid i luften b‰r finnas l…tt tillg…ngliga f‰r allm…nheten. (˛)(cid:217)EGT C 138, 17. 5. 1993, s. 5. (ˇ)(cid:217)EGT L 296, 21. 11. 1996, s. 55. 24. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53/9 H´RIGENOM FˆRESKRIVS FˆLJANDE. Den toleransmarginal som anges i bilaga I skall till…mpas i enlighet med artikel 8 i direktiv 96/62/EG. Artikel 1 M¿l Syftet med detta direktiv …r att a)(cid:217)fastst…lla gr…nsv…rden f‰r koncentrationer av bensen och koloxid i luften, s¿ att skadliga effekter f‰r m…n(cid:220) niskors h…lsa och f‰r milj‰n i allm…nhet kan undvikas, f‰rebyggas eller minskas, b) utv…rdera koncentrationerna av bensen och koloxid i luften p¿ grundval av gemensamma metoder och kri(cid:220) terier, c) skaffa tillf‰rlitliga uppgifter om koncentrationen av bensen och koloxid i luften, och s…kerst…lla att dessa uppgifter g‰rs tillg…ngliga f‰r allm…nheten. d) beh¿lla luftkvaliteten, n…r den …r god, och f‰rb…ttra den med h…nsyn till dess halt av bensen och koloxid i ‰vriga fall. Artikel 2 Definitioner Definitionerna i artikel 2 i direktiv 96/62/EG skall till(cid:220) l…mpas I detta direktiv avses med 1. ‰vre utv…rderingstr‰skel: den f‰roreningsniv¿ som av(cid:220) ses i bilaga III, under vilken en kombination av m…t(cid:220) ningar och modelleringsmetoder kan anv…ndas f‰r att utv…rdera luftkvaliteten, i enlighet med artikel 6. 3 i di(cid:220) rektiv 96/62/EG, 2. nedre utv…rderingstr‰skel: den f‰roreningsniv¿ som av(cid:220) ses i bilaga III, under vilken det r…cker att anv…nda modelleringsmetoder eller objektiva skattningsmeto(cid:220) der f‰r att bed‰ma luftkvaliteten, i enlighet med arti(cid:220) kel 6. 4 i direktiv 96/62/EG, 3. fasta m…tningar: m…tningar som utf‰rts i enlighet med artikel 6. 5 i direktiv 96/62/EG. Artikel 3 Bensen 1. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterna skall vidta n‰dv…ndiga ¿tg…rder f‰r att s…kerst…lla att halten bensen i luften, som utv…rde(cid:220) rats enligt artikel 5, i bilaga I. inte ‰verskrider gr…nsv…rdet 2. (cid:218)(cid:217)Inom zoner och t…tbebyggelse d…r medlemsstaterna kan visa att till…mpningen av ¿tg…rder f‰r att uppn¿ det gr…nsv…rde som anges i bilaga I skulle f‰rorsaka allvar(cid:220) liga socio(cid:220)ekonomiska problem, kan kommissionen i en(cid:220) lighet med det f‰rfarande som anges i artikel 12. 2 i di(cid:220) rektiv 96/62/EG medge att tidsfristen f‰r att uppn¿ gr…nsv…rdet f‰rl…ngs med upp till fem ¿r. Artikel 4 Koloxid Medlemsstaterna skall vidta n‰dv…ndiga ¿tg…rder f‰r att s…kerst…lla att halten koloxid i luften, som utv…rderats enligt artikel 5, inte ‰verskrider gr…nsv…rdet i bilaga II. Den toleransmarginal som anges i bilaga II skall till…m(cid:220) pas i enlighet med artikel 8 i direktiv 96/62/EG. Artikel 5 Bed‰mning av koncentrationer 1. (cid:218)(cid:217)F‰r de ‰vre och nedre utv…rderingstr‰sklarna f‰r bensen och koloxid i enlighet med artikel 6 i direktiv 96/62/EG g…ller de tr‰skelv…rden som anges i avsnitt I i bilaga III. Minst vart femte ¿r skall klassificeringen av varje zon el(cid:220) ler t…tbebyggelse f‰r de syften som avses i artikel 6 ses ‰ver i enlighet med det f‰rfarande som fastst…lls i avsnitt II i bilaga III. Klassificeringen skall ses ‰ver tidigare om betydande …ndringar …gt rum i fr¿ga om verksamhet som p¿verkar koncentrationerna av bensen och koloxid i luf(cid:220) ten. 2. (cid:218)(cid:217)Kriterierna f‰r att best…mma var m…tpunkterna f‰r bensen(cid:220) och koloxidkoncentrationerna i luften skall pla(cid:220) ceras fastst…lls i bilaga IV. Minimiantalet f‰r m…tnings(cid:220) punkter f‰r fast m…tning av koncentrationer av de be(cid:220) r‰rda f‰roreningarna fastst…lls i bilaga V, och de skall installeras i alla zoner eller t…tbebyggelser i vilka m…t(cid:220) ningar kr…vs, och d…r fast m…tning …r den enda k…llan f‰r uppgifter om koncentrationer. 3. (cid:218)(cid:217)F‰r zoner och t…tbebyggelser d…r uppgifterna fr¿n fasta m…tstationer kompletteras med uppgifter fr¿n andra k…llor, t. ex. utsl…ppsinventarier, indikativa m…tmetoder och luftkvalitetsmodellering, skall antalet fasta m…tstatio(cid:220) ner och f‰rdelningen av ‰vriga metoder g‰ra det m‰jligt att fastst…lla koncentrationerna av luftf‰roreningar i en(cid:220) lighet med avsnitt I i bilaga IV och avsnitt I i bilaga VI. C 53/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 2. 1999 4. (cid:218)(cid:217)F‰r zoner och t…tbebyggelser d…r inga m…tningar kr…vs f¿r modellerings(cid:220) eller objektiva skattningsmetoder till…mpas. Artikel 7 Rapportering 5. (cid:218)(cid:217)Referensmetoderna f‰r analys och provtagning av bensen och koloxid anges i avsnitten I och II i bilaga VII. I avsnitt III i bilaga VII anges referensmetoder f‰r luftkvalitetsmodellering. 6. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterna skall underr…tta kommissionen om de anv…nda metoderna f‰r den prelimin…ra utv…rderingen av luftkvaliteten enligt artikel 11. 1(cid:216)d i direktiv 96/62/EG senast den dag som anges i artikel 9. 7. (cid:218)(cid:217)´ndringar som beh‰vs f‰r att anpassa denna artikel samt bilagorna III(cid:134)VII till den vetenskapliga och tek(cid:220) niska utvecklingen skall antas enligt f‰rfarandet i artikel 12 i direktiv 96/62/EG. Artikel 6 Information till allm…nheten 1. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterna skall s…kerst…lla att allm…nheten och ber‰rda organisationer (t. ex. milj‰(cid:220) och konsument(cid:220) organisationer samt organisationer som f‰retr…der s…r(cid:220) skilt utsatta befolkningsgruppers intressen och ‰vriga re(cid:220) levanta h…lso(cid:220) och sjukv¿rdsorgan) regelm…ssigt f‰rses med aktuella uppgifter om halterna av bensen och ko(cid:220) loxid i luften, med hj…lp av till exempel radio och TV, pressen, informationstavlor och datan…ttj…nster. Informationen om bensenkoncentrationerna i luften skall aktualiseras minst en g¿ng i m¿naden. Informationen om koloxidkoncentrationerna i luften skall aktualiseras minst en g¿ng per dag. S¿dan information skall minst omfatta uppgifter om ‰verskridanden av gr…nsv…rdena under de perioder f‰r vilka genomsnittsv…rdena skall fastst…llas enligt bilagorna I och II. Den skall …ven omfatta en kort utv…rdering av gr…nsv…rdena och relevant information om h…lsoeffekter. 2. (cid:218)(cid:217)N…r medlemsstaterna offentligg‰r planer och pro(cid:220) gram i enlighet med best…mmelserna i artikel 8. 3 i direk(cid:220) tiv 96/62/EG skall de ocks¿ g‰ra dem tillg…ngliga f‰r de organisationer som avses i punkt 1 i denna artikel. 3. (cid:218)(cid:217)Information som g‰rs tillg…nglig f‰r allm…nheten och f‰r de organisationer som avses i punkterna 1 och 2 skall vara entydig, begriplig och l…ttillg…nglig. 1. (cid:218)(cid:217)Senast den 31 december 2004 skall kommissionen till Europaparlamentet och r¿det ‰verl…mna en rapport p¿ grundval av de erfarenheter som gjorts vid till…mp(cid:220) ningen av detta direktiv, och s…rskilt om resultaten av den senaste forskningen betr…ffande vilka effekter f‰r m…nniskors h…lsa och f‰r ekosystem exponering f‰r ben(cid:220) sen och koloxid har, samt om teknisk utveckling, inbe(cid:220) gripet framsteg i fr¿ga om metoder f‰r m…tning och an(cid:220) nan bed‰mning av bensen(cid:220) och koloxidkoncentrationer i luften. 2. (cid:218)(cid:217)Rapporten kommer att l…ggas fram som del i en luftkvalitetsstrategi som g¿r ut p¿ att se ‰ver gemenska(cid:220) pens luftkvalitetsm¿l och komma med nya f‰rslag till dessa, samt att utveckla genomf‰randestrategier f‰r att s…kerst…lla att dessa m¿l uppn¿s. Strategin skall ta h…nsyn till f‰ljande: a)(cid:217)Genomf‰randet av befintliga krav betr…ffande luft(cid:220) kvalitet, f‰rsurning och eutrofi, inbegripet utveck(cid:220) lingar i fr¿ga om genomf‰randet av gr…nsv…rden och m¿lv…rden som fastst…llts i enlighet med artikel 4 i di(cid:220) rektiv 96/62/EG. b) Transport av f‰roreningar ‰ver nationella gr…nser. c) Behovet av nya eller reviderade m¿l f‰r luftkvalitet, f‰rsurning och eutrofi. d) Den nuvarande luftkvaliteten och dess utveckling fram till och efter ¿r 2010. e) De allm…nna m‰jligheterna till ytterligare minsk(cid:220) ningar av f‰rorenande utsl…pp fr¿n alla relevanta k…l(cid:220) lor, utg¿ende fr¿n teknisk genomf‰rbarhet och kost(cid:220) nadseffektivitet. f) F‰rh¿llandet mellan f‰roreningar och m‰jligheter till kombinerade strategier f‰r att uppn¿ gemenskapens m¿l i fr¿ga om luftkvalitet och liknande fr¿gor. g) G…llande och framtida krav i fr¿ga om information information mellan till allm…nheten och utbyte av medlemsstater och kommissionen. h) De erfarenheter som g‰rs i medlemsstaterna vid till(cid:220) l…mpningen av detta direktiv, bland annat med avse(cid:220) ende p¿ de villkor enligt bilaga IV p¿ vilka m…tning(cid:220) arna genomf‰rts. 3. (cid:218)(cid:217)F‰r att beh¿lla en h‰g skyddsniv¿ f‰r m…nniskors h…lsa och f‰r milj‰n skall rapporten vid behov komplet(cid:220) teras med till …ndringar av detta direktiv. Kommissionen skall framf‰r allt f‰resl¿ en absolut gr…ns n…r det g…ller alla ytterligare f‰rl…ngningar av tidsfristen f‰rslag 24. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53/11 f‰r att uppn¿ gr…nsv…rdet f‰r bensen enligt bilaga I som kan komma att medges i enlighet med artikel 3. 2. Artikel 8 Sanktioner Medlemsstaterna skall fastst…lla p¿f‰ljder f‰r ‰vertr…del(cid:220) ser av de nationella best…mmelser som har antagits enligt detta direktiv. P¿f‰ljderna skall vara effektiva, st¿ i pro(cid:220) portion till ‰vertr…delsen och vara avskr…ckande. N…r en medlemsstat antar dessa best…mmelser skall de inneh¿lla en h…nvisning till detta direktiv eller ¿tf‰ljas av en s¿dan h…nvisning n…r de offentligg‰rs. N…rmare f‰re(cid:220) skrifter om hur h…nvisningen skall g‰ras skall varje med(cid:220) lemsstat sj…lv utf…rda. 2. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterna skall till kommissionen ‰verl…mna texterna till centrala best…mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr¿de som omfattas av detta direktiv. Artikel 10 Ikrafttr…dande Artikel 9 Genomf‰rande Detta direktiv tr…der i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas of(cid:220) ficiella tidning. 1. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterna skall s…tta i kraft de lagar och an(cid:220) dra f‰rfattningar som …r n‰dv…ndiga f‰r att f‰lja detta direktiv senast den 31 december 2001. De skall genast underr…tta kommissionen om detta. Artikel 11 Direktivets adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. BILAGA I GR´NSV´RDE FˆR BENSEN Gr…nsv…rdet skall uttryckas i mg/m3. Volymen skall standardiseras vid en temperatur p¿ 293(cid:216)K och ett tryck p¿ 101,3(cid:216)kPa. Period (genomsnitt under) Gr…nsv…rde Toleransmarginal Gr…nsv…rde f‰r skydd av m…nniskors h…lsa Kalender¿r 5 (cid:216)mg/m3 5 (cid:216)mg/m3 (100(cid:216)%) n…r detta direktiv tr…(cid:220) der i kraft, som minskas den 1 januari 2003 och d…refter var tolfte m¿nad med lika stora ¿rsandelar s¿ att 0(cid:216)% uppn¿s till den 1 januari 2010 (˛)(cid:217)Utom i zoner och t…tbebyggelse som f¿tt tillf…lliga uppskov enlighet med artikel 3. 2. Datum d¿ gr…nsv…rdet skall ha n¿tts 1 januari 2010(cid:216)(˛) BILAGA II GR´NSV´RDE FˆR KOLOXID Gr…nsv…rdet skall uttryckas i mg/m3. Volymen skall standardiseras vid en temperatur p¿ 293(cid:216)K och ett tryck p¿ 101,3(cid:216)kPa. Period (genomsnitt under) 8 timmar (enligt ett rullande schema) Gr…nsv…rde f‰r skydd av m…nniskors h…lsa Gr…nsv…rde Toleransmarginal 10 mg/m3 5 mg/m3 (50(cid:216)%) n…r detta direktiv tr…(cid:220) der i kraft, som minskas den 1 januari 2003 och d…refter var tolfte m¿nad med lika stora ¿rsandelar s¿ att 0(cid:216)% uppn¿s till den 1 januari 2005 Datum d¿ gr…nsv…rdet skall ha n¿tts 1 januari 2005 C 53/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 2. 