title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle työajan järjestelystä marraskuun 23 päivänä 1993 annetun direktiivin 93/104/EY soveltamisalan ulkopuolisilla toimialoilla

eurovoc_concepts:
arrangement of working time
occupational safety
organisation of work
transport staff
working time

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 11. 1998 KOM(1998) 662 lopull. 98/0318 (SYN) 98/0319 (SYN) 98/0320 (PRT) 98/0321 (SYN) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE TYÖAJAN JÄRJESTELYSTÄ MARRASKUUN 23 PÄIVÄNÄ 1993 ANNETUN DIREKTIIVIN 93/104/EY SOVELTAMISALAN ULKOPUOLISILLA TOIMIALOILLA Ehdotukset NEUVOSTON DIREKTIIVEIKSI 23 marraskuuta 1993 tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 93/104/EY muuttamisesta koskemaan direktiivin ulkopuolisia toimialoja, maantieliikenteen työntekijöiden, joiden asemapaikka vaihtelee, ja omaan lukuunsa työskentelevien maantieliikenteen työntekijöiden työajan järjestelyistä, Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liiton (FST) tekemästä merenkulkijoiden työajan järjestämistä koskevasta sopimuksesta, merenkulkijoiden työajan valvonnasta yhteisön satamia käyttävillä aluksilla (komission esittämä) KOMISSION SUOSITUS merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä koskevan Kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksen n:o 180 ratifioinnista sekä kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan yleissopimukseen, 1976 liittyvän pöytäkirjan vuodelta 1996 ratifioinnista TIEDONANNON TARKOITUS 1. Tässä jäävien nykyisin suunnitelmia tiedonannossa soveltamisalan selostetaan komission ulkopuolelle työaikadirektiivin 93/104/EY työntekijöiden suojelemiseksi niiltä heidän terveyteensä ja turvallisuuteensa kohdistuvilta haitoilta, joita aiheuttavat kohtuuttoman pitkä työaika, riittämätön tai rasittavat työjärjestelyt. Komissio on katsonut työaikadirektiivin voimaantulosta lähtien, että näiden koskevat vähimmäisvaatimukset sekä heidän oman terveytensä ja turvallisuutensa että muiden henkilöiden turvallisuuden suojelemiseksi. Liikennealan työajoista ei ole säädetty, mistä ovat muistutuksena toistuvat vaarat terveydelle ja turvallisuudelle sekä sisämarkkinoilla käytävälle oikeudenmukaiselle kilpailulle. varmistettava työntekijöille työaikaa alojen lepo olisi 2. Komissio ehdottaa seuraavia toimia: 2. 1. Muutetaan työaikadirektiiviä siten, että sitä sovelletaan kaikkiin kiinteässä asemapaikassa rautatieliikenteen työntekijöihin, joiden asemapaikka vaihtelee, sekä säädetään tietyistä niitä työntekijöitä koskevista toimista, joiden asemapaikka vaihtelee. työskenteleviin työntekijöihin ja 2. 2. Maantieliikenteen työaikaa koskevat erityistoimet. 2. 3. Merenkulkijoiden työaikaa koskevat erityistoimet. 3. Liitteenä on taulukko, josta selviää, mikä vaikutus ehdotuksilla on eri aloihin. varmistetaan toimenpidekokonaisuutena, Komission ehdotuksia on pidettävä jossa otetaan huomioon terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset sekä näiden toimialojen liikenneturvallisuutta toimintavaikeudet, koskevan huomioon kansainvälisyyteen ja kilpailuun liittyvät seikat. Ehdotukset perustuvat soveltuvin osin työmarkkinaosapuolten välisiin sopimuksiin. Jos sopimuksia ei ole tehty, ehdotuksissa joissa työmarkkinaosapuolten neuvotteluissa on tapahtunut lähentymistä. yhteensopivuus muun otetaan asianmukaisesti asianmukaisesti lainsäädännön huomioon kohdat, otetaan kanssa ne ja TAUSTA 5. Ministerineuvosto antoi 23. marraskuuta 1993 direktiivin 93/104/EY tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista. Tietyt toimialat jäävät direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Näitä ovat lento-, rautatie-, maantie-, meri-, joki- ja järviliikenne, merikalastus, muu merellä tehtävä työ ja lääkärien harjoittelu. Euroopan parlamentin kanssa toisen käsittelyn yhteydessä käydyissä neuvotteluissa komissio sitoutui tekemään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätettyjä toimialoja koskevia aloitteita. Esimerkiksi komission tiedonannossa Euroopan parlamentille1 todettiin komission aikovan tehdä mahdollisimman pian direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia eri toimialoja koskevia tarkoituksenmukaisia aloitteita. Näiden aloitteitten täytäntöönpanoa valmistellaan kyseisiä toimialoja käsittelevien sekakomiteoitten kanssa (mikäli tällaisia on). 