1999 BILAGA III FASTST´LLANDE AV KRAV FˆR UTV´RDERING AV HALTER AV BENSEN OCH KOLOXID I LUFTEN INOM EN ZON ELLER EN T´TBEBYGGELSE I. (cid:217)ˆvre och nedre utv…rderingstr‰sklar F‰ljande ‰vre och nedre utv…rderingstr‰sklar skall till…mpas: a) Bensen ˆvre utv…rderingstr‰skel 70(cid:216)% av gr…nsv…rdet (3,5 mg/m3) Nedre utv…rderingstr‰skel 40(cid:216)% av gr…nsv…rdet (2 mg/m3) ¯rsgenomsnittet b) Koloxid ˆvre utv…rderingstr‰skel 70(cid:216)% av gr…nsv…rdet (7 mg/m3) Nedre utv…rderingstr‰skel 50(cid:216)% av gr…nsv…rdet (5 mg/m3) 8(cid:220)timmarsgenomsnittet II. (cid:217)Fastst…llande av om de ‰vre och nedre utv…rderingstr‰sklarna har ‰verskridits Om de ‰vre och nedre utv…rderingstr‰sklarna har ‰verskridits skall fastst…llas p¿ grundval av halterna under de fem f‰reg¿ende ¿ren i de fall d¿ det finns tillr…ckliga uppgifter tillg…ngliga. En utv…rderingstr‰skel skall anses ha ‰verskridits om det sammanlagda antalet g¿nger som tr‰skeln har ‰verskridits under dessa fem ¿r …r fler …n tre g¿nger det till¿tna antalet ‰verskridanden per ¿r. N…r det inte finns uppgifter tillg…ngliga f‰r alla fem ¿ren f¿r medlemsstaterna kombinera resultat fr¿n korta m…tperioder under ¿ret och p¿ platser som sannolikt …r typiska f‰r den h‰gsta f‰roreningsniv¿n med resul(cid:220) tat fr¿n uppgifter i utsl…ppsinventeringar och fr¿n modellering f‰r att fastst…lla om de ‰vre och nedre utv…rderingstr‰sklarna har ‰verskridits. BILAGA IV LOKALISERING AV PROVTAGNINGSPLATSER FˆR M´TNING AV HALTER AV BENSEN OCH KOLOXID I LUFTEN F‰ljande beaktanden g…ller f‰r fasta m…tningar: I. (cid:217)Hur provtagningsplatsen v…ljs Provtagningsplatser med inriktning p¿ skyddet av m…nniskors h…lsa b‰r v…ljas s¿ att de ger i) uppgifter om de omr¿den inom en zon och t…tbebyggelse som har de h‰gsta halterna f‰r vilka befolk(cid:220) ningen troligtvis …r direkt eller indirekt utsatt f‰r under en period som …r betydande i f‰rh¿llande till perioden under vilken gr…nsv…rdenas genomsnitt uppm…tts, 24. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53/13 ii)(cid:217)s¿dana uppgifter om niv¿er i andra omr¿den inom en zon och t…tbebyggelse som …r representativa f‰r den exponering som befolkningen i allm…nhet …r utsatt f‰r. Provtagningsplatserna b‰r generellt sett f‰rl…ggas s¿ att m…tningar inom mycket sm¿ mikromilj‰er i deras omedelbara n…rhet undviks. I m‰jligaste m¿n b‰r en provtagningsplats v…ljas s¿ att den …r representativ f‰r luftkvaliteten i ett omgivande omr¿de som omfattar minst 200(cid:216)m2 i trafikmilj‰er och flera kvadratkilometer vid platser som avser t…tbebyggelsers bakgrundskoncentration. Provtagningsplatserna b‰r ocks¿, d…r s¿ …r m‰jligt, vara representativa f‰r liknande platser som inte ligger i provtagningsplatsernas omedelbara n…rhet. Behovet av placering av m…tpunkter p¿ ‰ar b‰r beaktas d…r detta kr…vs f‰r skydd av m…nniskors h…lsa. II. (cid:217)Hur provtagningsutrustningen skall placeras F‰ljande riktlinjer b‰r uppfyllas i den utstr…ckning det …r genomf‰rbart: -(cid:217)Fl‰det runt intagssonden b‰r vara fritt utan n¿gra hinder som p¿verkar luftfl‰det i n…rheten av provtag(cid:220) ningsutrustningen (vanligtvis p¿ n¿gra meters avst¿nd fr¿n byggnader, balkonger, tr…d och andra hinder och minst en halv meter fr¿n n…rmaste byggnad om provtagningsplatsen skall vara representativ f‰r luftkvaliteten vid den inre f‰rg¿rdslinjen). -(cid:217)I allm…nhet b‰r intaget till provtagningsutrustningen vara placerat mellan 1,5(cid:216)m (andningszonen) och 4(cid:216)m ovanf‰r markniv¿. H‰gre l…gen (upp till 8(cid:216)m) kan vara n‰dv…ndiga under vissa omst…ndigheter. En h‰gre placering kan …ven vara l…mplig om stationen skall representera ett st‰rre omr¿de. -(cid:217)Intagssonden b‰r inte placeras alltf‰r n…ra en k…lla f‰r att undvika direkt intag av f‰roreningar som inte har blandats med luften. -(cid:217)Provtagningsutrustningens luftutsl…pp b‰r placeras s¿ att ¿tercirkulation av fr¿nluft till intagssonden undviks. -(cid:217)Placering av provtagningsutrustning f‰r m…tning i trafikmilj‰er -(cid:217)F‰r alla f‰roreningar skall m…tpunkten ligga minst 25 meter fr¿n st‰rre v…gkorsningar och minst 4 meter fr¿n mitten p¿ det n…rmaste k‰rf…ltet. -(cid:217)F‰r koloxid b‰r intagssonden inte placeras l…ngre …n 5 meter fr¿n v…gkanten. -(cid:217)F‰r bensen b‰r intagssonden placeras s¿ att m…tningen …r representativ f‰r luftkvaliteten n…ra f‰r(cid:220) g¿rdslinjen. F‰ljande faktorer kan ocks¿ beaktas: -(cid:217)St‰rande k…llor. -(cid:217)S…kerhet. -(cid:217)Tillg…nglighet. -(cid:217)Tillg¿ng till elektricitet och telekommunikationer. -(cid:217)Hur synlig platsen …r i f‰rh¿llande till omgivningen. -(cid:217)Allm…nhetens och driftspersonalens s…kerhet. -(cid:217)ˆnskv…rdheten att samordna de olika f‰rorenigarnas provtagningsplatser. -(cid:217)Planeringskrav. III. (cid:217)Dokumentering och ‰versyn F‰rfarandet vid val av plats b‰r dokumenteras utf‰rligt p¿ klassificeringsstadiet med hj…lp av fotografier av omgivningarna med angivelse av kompassriktningen och en detaljerad karta. Valet av platser b‰r regelbun(cid:220) det ses ‰ver och skall …ven d¿ dokumenteras f‰r att s…kerst…lla att urvalskriterierna har f‰rblivit v…lgrun(cid:220) dade ‰ver tid. C 53/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 2. 1999 BILAGA V KRITERIER FˆR FASTST´LLANDE AV ANTALET PROVTAGNINGSPLATSER FˆR FAST M´TNING AV KONCENTRATIONER AV BENSEN OCH KOLOXID I LUFTEN L…gsta antal provtagningsplatser f‰r fasta m…tningar f‰r att utv…rdera om gr…nsv…rden f‰r skydd av m…nni(cid:220) skors h…lsa efterlevs inom zoner och t…tbebyggelse d…r fasta m…tningar …r den enda informationsk…llan a) Diffusa k…llor Befolkning i t…tbebyggelsen eller zonen (tusental) Om halterna ‰verskrider den ‰vre utv…rderingstr‰skeln Om de h‰gsta halterna ligger mellan ‰vre och nedre utv…rderingstr‰sklarna 0(cid:134)250 250(cid:134)499 500(cid:134)749 750(cid:134)999 1(cid:216)000(cid:134)1(cid:216)499 1(cid:216)500(cid:134)1(cid:216)999 2(cid:216)000(cid:134)2(cid:216)749 2(cid:216)750(cid:134)3(cid:216)749 3(cid:216)750(cid:134)4(cid:216)749 4(cid:216)750(cid:134)5(cid:216)999 r 6(cid:216)000 1 2 2 3 4 5 6 7 8 9 10 1 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 b) Punktk…llor F‰r att utv…rdera f‰roreningar i n…rheten av punktk…llor b‰r antalet provtagningsplatser f‰r kontinuer(cid:220) liga m…tningar ber…knas med beaktande av utsl…ppsdensiteter, luftf‰roreningarnas sannolika spridnings(cid:220) m‰nster och befolkningens potentiella exponering. 24. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53/15 BILAGA VI KVALITETSM¯L FˆR UPPGIFTERNA OCH SAMMANST´LLNING AV RESULTATEN FR¯N UTV´RDERINGEN AV LUFTKVALITETEN I. (cid:217)Kvalitetsm¿l f‰r uppgifterna Till hj…lp f‰r program f‰r kvalitetss…kring har f‰ljande m¿l f‰r kvaliteten f‰r uppgifterna fastst…llts f‰r att uppn¿ den noggrannhet som erfordras avseende utv…rderingsmetoderna och f‰r att uppn¿ l…gsta godtag(cid:220) bara tidst…ckning och dataf¿ngst vid m…tningarna: Kontinuerliga m…tningar Tillf‰rlitlighet L…gsta godtagbara dataf¿ngst Indikativa m…tningar Tillf‰rlitlighet L…gsta godtagbara dataf¿ngst L…gsta godtagbara tids…ckning Modellering Tillf‰rlitlighet 8(cid:220)timmarsgenomsnitt ¿rsgenomsnitt Objektiv skattning Tillf‰rlitlighet Bensen Koloxid 25(cid:216)% 90(cid:216)% 30(cid:216)% 90(cid:216)% 15(cid:216)% 90(cid:216)% 25(cid:216)% 90(cid:216)% (en m…tning j…mnt i veckan, 14(cid:216)% slumpvis, f‰rdelat ‰ver ¿ret, eller 8 veckor j…mnt f‰rde(cid:220) lade ‰ver ¿ret) (en m…tning j…mnt i veckan, 14(cid:216)% slumpvis, f‰rdelat ‰ver ¿ret, eller 8 veckor j…mnt f‰rde(cid:220) lade ‰ver ¿ret) - 50(cid:216)% 100(cid:216)% 50(cid:216)% - 75(cid:216)% M…tningens tillf‰rlitlighet definieras enligt vad som fastst…lls i ’’Guide to the Expression of Uncertainty of Measurements’’ (ISO 1993) eller i ISO 5725(cid:220)1 ’’Accuracy (trueness and precision) of measurement met(cid:220) hods and results’’ (1994). Procentsatserna i tabellen avser medelv…rdet f‰r enskilda m…tningar under den ber‰rda tidsperioden, f‰r ett 95(cid:216)% konfidensintervall (systematiska fel(cid:216)+(cid:216)standardavvikelse g¿nger tv¿) en(cid:220) ligt gr…nsv…rdet. De kontinuerliga m…tningarnas tillf‰rlitlighet b‰r anses g…lla f‰r det omr¿de som ber‰rs av det relevanta gr…nsv…rdet. Tillf‰rlitligheten f‰r modellering och objektiva skattningar definieras som maximalavvikelsen mellan de uppm…tta och ber…knade koncentrationsv…rdena under den period som gr…nsv…rdet avser, utan h…nsyn ta(cid:220) gen till tidpunkten f‰r det ber‰rda tillf…llet. Kraven r‰rande l…gsta godtagbara dataf¿ngst och tidst…ckning omfattar inte f‰rlust av data p¿ grund av regelbunden kalibrering eller normalt underh¿ll av instrumenten. II. (cid:217)Resultat fr¿n utv…rdering av luftkvalitet F‰ljande uppgifter b‰r sammanst…llas f‰r zoner och t…tbebyggelse d…r andra k…llor …n m…tning utnyttjas f‰r att komplettera uppgifterna fr¿n m…tningarna eller d…r man endast kan anv…nda andra k…llor f‰r utv…rde(cid:220) ring av luftkvalitet: -(cid:217)En beskrivning av den utv…rderingsverksamhet som bedrivs. -(cid:217)Specifika metoder som anv…nds med h…nvisningar till beskrivningar av metoden. C 53/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 2. 1999 -(cid:217)K…llor till uppgifter och information. -(cid:217)En beskrivning av resultaten, inklusive tillf‰rlitlighetsuppgifter och s…rskilt, respektive omr¿des storlek eller, om det …r relevant, den sammanlagda v…gl…ngden inom den zon eller t…tbebyggelse d…r halterna ‰verskrider gr…nsv…rdet/(cid:220)v…rdena, eller om s¿ …r fallet, gr…nsv…rden plus till…mpliga toleransmarginaler samt varje omr¿de d…r halterna ‰verskrider den ‰vre eller den nedre utv…rderingstr‰skeln. -(cid:217)F‰r gr…nsv…rden med syftet att skydda m…nniskors h…lsa anges den befolkning som potentiellt …r expo(cid:220) nerad f‰r halter som ‰verskrider gr…nsv…rden. D…r det …r m‰jligt b‰r medlemsstaterna sammanst…lla kartor som visar f‰rdelningen av halterna inom varje zon och t…tbebyggelse. III. Standardisering F‰r bensen och koloxid skall volymen standardiseras vid en temperatur p¿ 293(cid:216)K och ett tryck p¿ 101,3(cid:216)kPa. BILAGA VII REFERENSMETODER FˆR UTV´RDERING AV KONCENTRATIONER AV BENSEN OCH KOLOXID I. (cid:217)Referensmetoderna f‰r analys och provtagning av bensen Referensmetoden f‰r m…tning av bensenhalter skall vara den provtagning genom pumpning med en absor(cid:220) berande patron, f‰ljd av gaskromatografisk best…mning, som f‰r n…rvarande genomg¿r standardisering hos CEN. I avsaknad av en CEN(cid:220)standardiserad m…tmetod kan medlemsstaterna anv…nda nationellt standardi(cid:220) serade metoder som bygger p¿ samma m…tmetod. Medlemsstaterna f¿r …ven anv…nda andra metoder f‰r vilka det kan visas att de ger resultat som motsvarar de resultat som erh¿lls med ovan n…mnda metod. II. (cid:217)Referensmetod f‰r analys av koloxid Referensmetoden f‰r m…tning av koloxid skall vara den icke(cid:220)dispersiva infrar‰da spektrometermetoden (NDIR(cid:220)metoden) som f‰r n…rvarande genomg¿r standardisering hos CEN. I avsaknad av standardiserings(cid:220) metoder fr¿n CEN har medlemsstaterna r…tt att anv…nda nationella standardmetoder som utg¿r fr¿n samma m…tmetod. Medlemsstaterna f¿r …ven anv…nda andra metoder f‰r vilka det kan visas att de ger resultat som motsvarar de resultat som erh¿lls med ovan n…mnda metod. III. (cid:217)Referensmodelleringstekniker F‰r n…rvarande kan inga referensmodelleringstekniker fastst…llas