7. Keskipitkän ajan sosiaalisessa toimintaohjelmassaan 1995-97 komissio totesi, että jatketaan keskusteluja työmarkkinaosapuolten kanssa ja/tai tutkimuksia parhaasta tavasta varmistaa työaikajärjestelyjä koskevan direktiivin ulkopuolella olevien toimintojen ja alojen tarkoituksenmukainen suojaaminen. Komissio harkitsee tarvittaessa ehdotusten tekemistä työaikadirektiivin täydentämiseksi 1996-1997. KUULEMISMENETTELY Komissio julkaisi 15. heinäkuuta 1997 valkoisen kirjan (KOM(97)334) työaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista. Kun valkoinen kirja lähetettiin työmarkkinaosapuolille, niitä pyydettiin katsomaan se ensimmäiseksi vaiheeksi virallisessa kuulemismenettelyssä, joka koskee työaikadirektiivin ulkopuolisten toimialojen työaikaa. 9. Valkoisessa kirjassa tarkasteltiin soveltamisalan ulkopuolelle jättämisen luonnetta ja laajuutta, ongelman laajuutta, oikeudellista ja sopimustilannetta jäsenvaltioissa sekä tehtyjä aloitteita. Siinä analysoitiin ja arvioitiin kunkin toimialan erityispiirteitä ja erityisongelmia. 10. Valkoisessa kirjassa määriteltiin parhaana pidetyn toimintalinjavaihtoehdon arvioinnissa käytettävät perusteet. Työaikadirektiivin ulkopuolisia työntekijöitä koskevien toimien osalta seuraavassa esitetyt perusteet vaikuttivat soveltuvilta. Ehdotetussa toiminnassa olisi varmistettava suojelu työaikajärjestelyin, joustavuuteen toiminnassa, otettava huomioon mahdolliset työllisyysvaikutukset, vältettävä erityisesti pienyritysten kohtuutonta rasittamista ja otettava huomioon kalastusosuuskuntien kaltaisten alojen erityispiirteet ja merikalastuksen monet muodot sekä noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta. turvallisuuden riittävät mahdollisuudet terveyden annettava yrityksille työntekijöitten riittävä ja 11. Komissio katsoi, että asiaa olisi lähestyttävä käytännön näkökulmasta. Sen vuoksi se ehdotti, että edettäisiin parhaana pidetyn vaihtoehdon eli niin sanotun alakohtaisesti eriytetyn ratkaisumallin pohjalta. Tässä vaihtoehdossa erotettaisiin toisistaan ja erityisiä alakohtaisia työaikadirektiivin soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteitä vaativat työmarkkinaosapuolia toimialat. Samalla kannustettaisiin laatimaan suosituksia ja sopimuksia komission ehdotusten perustaksi tai korvaamaan niitä. toimialat SEC(93) 1054,7. 7. 1993. 12. Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea ovat antaneet komission lähestymistapaa pääpiirteissään kannattavat lausunnot. 13. Valkoisesta kirjasta saadun palautteen myötä komissio käynnisti virallisen sisällöstä 31. toisen vaiheen kuulemismenettelyn maaliskuuta 1998. Laaditussa asiakirjassa esitettiin yhteenveto ja analyysi työmarkkinaosapuolten suhtautumisesta valkoiseen kirjaan. Komissio kannatti edelleen alakohtaisesti eriytettyä ratkaisumallia. suunnitellun ehdotuksen 14. Asiakirjassa kehotettiin työmarkkinaosapuolia kuuden viikon kuluessa • esittämään lausunto tai tarvittaessa yhteiset suositukset suunnitellun ehdotuksen tavoitteista tai sisällöstä, • tai ilmoittamaan yhteisesti mahdollisista neuvotteluaikeistaan komissiolle, ellei näin ole jo tapahtunut. KUULEMISASIAKIRJAN AIHEUTTAMAT REAKTIOT vastauksensa 15. Työmarkkinaosapuolilta saatiin viisitoista vastausta. Vastaajia olivat teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto UNICE, kaikki liikennealan työnantajien pääjärjestöt sekä Europeche merikalastuksen edustajana. Julkisten yritysten Euroopan keskus CEEP kaupunkien antoi matkustajaliikenteen harjoittajien puolesta. Euroopan pienteollisuutta ja pk-yrityksiä edustava liitto UEAPME vastasi pienten ja keskisuurten yritysten puolesta. Euroopan ammattiliittojen keskusjärjestö ETUC toimitti ammattiliittojen yhteisvastauksen, jota liiton FST:n, täydensivät Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten Eurocadresin ja energiateollisuuden EMCEF:n kirjelmät. ja Euroopan kaivosteollisuuden, kemiallisen teollisuuden työnantajien ja myös julkisen alan 16. Useimmat vastaajat kannattivat kiinteässä asemapaikassa työskentelevien liittämistä direktiivin soveltamisalan piiriin. 