title: Verordnung (EG) Nr. 2592/98 der Kommission vom 1. Dezember 1998 zur Berichtigung der Verordnung (EG) Nr. 2544/98 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse

eurovoc_concepts:
cereal product
production refund
rice

formats: pdf print

text: L 324/26 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 2. 12. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2592/98 DER KOMMISSION vom 1. Dezember 1998 zur Berichtigung der Verordnung (EG) Nr. 2544/98 zur Festsetzung der Ausfuhr- erstattungen f(cid:129)r Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 (cid:129)ber die gemeinsame Markt- organisation f(cid:129)r Reis (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/98 (4), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die bei der Ausfuhr von Getreide- und Reisverarbei- tungserzeugnissen anwendbaren Erstattungen sind durch die Verordnung (EG) Nr. 2544/98 der Kommission (5) festgesetzt. Eine (cid:154)berpr(cid:129)fung der ver(cid:148)ffentlichten Fassung hat ergeben, daß diese nicht den Maßnahmen entspricht, die dem Verwaltungsausschuß zur Stellungnahme vorgelegt worden sind. Diese Verordnung ist deshalb zu berich- tigen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Im Anhang der Verordnung (EG) Nr. 2544/98 wird bez(cid:129)glich Erzeugniscodes 1702 90 79 9000 der Betrag „74,32“ ersetzt durch den Betrag „70,32“. Erzeugnisse des der Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 2. Dezember 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 1. Dezember 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (4) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (5) ABl. L 318 vom 27. 11. 1998, S. 36


title: QUESTION ECRITE no 3548/98 de Ursula STENZEL à la Commission. Banque centrale européenne

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Central Bank
monetary policy

formats: html pdf print

text: 21. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 207/87 (1999/C 207/115) QUESTION ÉCRITE P-3545/98 posée par Friedrich Wolf (V) à la Commission (18 novembre 1998) Objet: Harmonisation fiscale Quelles conséquences la Commission entend-elle tirer, en matière d’harmonisation et de coordination fiscales, du nouvel équilibre politique au Conseil après les élections fédérales en Allemagne? Le fait que l’Allemagne dispose désormais, à l’instar d’autres États membres importants, d’un gouvernement composé d’écologistes et de sociaux-démocrates ouvre-t-il de nouvelles perspectives en ce qui concerne la limitation des pratiques de dumping fiscal en Europe? Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (14 janvier 1999) La lutte contre la concurrence fiscale dommageable a reçu le soutien unanime du Conseil Ecofin le 1er décembre 1997. Cet objectif a été clairement réaffirmé lors du Conseil Ecofin du 1er décembre 1998. C’est ainsi que, dans le but de réduire les distorsions existant encore au sein du marché unique, de prévenir d’importantes pertes de recettes fiscales et d’orienter les structures fiscales dans un sens plus favorable à l’emploi, la nécessité d’une action coordonnée au niveau européen a débouché sur l’adoption d’un code de conduite dans le domaine de la fiscalité des entreprises, destiné à enrayer les mesures fiscales dommageables. Cet engagement politique repose sur l’unanimité. L’Honorable Parlementaire conviendra avec la Commission qu’il s’agit là de l’expression d’une attitude positive, dont l’action mérite d’être poursuivie et encouragée. (1999/C 207/116) QUESTION ÉCRITE E-3548/98 posée par Ursula Stenzel (PPE) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Banque centrale européenne Selon une étude récente du CEPR (centre indépendant de recherche en matière de politique économique), les gouverneurs des banques centrales des États membres disposent, au sein de la BCE, de trop de pouvoir par rapport à son directoire. Le risque existe que les gouverneurs se laissent guider dans une trop grande mesure par les intérêts de leurs pays. Tel pourrait surtout être le cas lorsque des décisions doivent être prises rapidement. Que pense la Commission de cette étude, qui critique notamment l’insuffisance du contrôle des banques et l’absence de structures de gestion des crises clairement définies? Réponse donnée par M. de Silguy au nom de la Commission (5 février 1999) Il est indéniable que l’étude en question, à l’instar d’autres études récentes sur le même thème, apporte une contribution précieuse au débat public sur la manière dont se fait la politique monétaire dans une Union économique et monétaire (UEM). Néanmoins, la Commission est d’avis que les dispositions du traité et les statuts du Système européen de banques centrales (SEBC) concernant la structure, les missions et les instruments permettent de conduire, dans la zone euro, une politique monétaire unique, efficace et orientée vers la stabilité


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3551/98 do Deputado Katerina DASKALAKI à Comissão. Novas ameaças turcas a Chipre

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
accession to the European Union
association agreement
military occupation
occupied territory

text: C 182/98 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 6. 1999 (1999/C 182/130) PERGUNTA ESCRITA E-3551/98 apresentada por Katerina Daskalaki (UPE) à Comissão (1 de Dezembro de 1998) Objecto: Novas ameaças turcas a Chipre Na sua recente visita (5. 11. 1998) à zona norte de Chipre sob ocupação militar turca, o primeiro ministro turco, Sr. Gilmas, numa conferência de imprensa conjunta com o dirigente cipriota turco Sr. Denktash, reafirmou que um eventual progresso das negociações de adesão com Chipre terá como «resposta» a anexação pela Turquia da zona ocupada. Pergunta-se à Comissão, que se dedica a inúmeras acrobacias jurídicas para conseguir o financiamento da Turquia pela UE, se e como tenciona responder a estas ameaças e se tenciona continuar a permitir que um país terceiro intervenha, nomeadamente deste modo, nas negociações entre a União e uma democracia independente, membro de todos os grandes organismos internacionais. Resposta de H. van den Broek em nome da Comissão (18 de Dezembro de 1998) A Comissão está ao corrente das declarações referidas pela Senhora Deputada. Como saberá certamente, o sr. Denktash e o Presidente Demirel haviam já assinado, em Janeiro de 1997, uma declaração comum com vista à realização da integração progressiva da parte setentrional da Ilha de Chipre com a Turquia. Em Julho de 1998, a Turquia e a parte setentrional da Ilha assinaram igualmente um acordo de associação. No seu primeiro «relatório periódico relativo aos progressos efectuados pela Turquia na preparação para a adesão», adoptado em 4 de Novembro de 1998, a Comissão manifestou a sua opinião quanto às declarações ou medidas acima referidas, tendo considerado que não são compatíveis com o direito internacional na matéria resultante das resoluções relevantes das Nações Unidas, que a União Europeia subscreve plenamente, resoluções fundadas nomeadamente na criação de uma federação de duas zonas e de duas comunidades. No mesmo documento, a Comissão manifestou igualmente a sua convicção de que a missão de bons ofícios conduzida pelo Secretário Geral das Nações Unidas, com o apoio do Conselho de Segurança e da União Europeia, deve receber o apoio activo de todas as partes interessadas. Segundo o calendário previsto, as negociações de adesão com Chipre entraram numa fase concreta em 10 de Novembro de 1998. A Comissão espera que representantes cipriotas turcos respondam favoravelmente à proposta da parte cipriota grega de participar nestas negociações. A Comissão concorda com o Conselho de que os progressos para a adesão e os progressos para uma solução equitativa e viável do problema cipriota se reforçarão mutuamente. (1999/C 182/131) PERGUNTA ESCRITA E-3562/98 apresentada por Klaus Lukas (NI) à Comissão (1 de Dezembro de 1998) Objecto: O Fundo Europeu de Desenvolvimento como «galinha dos ovos de ouro» No seu livro intitulado «The Lost Vision», o Dr. Nikolas Alexandrakis formula graves acusações contra a gestão financeira da Comissão no âmbito da ajuda ao desenvolvimento. Afirma, inter alia, que, por ordem do Director-Geral da DG VIII, terão sido pagos subsídios generosos a ditadores através do Fundo de Lomé. O regime sangrento do Sargento Doe na Libéria, onde o Dr. Alexandrakis se encontrava acreditado como Chefe da Delegação da Comissão, terá sido apoiado desta forma. Ao que parece, o Dr. Alexandrakis terá informado os serviços em Bruxelas (DG VIII) de que ministros e funcionários do regime de Doe consideravam o Fundo Europeu de Desenvolvimento como a sua «galinha dos ovos de ouro» pessoal da qual poderiam tirar proveito para enriquecer (p. 49). Uma parte das verbas da Comissão destinadas a projectos de desenvolvimento terá sido


title: WRITTEN QUESTION No. 3560/98 by Klaus LUKAS European Training Foundation and missing EU funds

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
EU programme
European Training Foundation
France
Poland
bankruptcy
educational institution
use of aid
validation of expenditure

text: 11. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 289/61 (1999/C 289/080) SKRIFTLIG FRÅGA E-3560/98 från Klaus Lukas (NI) till kommissionen (1 december 1998) Angående: Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning Undertecknad ledamot har erhållit informationer om att medel från den Europeiska stiftelsen för yrkesut- bildning ”försvunnit” i samband med att en fransk-polsk gymnasieskola i Posen försatt i konkurs. Enligt vad man erfarit skall ytterligare utbetalningar ha gjorts även efter konkursen. Med anledning härav ställer jag följande frågor till kommissionen: + Skulle kommissionen kunna redogöra för vad som hänt med de cirka 2 miljoner ecu som via den av kommissionen kontrollerade och finansierade Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning investerats i en fransk-polsk gymnasieskola i Posen som försatts i konkurs? + Varför gjordes ytterligare utbetalningar även efter konkursen? + Hur stora belopp omfattar dessa utbetalningar? + Har några försök gjorts att se till att dessa medel återbetalas? + Om detta är fallet, har dessa försök då varit framgångsrika? + Om inte, varför? Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (18 januari 1999) Kommissionen vill påpeka för parlamentsledamoten att man inte konstaterat att några medel ”försvunnit” i samband med den omnämnda konkursen av den fransk-polska gymnasieskolan. Skolan drevs av en sammanslutning av franska och polska partner som var berättigade till ekonomiskt stöd inom ramen för Tempus-Phare-programmet. Mellan 1994 och 1996 lade man fram fyra gemensamma europeiska projekt som bekostades genom ett årligt förfarande och i enlighet med de urvalskriterier som föreskrivs inom ramen för detta program. Den totala beviljade summan uppgick till 1,5 miljoner €. Dessa fyra projekt genomfördes enligt planen, tills upplösningen av sammanslutningen ledde till att skolan försattes i konkurs och likviderades den 30 september 1996. Kommissionen fick kännedom om denna situation den 3 januari 1997 i samband med att den utövade sina rättigheter till kontroll. Efter revision hos partnerna i sammanslutningen inleddes ett förfarande för att återkräva medlen, i ljuset av den finansiella analysen av projektens genomförande och med ledning av kompletterande uppgifter från Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning och i kontakt med den polske likvidatorn. Kommissionen håller följaktligen på att få tillbaka en summa på 471 000 € av de utbetalningar som gjorts men inte använts, samt ett belopp på 143 000 €, som likvidatorn avskiljt eftersom det motsvarar de utbetalningar som gjordes i september och december 1996, dvs. efter datumet för konkursen och innan kommissionen fick kännedom om den. Dessutom kommer kommissionen att få in inkomsterna från försäljningen till högst- bjudande av material som fransk-polska skolan hade erhållit inom ramen för ovannämnda projekt. Inom ramen för denna likvidationsprocess har alltså inga medel ”försvunnit” och kommissionen har på bästa sätt försvarat gemenskapens intressen genom att vidta alla nödvändiga åtgärder så snart den fick vetskap om läget


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3576/98 dell'on. Concepció FERRER Ratifica della Convenzione 177 dell'OIL relativa al lavoro a domicilio

eurovoc_concepts:
EU Member State
International Labour Organisation
home working
humanisation of work
ratification of an agreement
working conditions

text: 11. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 289/63 Nella decisione si fa riferimento a una proposta, stando alle informazioni predisposta dalla Commissione, volta a introdurre un obbligo generale di notificare i trasporti di contanti attraverso le frontiere interne degli Stati membri della UE. Ciò detto, può la Commissione precisare se abbia effettivamente predisposto una proposta del genere e, in caso affermativo, far sapere se, a suo parere, essa non è in contrasto con i principi della libera circolazione dei capitali? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (14 dicembre 1998) Attualmente, la Commissione non intende proporre l’introduzione dell’obbligo di notificare il trasporto di contanti attraverso le frontiere interne degli Stati membri. La questione rientra tuttavia tra le quaranta raccomandazioni formulate dal gruppo di azione finanziaria internazionale sul riciclaggio dei capitali (Financial Action Task Force on money laundering ’ FATF). Il FATF è un organismo intergovernativo incaricato di elaborare e promuovere strategie per combattere il riciclaggio dei proventi di attività illecite. Tutti gli Stati membri e la Commissione partecipano al FATF. Tra le suddette quaranta raccomandazioni, la raccomandazione n. 22 afferma che per agevolare l’identifica- zione e il controllo delle operazioni in contanti, senza gravare in alcun modo sulla libera circolazione dei capitali, i trasferimenti transfrontalieri, superiori ad un determinato importo, a verifica, controllo amministrativo, obbligo di dichiarazione o di registrazione contabile. Attualmente alcuni Stati membri hanno già istituito dei controlli aventi tali finalità, conformemente alla suddetta raccomandazione. i membri potrebbero studiare se sia concretamente possibile assoggettare tutti (1999/C 289/083) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3576/98 di Concepció Ferrer (PPE) al Consiglio (1o dicembre 1998) Oggetto: Ratifica della Convenzione 177 dell’OIL relativa al lavoro a domicilio La Commissione ha approvato lo scorso 27 maggio una comunicazione in cui raccomanda agli Stati membri di ratificare la Convenzione 177 sul lavoro a domicilio. Tale ratifica comporta una serie di obblighi aventi lo scopo di migliorare la situazione dei lavoratori che prestano la propria opera con tale modalità, compresa una revisione periodica della politica nazionale in materia, il che consentirà di migliorare le condizioni di lavoro di questi soggetti. Considerando che nell’UE le persone che svolgono un lavoro a domicilio sono 6,9 milioni, pari al 4,9 % della popolazione attiva, e visto che al momento l’accordo è stato ratificato solo dalla Finlandia, quali misure intende adottare il Consiglio per far sì che anche gli altri Stati membri ratifichino la Convenzione? Risposta (29 marzo 1999) Il Consiglio è consapevole che la Convenzione 177 dell’Organizzazione internazionale del lavoro (OIL) citata dall’Onorevole Parlamentare è stata ratificata, a tutt’oggi, da un solo Stato membro della Comunità europea, ossia la Finlandia. Non essendo stata ratificata da alcun altro Stato, tale convenzione non è ancora entrata in vigore. Il 26 maggio 1998 la Commissione aveva effettivamente adottato una raccomandazione in cui si sollecitavano gli Stati membri a procedere alla ratifica. Gli Stati membri sono stati invitati ad informare la Commissione, al più tardi nel novembre 1999, delle misure da essi adottate per dar seguito alla raccomandazione. Alla scadenza del termine stabilito nella raccomandazione (dicembre 1999), spetterà alla Commissione decidere se prendere iniziative complementari al riguardo


title: Proposta di regolamento (CE, Euratom) del Consiglio relativo all'istituzione di un Ufficio europeo per le indagini contro le frodi

eurovoc_concepts:
Community budget
EU action
fact-finding mission
fraud
fraud against the EU

text: C 21/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 26. 1. 1999 II (Atti preparatori) COMMISSIONE Proposta di regolamento (CE, Euratom) del Consiglio relativo all’istituzione di un Ufficio europeo per le indagini contro le frodi (1999/C 21/06) COM(1998) 717 def. - 98/0329(CNS) (Presentata dalla Commissione il 4 dicembre 1998) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea, in particolare l’articolo 235, compiti di controllo e di verifica in loco nell’ambito del diritto comunitario, nel rispetto delle responsa(cid:220) bilit{ e competenze esercitate dalle istituzioni a norma dei trattati; visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea del(cid:220) l’energia atomica, in particolare l’articolo 203, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, visto il parere della Corte dei conti, (1)(cid:217)considerando che le istituzioni e gli Stati membri attribuiscono grande importanza alla tutela degli in(cid:220) teressi finanziari delle Comunit{ e alla lotta contro le frodi e le altre attivit{ illegali che ledono gli inte(cid:220) ressi finanziari comunitari; che l’importanza di una simile azione (cid:127) confermata dall’articolo 209(cid:216)A del trattato CE e all’articolo 183(cid:216)A del trattato CEEA; (2)(cid:217)considerando che (cid:127) necessario dispiegare tutti i mezzi disponibili per conseguire tali obiettivi, te(cid:220) nuto conto in particolare del compito di svolgere indagini conferito a livello comunitario, pur conser(cid:220) vando la ripartizione e l’equilibrio delle responsabi(cid:220) lit{ attualmente esistenti tra il livello nazionale e il livello comunitario; (3)(cid:217)considerando che la realizzazione di tali obiettivi deve essere effettiva, assicurando nel contempo l’autonomia necessaria per svolgere i compiti d’in(cid:220) dagine; che, per potenziare i mezzi di lotta, (cid:127) op(cid:220) portuno istituire un organismo dotato di autonomia giuridica, amministrativa e finanziaria sufficiente per consentirgli di esercitare in piena indipendenza (4)(cid:217)considerando che (cid:127) quindi necessario istituire un organismo dotato di personalit{ giuridica, denomi(cid:220) nato (cid:133)Ufficio europeo per le indagini contro le frodi(cid:176) (in prosieguo: (cid:133)l’Ufficio(cid:176)), con il compito di svolgere indagini amministrative contro le frodi ne(cid:220) gli Stati membri e nelle istituzioni ed organismi isti(cid:220) tuiti dai trattati o in base ad essi; l’Ufficio assista (5)(cid:217)considerando che, per potenziare l’efficacia della lotta contro le frodi e le altre attivit{ illegali che ledono gli interessi finanziari delle Comunit{, (cid:127) ne(cid:220) cessario che la Commissione ed eventualmente le altre istituzioni od organismi isti(cid:220) tuiti dai trattati o dal diritto derivato; che, nell’am(cid:220) bito di una simile assistenza, (cid:127) necessario che l’Uffi(cid:220) cio possa svolgere indagini nel rispetto della respon(cid:220) sabilit{ e del ruolo della Commissione nell’esecu(cid:220) zione del bilancio, nel controllo della corretta ap(cid:220) plicazione del diritto comunitario e nel coordina(cid:220) mento della lotta contro le frodi negli Stati membri, nonch~ della responsabilit{ della Corte dei conti nel controllo della legittimit{ e della regolarit{ delle entrate e delle uscite delle Comunit{; (6)(cid:217)considerando che la Commissione deve avere la fa(cid:220) colt{ di affidare all’Ufficio il compito di effettuare o di partecipare a controlli e verifiche in loco negli Stati membri, in particolare per riscontrare irregola(cid:220) rit{ come previsto dal regolamento (CE, Euratom) n. 2988/95 del Consiglio, del 18 dicembre 1995, re(cid:220) lativo alla tutela degli interessi finanziari delle Co(cid:220) munit{ europee(cid:216)(˛) e dal regolamento (Euratom, CE) n. 2185/96 del Consiglio dell’11 novembre 1996 relativo ai controlli e alle verifiche sul posto (˛)(cid:217)GU L 312 del 23. 12. 1995, pag. 1. 26. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 21/11 effettuati dalla Commissione ai fini della tutela de(cid:220) gli interessi finanziari delle Comunit{ europee con(cid:220) tro le frodi e altre irregolarit{(cid:216)(˛) oppure secondo le modalit{ previste dalle normative settoriali; che a tale scopo (cid:127) opportuno disciplinare separatamente le condizioni e le modalit{ particolari di dette inda(cid:220) gini, cos(cid:243) da definire l’articolazione dei compiti e l’adeguato funzionamento della cooperazione tra la Commissione e l’Ufficio, in particolare al momento della preparazione delle indagini in collaborazione con gli Stati membri e dopo la loro chiusura; (7)(cid:217)considerando che, tenuto conto della necessit{ di potenziare le indagini interne nelle istituzioni od organismi istituiti dai trattati o dal diritto derivato, si deve conferire all’Ufficio l’autorit{ necessaria per svolgere tali indagini in piena autonomia; (8)(cid:217)considerando che (cid:127) opportuno determinare le mo(cid:220) dalit{ secondo le quali gli agenti dell’Ufficio assol(cid:220) veranno al loro compito e il direttore eserciter{ la sua responsabilit{ per quanto riguarda lo svolgi(cid:220) mento delle indagini da parte degli agenti dell’Uffi(cid:220) cio; (9)(cid:217)considerando che, per il successo della coopera(cid:220) zione tra la Commissione e l’Ufficio e tra l’Ufficio e gli Stati membri nonch~ con le istituzioni od or(cid:220) ganismi interessati, (cid:127) necessario agevolare lo scam(cid:220) bio d’informazioni nel rispetto del carattere riser(cid:220) vato delle informazioni coperte dal segreto d’uffi(cid:220) cio, provvedendo perch~ fruiscano della tutela pre(cid:220) vista per i dati di questo tipo; (10)(cid:217)considerando che, per assicurare che si tenga conto dei risultati delle indagini svolte dagli agenti del(cid:220) l’Ufficio e per consentire alla Commissione di dare loro il necessario seguito, si deve prevedere che le relazioni riguardanti tali risultati possano costituire elementi di prova nei procedimenti amministrativi e giudiziari; che, a tale scopo, queste relazioni vanno redatte tenendo conto dei criteri di elaborazione delle relazioni amministrative nazionali; (11)(cid:217)considerando che l’Ufficio deve godere della mas(cid:220) sima autonomia per assolvere i suoi compiti; che il consiglio di amministrazione deve quindi compren(cid:220) dere, oltre a rappresentanti delle istituzioni diretta(cid:220) mente incaricate di tutelare gli interessi finanziari delle Comunit{, personalit{ indipendenti, esperte nel settore di competenza dell’Ufficio; (12)(cid:217)considerando che le indagini amministrative devono svolgersi sotto la responsabilit{ esclusiva del diret(cid:220) tore dell’Ufficio, in completa autonomia rispetto alle istituzioni ed organismi comunitari e rispetto al consiglio di amministrazione; (13)(cid:217)considerando che affidare all’esterno il compito di svolgere indagini amministrative per tutelare gli in(cid:220) teressi finanziari delle Comunit{ non pu(cid:247) avere l’ef(cid:220) fetto di ridurre la tutela giuridica delle persone in(cid:220) teressate, soprattutto per quanto riguarda la tutela dei dati personali e il rispetto della riservatezza delle informazioni raccolte mediante tali indagini; che (cid:127) quindi necessario prevedere la competenza della Corte di giustizia delle Comunit{ europee, in particolare per controllare la legittimit{ degli atti dell’Ufficio e per pronunciarsi in caso di responsa(cid:220) bilit{ extracontrattuale dell’Ufficio stesso; che si deve inoltre garantire ai funzionari e altri agenti delle Comunit{ una tutela giuridica equivalente a quella prevista dagli articoli 90 e 91 dello statuto dei funzionari delle Comunit{ europee dal regime applicabile agli agenti di dette Comunit{; (14)(cid:217)considerando che, dopo un periodo di tre anni, (cid:127) opportuno procedere ad una valutazione delle atti(cid:220) vit{ dell’Ufficio; (15)(cid:217)considerando che il presente regolamento lascia im(cid:220) mutate le competenze e responsabilit{ degli Stati membri di adottare i provvedimenti necessari per combattere le frodi che ledono gli interessi finan(cid:220) ziari della Comunit{; che quindi l’istituzione di un Ufficio indipendente incaricato di svolgere indagini amministrative esterne, sinora eseguite dalla Com(cid:220) missione, rispetta appieno il principio di sussidia(cid:220) riet{ di cui all’articolo 3(cid:216)B, secondo comma del trattato CE; che istituendo un simile Ufficio si po(cid:220) tr{ rendere piß efficace la lotta contro le frodi e le altre attivit{ illegali che ledono gli interessi finan(cid:220) ziari della Comunit{ e che in tal modo si rispetta quindi anche il principio di proporzionalit{; (16)(cid:217)considerando che, ai fini dell’adozione del presente regolamento, i soli poteri d’azione previsti dal trat(cid:220) tato CE sono quelli dell’articolo 235 e che i soli po(cid:220) teri d’azione previsti dal trattato CEEA sono quelli dell’articolo 203, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Istituzione dell’Ufficio (˛)(cid:217)GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 2. _ istituito l’Ufficio europeo per le indagini contro le frodi (in prosieguo: (cid:133)l’Ufficio(cid:176)). C 21/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 26. 1. 1999 Articolo 2 Scopo e funzioni conferiscono all’Ufficio la competenza ad eseguire inda(cid:220) gini esterne. Al fine di potenziare la lotta contro le frodi e le altre attivit{ illegali che ledono gli interessi finanziari della Comunit{ europea e della Comunit{ europea dell’energia atomica, l’Ufficio coadiuva la Commissione e le altre isti(cid:220) tuzioni e organismi istituiti dai trattati CE e CEEA o in forza di tali trattati (in prosieguo: (cid:133)le istituzioni e gli or(cid:220) ganismi(cid:176)), svolgendo indagini amministrative negli Stati membri e nelle istituzioni ed organismi. Inoltre, l’Ufficio pu(cid:247) svolgere in particolare le seguenti funzioni: a)(cid:217)assistere la Commissione nell’elaborazione concet(cid:220) tuale della lotta contro le frodi e contro le altre atti(cid:220) vit{ illegali che ledono gli interessi finanziari delle Comunit{; b) partecipare allo sviluppo delle infrastrutture necessa(cid:220) rie; c) partecipare alla raccolta e all’uso delle informazioni; d) partecipare alle cooperazione della Commissione con gli Stati membri; 2. (cid:218)(cid:217)Ogni istituzione e organismo pu(cid:247) conferire all’Uffi(cid:220) cio la funzione di svolgere indagini al proprio interno (in prosieguo: (cid:133)indagini interne(cid:176)), mediante decisione che regola le condizioni e le modalit{ di esecuzione delle medesime. Le istituzioni si consultano sul contenuto di tale deci(cid:220) sione. 3. (cid:218)(cid:217)Possono essere affidati all’Ufficio compiti d’inda(cid:220) gine anche in altri settori. Articolo 4 Esecuzione delle indagini 1. (cid:218)(cid:217)Il direttore dell’Ufficio (cid:127) responsabile dell’esecu(cid:220) zione delle indagini affidate all’Ufficio. 2. (cid:218)(cid:217)Per eseguire i loro compiti, gli agenti dell’Ufficio presentano una procedura scritta, indicante la loro in(cid:220) dentit{ e qualifica. e) apportare un ausilio tecnico alla Commissione, alle al(cid:220) tre istituzioni e organismi e alle autorit{ nazionali competenti. 3. (cid:218)(cid:217)Gli agenti dell’Ufficio incaricati di un’indagine de(cid:220) vono essere muniti, per ogni loro intervento, di un man(cid:220) dato scritto del direttore, indicante l’oggetto e lo scopo della medesima. Articolo 3 Indagini 1. (cid:218)(cid:217)Di propria iniziativa oppure a richiesta di uno Stato membro o dell’Ufficio, la Commissione pu(cid:247) incaricare l’Ufficio di quanto segue: a)(cid:217)eseguire controlli e verifiche in membri previsti dal regolamento n. 2185/96; loco negli Stati (Euratom, CE) b) eseguire controlli e verifiche in loco previsti nelle nor(cid:220) mative settoriali di cui all’articolo 9, paragrafo 2, del regolamento (Euratom, CE) n. 2988/95; c) partecipare a controlli e verifiche in loco effettuati dalla Commissione negli Stati membri, a norma del(cid:220) l’articolo 9, paragrafo 1, del regolamento (CE, Eura(cid:220) tom) n. 2988/95. 4. (cid:218)(cid:217)Nel corso dei controlli e delle verifiche in loco, il comportamento degli agenti mandatari (cid:127) conforme alle regole e agli usi vigenti per i funzionari dello Stato mem(cid:220) bro interessato. 5. (cid:218)(cid:217)Gli Stati membri provvedono affinch~ le loro auto(cid:220) rit{ competenti cooperino con gli agenti mandatari per quanto necessario all’esecuzione dei loro compiti. Articolo 5 Informazione reciproca 1. (cid:218)(cid:217)La Commissione, ed eventualmente le altre istitu(cid:220) zioni e organismi, trasmettono all’Ufficio, a sua richiesta o di propria iniziativa, ogni documento e informazione di cui dispongono, necessari per le indagini in corso. Questi controlli e verifiche, nonch~ la partecipazione ad essi (in prosieguo: (cid:133)le indagini esterne(cid:176)), sono eseguiti secondo le condizioni e modalit{ previste negli atti che 2. (cid:218)(cid:217)La Commissione pu(cid:247) trasmettere all’Ufficio ogni documento e informazione di cui dispone, utili, in linea generale, per la lotta contro le frodi e altre attivit{ ille(cid:220) cite a danno degli interessi finanziari delle Comunit{. 26. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 21/13 3. (cid:218)(cid:217)Gli Stati membri trasmettono all’Ufficio i docu(cid:220) menti e le informazioni che ritengano utili per lo svolgi(cid:220) mento di un indagine in corso. Essi possono inoltre tra(cid:220) smettere all’Ufficio ogni documento e informazione che ritengano utili, in linea generale, per la lotta contro le frodi e altre attivit{ illecite a danno degli interessi finan(cid:220) ziari delle Comunit{. 4. (cid:218)(cid:217)Salvo il disposto degli articoli 6 e 7, qualora lo ri(cid:220) tenga opportuno l’Ufficio pu(cid:247) trasmettere in qualsiasi momento le informazioni ottenute nel corso d’indagini esterne od interne, rispettivamente alla Commissione e alle autorit{ competenti degli Stati membri interessati o all’istituzione o all’organismo che ha sollecitato l’inda(cid:220) gine. In quest’ultimo caso, l’Ufficio pu(cid:247) anche informare direttamente le autorit{ giudiziarie dello Stato membro interessato, qualora lo ritenga necessario vista la gravit{ delle informazioni ottenute. Articolo 6 Riservatezza e tutela dei dati 1. (cid:218)(cid:217)Le informazioni ottenute in qualsiasi forma nel(cid:220) l’ambito d’indagini esterne ed interne sono coperte dal segreto d’ufficio e godono della tutela prevista per le in(cid:220) formazioni analoghe dal diritto nazionale dello Stato membro nel quale tali informazioni sono state raccolte e dall’omologa normativa vigente per le istituzioni comuni(cid:220) tarie. In particolare, tali informazioni possono essere comuni(cid:220) cate solo a coloro che, nelle istituzioni comunitarie o ne(cid:220) gli Stati membri, sono tenuti a conoscerle a motivo delle loro funzioni e possono essere utilizzate per fini diversi dalla lotta contro le frodi e le altre attivit{ illegali che ledono gli interessi finanziari delle Comunit{ soltanto previo consenso dello Stato membro in cui sono state raccolte oppure dell’istituzione od organismo interessato. 2. (cid:218)(cid:217)Il direttore provvede affinch~ gli agenti mandatari e tutti coloro che agiscono sotto la sua autorit{ rispettino le disposizioni comunitarie e nazionali sulla tutela dei dati personali, in particolare quelle di cui alla direttiva 95/46/CE del Parlamento europeo e del Consiglio(cid:216)(˛). in particolare i fatti constatati, l’eventuale indicazione del danno finanziario e le conclusioni dell’indagine. 2. (cid:218)(cid:217)Le relazioni finali sono redatte tenendo conto delle modalit{ procedurali previste nella legislazione nazionale dello Stato membro interessato. Al medesimo titolo e alle medesime condizioni delle relazioni amministrative re(cid:220) datte dagli ispettori amministrativi nazionali, le relazioni in oggetto costituiscono elementi di prova nei procedi(cid:220) menti amministrativi o giudiziari dello Stato membro nel quale risulti necessario avvalersene. Le relazioni sono soggette alle medesime regole di valutazione riguardanti le relazioni amministrative redatte dagli ispettori ammini(cid:220) strativi nazionali e hanno valore identico rispetto ad esse. in seguito a un’indagine 3. (cid:218)(cid:217)La relazione redatta esterna ed ogni documento utile ad essa pertinente ven(cid:220) gono trasmessi alla Commissione. 4. (cid:218)(cid:217)La relazione redatta in seguito a un’indagine in(cid:220) terna ed ogni documento utile ad essa pertinente ven(cid:220) gono trasmessi all’istituzione o all’organismo che aveva sollecitato l’indagine. 5. (cid:218)(cid:217)In base alla relazione redatta dall’Ufficio, la Com(cid:220) missione o eventualmente l’istituzione od organismo in(cid:220) teressato decidono quale seguito dare all’indagine. Articolo 8 Personalit{ giuridica 1. (cid:218)(cid:217)L’Ufficio (cid:127) dotato di personalit{ giuridica. 2. (cid:218)(cid:217)In tutti gli Stati membri, l’Ufficio gode della piß ampia capacit{ giuridica riconosciuta alle persone giuri(cid:220) diche dalla legislazione di tali Stati. Articolo 9 Consiglio di amministrazione Articolo 7 Relazioni sulle indagini 1. (cid:218)(cid:217)L’Ufficio (cid:127) dotato di un consiglio di amministra(cid:220) zione costituito da nove membri, cos(cid:243) ripartiti: 1. (cid:218)(cid:217)Al termine di un’indagine, l’Ufficio redige sotto l’autorit{ del direttore una relazione finale, che contiene (˛)(cid:217)GU L 281 del 23. 11. 1995, pag. 31. a)(cid:217)tre personalit{ indipendenti esperte nel settore di competenza dell’Ufficio, nominate dal Parlamento europeo; C 21/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 26. 1. 1999 b) tre personalit{ indipendenti esperte nel settore di competenza dell’Ufficio, nominate dal Consiglio; 3. (cid:218)(cid:217)Di concerto con la Commissione, il consiglio di amministrazione decide le opportune modalit{ di appli(cid:220) cazione dei paragrafi 1 e 2. c) due rappresentanti della Commissione; d) un rappresentante della Corte dei conti. 2. (cid:218)(cid:217)Il mandato dei membri di cui al paragrafo 1, lette(cid:220) re a) e b) ha una durata di tre anni. Esso e rinnovabile. Allo scadere del loro mandato, essi restano in funzione finch~ non si sia provveduto al rinnovo del loro mandato oppure alla loro sostituzione. 3. (cid:218)(cid:217)Il consiglio di amministrazione decide alla maggio(cid:220) ranza dei due terzi dei suoi componenti. 4. (cid:218)(cid:217)Il consiglio di amministrazione elegge il suo presi(cid:220) dente tra i membri di cui al paragrafo 1, lettere a) e b). 5. (cid:218)(cid:217)Il consiglio di amministrazione adotta il proprio re(cid:220) golamento interno. 6. (cid:218)(cid:217)Su domanda del direttore o di propria iniziativa, il consiglio di amministrazione trasmette al direttore pareri sulle attivit{ dell’Ufficio, senza interferire sulle indagini in corso. 7. (cid:218)(cid:217)Il consiglio di amministrazione adotta ogni anno un rapporto di attivit{, che trasmette alle istituzioni. Articolo 10 Il direttore 1. (cid:218)(cid:217)L’Ufficio (cid:127) posto sotto la direzione di un direttore nominato dal consiglio di amministrazione, su proposta della Commissione, per un periodo di cinque anni rinno(cid:220) vabile. 2. (cid:218)(cid:217)Il direttore (cid:127) il rappresentante legale dell’Ufficio. Articolo 11 Il personale 1. (cid:218)(cid:217)Il personale dell’Ufficio (cid:127) soggetto ai regolamenti e alle normative che si applicano ai funzionari ed altri agenti delle Comunit{ europee. 2. (cid:218)(cid:217)Il direttore esercita nei confronti del personale i po(cid:220) teri attribuiti all’autorit{ investita del potere di nomina. Il consiglio di amministrazione (cid:127) titolare del potere disci(cid:220) plinare nei confronti del direttore. Articolo 12 Privilegi e immunit{ All’Ufficio si applica il protocollo sui privilegi e sulle im(cid:220) munit{ delle Comunit{ europee. Articolo 13 Bilancio 1. (cid:218)(cid:217)Tutte le entrate e le spese dell’Ufficio formano og(cid:220) getto di previsione per ogni esercizio di bilancio, che coincide con l’anno civile, e vengono iscritte nel bilancio dell’Ufficio. 2. (cid:218)(cid:217)Entro il 15 febbraio di ogni anno, il direttore redige il progetto preliminare di bilancio per l’esercizio succes(cid:220) sivo, a copertura delle spese di funzionamento previste per tale esercizio. Il direttore presenta il progetto preli(cid:220) minare, corredato dalla tabella dell’organico, al consiglio di amministrazione. 3. (cid:218)(cid:217)Le entrate e le spese di bilancio devono essere in pareggio. 4. (cid:218)(cid:217)Salvo altre possibili risorse, l’Ufficio (cid:127) finanziato dal bilancio generale delle Comunit{ europee. 5. (cid:218)(cid:217)Le spese dell’Ufficio comprendono in particolare la retribuzione del personale, le spese amministrative e per le infrastrutture e le spese d’esercizio. 6. (cid:218)(cid:217)Il consiglio di amministrazione adotta il progetto di bilancio e lo trasmette alla Commissione, la quale ela(cid:220) bora su tale base le corrispondenti previsioni nel progetto preliminare di bilancio generale delle Comunit{ europee, che essa sottopone al Consiglio a norma dell’articolo 203 del trattato CE e dell’articolo 177 del trattato CEEA. 7. (cid:218)(cid:217)Il consiglio di amministrazione approva il bilancio definitivo dell’Ufficio prima che abbia inizio l’esercizio di bilancio, modificandolo se necessario tenendo conto del finanziamento comunitario e delle altre risorse del(cid:220) l’Ufficio. 8. (cid:218)(cid:217)Il direttore d{ esecuzione al bilancio dell’Ufficio. 9. (cid:218)(cid:217)I controlli relativi all’impegno e al pagamento di tutte le spese dell’Ufficio nonch~ all’accertamento e alla riscossione di tutte le entrate sono di competenza del controllore finanziario della Commissione. 26. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 21/15 10. (cid:218)(cid:217)Entro il 31 marzo di ogni anno, il direttore tra(cid:220) smette al consiglio di amministrazione e alla Corte dei conti la contabilit{ di tutte le entrate e le spese dell’Uffi(cid:220) cio per l’esercizio giunto a termine. La Corte dei conti esamina tale contabilit{ a norma del(cid:220) l’articolo 188(cid:216)C del trattato CE e dell’articolo 160(cid:216)C del trattato CEEA. 11. (cid:218)(cid:217)Il consiglio di amministrazione d{ atto al direttore dell’esecuzione del bilancio. 12. (cid:218)(cid:217)Previa consultazione della Commissione e della Corte dei conti, il consiglio di amministrazione approva le disposizioni finanziarie interne riguardanti, tra l’altro, le modalit{ relative all’elaborazione e all’esecuzione del bilancio dell’Ufficio. Articolo 14 Controllo di legittimit{ 1. (cid:218)(cid:217)Salvo il disposto del paragrafo 2, la Corte di giusti(cid:220) zia delle Comunit{ europee (cid:127) competente a pronunciarsi sui ricorsi proposti contro l’Ufficio, secondo le modalit{ previste dagli articoli 173 e 175 del trattato CE. L’Ufficio (cid:127) tenuto a prendere i provvedimenti che l’ese(cid:220) cuzione della sentenza della Corte di giustizia comporta. 2. (cid:218)(cid:217)Ogni funzionario e altro agente delle Comunit{ eu(cid:220) ropee pu(cid:247) presentare al consiglio di amministrazione un reclamo contro un atto che gli arrechi pregiudizio, ese(cid:220) guito dall’Ufficio nell’ambito di un’indagine interna. Il reclamo va presentato entro tre mesi dalla data in cui l’interessato (cid:127) venuto a conoscenza dell’atto in oggetto. Entro un mese, il consiglio di amministrazione decide sulla fondatezza del reclamo. Scaduto il suddetto ter(cid:220) mine, l’assenza di risposta equivale ad una decisione im(cid:220) plicita di rigetto. Contro ogni decisione esplicita e implicita del consiglio di amministrazione (cid:127) possibile presentare il ricorso previ(cid:220) sto all’articolo 91 dello Statuto dei funzionari delle Co(cid:220) munit{ europee. Articolo 15 Responsabilit{ 1. (cid:218)(cid:217)La responsabilit{ contrattuale dell’Ufficio (cid:127) regolata dalla legge applicabile al contratto in oggetto. La Corte di giustizia (cid:127) competente a decidere in virtß di una clausola compromissoria contenuta nei contratti sti(cid:220) pulati dall’Ufficio. 2. (cid:218)(cid:217)In materia di responsabilit{ extracontrattuale, l’Uf(cid:220) ficio deve risarcire secondo i principi generali comuni ai diritti degli Stati membri, i danni cagionati da esso o dai suoi agenti nell’esercizio dello loro funzioni. La Corte di giustizia (cid:127) competente a conoscere delle controversie in materia di risarcimento del danno. 3. (cid:218)(cid:217)La responsabilit{ personale degli agenti nei con(cid:220) fronti dell’Ufficio (cid:127) disciplinata dalle disposizioni che si applicano al personale del medesimo. Articolo 16 Relazione di valutazione Nel corso del terzo anno successivo all’entrata in vigore del presente regolamento, la Commissione trasmette al Parlamento europeo e al Consiglio una relazione di valu(cid:220) tazione delle attivit{ dell’Ufficio, corredata eventual(cid:220) mente di proposte intese a modificarne o ampliarne i compiti. Articolo 17 Entrata in vigore Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes(cid:220) sivo a quello in cui le autorit{ competenti avranno fissato la sede dell’Ufficio. Il presente regolamento (cid:127) obbligatorio in tutti i suoi ele(cid:220) menti e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri


title: Komission asetus (EY) N:o 2592/98, annettu 1 päivänä joulukuuta 1998, vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 2544/98

text: L 324/26 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 12. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2592/98, annettu 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 2544/98 EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, otta huomioon riisin yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (4), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksessa (EY) N:o 2544/98 (5) s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta vilja- ja riisi- jalosteiden alalla, ja tarkistamisessa on k(cid:132)ynyt ilmi, ett(cid:132) julkaistu toisinsto ei vastaa hallintokomitean lausunnossa esitettyj(cid:132) toimenpi- teit(cid:132); t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kyseinen asetus olisi oikaistava, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2544/98 liitteess(cid:132) tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ”74,32” korvataan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) ”70,32” Tuotekoodi 1702 90 79 9000 kuuluvien tuotteiden osalta. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (4) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4 (5) EYVL L 318, 27. 11. 1998, s. 36


title: WRITTEN QUESTION No. 3566/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Arbitrary measures by the Turkish authorities affecting the School of Theology at Chalki, Istanbul

eurovoc_concepts:
Christianity
Türkiye
freedom of religious beliefs
protection of minorities
religious discrimination
theology

text: C 182/100 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 6. 1999 Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3562/98 och E-3563/98 ingivna av João de Deus Pinheiro för kommissionen (20 januari 1999) Kommissionen tänker inte avge något annat omdöme om den bok som det hänvisas till än att den konstaterar att det rör sig om illvilliga anklagelser från en före detta tjänsteman som avskedats efter ett disciplinärt förfarande. Kommissionen genomför inom ramen för Lomékonventionen en politik som bestämts på gemenskapsnivå och överenskommits tillsammans med länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet. Oavsett om det rör sig om projekt, program, stöd till program för vissa sektorer eller direkta eller indirekta budgetstöd är avsikten att tillsammans med medlemsstaterna och andra bidragsgivare bidra till en långsiktig ekonomisk och social utveckling i dessa länder. Med andra ord är det befolkningen i länderna som skall vara de slutgiltiga mottagarna av utvecklingsstödet, eftersom stödet principiellt skall användas till att bekämpa fattigdom och hjälpa befolkningen att få en högre levnadsstandard. Kommissionen sörjer för förutsättningarna för att denna princip skall kunna respekteras, antingen genom Stabex eller annat direkt budgetstöd, så att den offentliga utvecklingshjälpen inte förskingras. Om det visar sig finnas risk för att utbetalningarna används till något annat än de syften som godkänts och som partnerlandets myndigheter alltså undertecknat verkställs inte utbetalningarna. Revisioner genomförs regelbundet och om inte har använts på sätt som föreskrivs i finansieringskonventionen ställs finansieringen in tills medel förhållandena korrigerats. Kommissionen vill slutligen informera om att den i fallet med Abacha-regimen direkt efter statskuppen 1993 tog initiativet till att ställa in allt direkt stöd till Nigeria. Unionen fastslog därefter i en gemensam ståndpunkt principen att allt stöd utom humanitärt bistånd och direkt stöd till de mest utsatta befolkningsgrupperna skulle ställas in. När det gäller före detta Zaire och Mobutu-regimen var det också på kommissionens initiativ som allt europeiskt stöd som gick genom de zairiska myndigheterna ställdes in. På gemenskapsplanet är det bara det humanitära biståndet och stödet till återuppbyggnad som går genom icke-statliga organisationer och internationella organisationer som fortsatt fram till nu i Zaire och Demokratiska republiken Kongo. (1999/C 182/133) SKRIFTLIG FRÅGA E-3566/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (1 december 1998) Angående: Turkiskt egenmäktigt förfarande vad gäller den teologiska skolan Chalkis i Konstantinopel 1971 beslutade Turkiet (genom ett ensidigt och egenmäktigt förfarande) att stänga den teologiska skolan Chalkis i Konstantinopel. Och medan de under alla dessa år har lovat att verksamheterna i skolan skulle återupptas, beslutade de för några dagar sedan att det ämbete som förvaltar den skulle upphöra. Detta senaste agerande från den turkiska regeringen utgör en uppenbar kränkning av likställdheten inför lagen och religionsfriheten, principer som (förmodligen) finns inskrivna i den turkiska konstitutionen och som utgör grundläggande principer i internationell rätt. Turkiska medborgare 8 av kristen tro 8 kan inte fritt utöva sin religion i landet. Detta resulterar i att den kristna befolkningen i Turkiet fortsatt minskar och att kyrkor och institutioner töms på präster och ämbetsmän som förvaltar dem. Denna avsiktliga verksamhet syftar till att dessa skall övergå till de turkiska myndigheterna, i brist på kristna intressenter, eftersom förordningarna står under skydd av den rasistiska turkiska lagen, vilken förbjuder att institutioner förvaltas av icke-turkiska medborgare. På vilket sätt har kommissionen för avsikt att reagera för att utöva påtryckningar på Turkiet (ett land som är associerat till EU) för att ogiltigförklara beslutet om att avskeda förvaltningen för den teologiska skolan Chalkis och för att denna stora institution i den kristna världen åter skall kunna verka med sin universella inriktning?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3557/98 von Amedeo AMADEO Mittel und Wege für den Ausbau der Netze zur Information über die in der Gemeinschaft durchgeführten FTE-Programme und zur Nutzung der Ergebnisse

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
action programme
aid system
information network
principle of subsidiarity
research and development
school-industry relations
small and medium-sized enterprises

text: 6. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 320/53 Da das Parlament aber seine Prüfung noch nicht abgeschlossen hat, würde es die Kommission für verfrüht halten, sich zu den Vorschlägen des Herrn Abgeordneten zu äußern. Daher fordert sie ihn auf, etwaige Anregungen im Rahmen der gegenwärtigen Erörterung des Parlaments zu unterbreiten. (1999/C 320/070) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3524/98 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (25. November 1998) Betrifft: Mittel und Wege für den Ausbau der Netze zur Information über die in der Gemeinschaft durchgeführten FTE-Programme Könnten die Dienststellen der Kommission im Zusammenhang mit dem Thema „Mittel und Wege für den Ausbau der Netze zur Information über die in der Gemeinschaft durchgeführten FTE-Programme und zur Nutzung der Ergebnisse“ (WSA 965/98) eine Mitteilung vorlegen, die eine umfassende Strategie im Bereich von Netzen zur Information, Begleitung und Ergebnisverwertung im Bereich Forschung und Entwicklung sowie Innovation definiert, wobei diese Strategie die Rationalisierung der vorhandenen Mechanismen und eine Integration der verschiedenen europäischen Politiken zu behandeln hätte? Im Rahmen dieser umfassenden Strategie wird empfohlen, sich auf die vorhandenen Instrumente zu stützen (Fünftes FTE-Rahmenprogramm, Strukturfonds, Bildungs und Berufsbildungsprogramme, KMU-Programme usw. ), die für die auf Vermittlung spezialisierten Netzen zur Verfügung stehen. Mit Hilfe dieser Vermitt- lungsnetze sind strategische Allianzen zwischen Unternehmen ebenso zu fördern wie die Schnittstellen Unternehmen A Forschung A Hochschulen, ferner die Erfassung technologischer Entwicklungen, Wirt- schaftsintelligenz sowie Projektmanagement (auf juristischer und finanzieller Ebene usw). (1999/C 320/071) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3557/98 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (1. Dezember 1998) Betrifft: Mittel und Wege für den Ausbau der Netze zur Information über die in der Gemeinschaft durchgeführten FTE-Programme und zur Nutzung der Ergebnisse Im Zusammenhang mit dem Thema „Mittel und Wege für den Ausbau der Netze zur Information über die in der Gemeinschaft durchgeführten FTE-Programme und zur Nutzung der Ergebnisse“ (Dok. WSA 965/98) und in bezug auf die Netze der Gemeinschaft zur Information/Begleitung einerseits und zur Nutzung der FTE- Ergebnisse andererseits wird die Kommission aufgefordert, Maßnahmen zu ergreifen, um eine bessere Koordinierung zu gewährleisten und die Komplementarität dieser Netze sicherzustellen. Die Kommission muß diese Netze zur besseren Abstimmung in einen breiteren Rahmen integrieren und ausschließlich an den Erfordernissen der Benutzer orientieren und darf sich dieser Netze nicht zur Förderung ihrer eigenen Politiken bedienen. Gemeinsame Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-3524/98 und E-3557/98 (18. Januar 1999) Die Kommission mißt der Koordinierung und Rationalisierung der Netze zur Information, Unterstützung und Ergebnisbewertung der europäischen Programme für Forschung und technische Entwicklung(FTE)große Bedeutung bei. Im Fünften Rahmenprogramm für Forschung und technologische Entwicklung ist eine Reihe von Maßnahmen zur Koordinierung und Rationalisierung dieser Netze vorgesehen, wobei die Ansprüche der Benutzer und die Mittlerrolle der Netze besonders berücksichtigt wurden. Die Maßnahmen werden unter Anwendung des Subsidiaritätsprinzips gemeinsam mit den Mitgliedstaaten durchgeführt, um die besten Synergieeffekte in der Gemeinschaft zu erzielen