17. Suuri osa vastaajista, myös CEEP ja ETUC, kannatti alakohtaisesti eriytettyä ratkaisumallia, joskin UEAPME piti parempana puhtaasti alakohtaista ratkaisumallia. UEAPME katsoi, että mahdollisten uusien toimenpiteiden ei pitäisi aiheuttaa hallinnollista lisärasitetta pienille ja keskisuurille yrityksille, vaikkakin se tiedosti tarpeen taata reilu kilpailu sisämarkkinoilla. UNICE kannatti edelleen muita kuin pakkokeinoja käyttävää alakohtaista ratkaisumallia. 18. Sekä kansainvälinen maantieliikenteen harjoittajien liitto IRU että Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö ECSA viittasivat käynnissä oleviin neuvotteluihinsa ja ilmaisivat toiveenaan, että mahdollisen sopimuksen tulisi säilyä muuttumattomana, kun se saatetaan osaksi yhteisön lainsäädäntöä ECSA viittasi myös työjärjestön siihen, miten jäsenvaltioiden olisi ratifioida Kansainvälisen tärkeää yleissopimus n:o 180 merenkulkijoiden työajasta ja kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimukseen n:o 147 liittyvä pöytäkirja. Asianomaiset ammattiliitot kannattivat molempia ehdotuksia. Eurooppalaisten lentoyhtiöiden liitto AEA kannatti työaikadirektiiviin liittyvien järjestelyjen ulottamista siviili-ilmailun henkilöstöön kokonaisuudessaan. AEA esitti toiveen saada osallistua vuoropuheluun. 19. Europeche muistutti lepoaikamääräysten noudattamiseen liittyvistä varauksistaan, jotka johtuvat työn luonteesta ja alalla vallitsevista eroista. Europeche kannatti yötyöntekijöiden terveystarkastuksia ja ehdotti, että vuotuisen työajan lyhentäminen saattaisi olla paikallaan, mikäli työaika pystyttäisiin määrittelemään asianmukaisesti. Europeche muistutti joidenkin valtuuskuntien vastustaneen sitä, että direktiiviä sovellettaisiin myös järjestö huomautti kalastusosuuskuntien • ongelmista, joita aiheutuisi neljän viikon palkallisen vuosiloman myöntämisestä näille toimiviin kalastajiin. Erityisesti jäseninä kalastajille. 20. Ammattiliitoista Euroopan ammattiliittojen keskusjärjestö ETUC kannatti edelleen komission lähestymistapaa pääpiirteissään, mutta suhtautui torjuvasti ehdotukseen työajan määrittämisestä. Liitto kiinnitti huomiota neuvotteluissa vuotuisen tapahtuneeseen edistymiseen ja totesi, että sopimukset pitäisi vahvistaa neuvoston päätöksellä. Mikäli sopimusta ei ole, kuten sisävesiliikenteessä ja merikalastuksessa, komission olisi tehtävä ehdotuksia. Offshore -alalla komission olisi helpotettava työmarkkinaosapuolten välisiä neuvotteluja. ETUC kannatti komission ehdotusta lääkärien harjoittelusta, myöskin ehdotusta sisällyttää apulaislääkärien työskentely mahdollisiin poikkeuksiin. Työaikoja koskevat sopimukset olisi kuitenkin tehtävä kansallisesti asianomaisten järjestöjen kanssa, joita Euroopan unionin tasolla edustaa sairaaloissa työskentelevien apulaislääkärien pysyvä työryhmä PWG. ETUC toivoi siis direktiivin tarkistamista poikkeusmahdollisuuksien vähentämiseksi, erityisesti ajatellen johtajia, joilla on itsenäinen päätösvalta. 21. Kuulemismenettelyn jälkeen työmarkkinaosapuolten väliset keskustelut tiivistyivät useimmissa asiaan liittyvissä sekakomiteoissa (poikkeuksena sisävesiliikenne). 30. säännösten 1998. soveltamiseen ja meriliikenteen syyskuuta työaikaa koskevat viralliset Työmarkkinaosapuolet sopimukset 22. Rautatieliikenteen suostuivat allekirjoitettiin koko työaikadirektiivin ja mikäli työntekijäkuntaan, mikäli poikkeuksia muutetaan asianmukaisesti liikenteen muilla samankaltaisia määräyksiä sovelletaan samanaikaisesti myös toimialoilla. Lisäksi edellytyksenä on olemassa olevien työaikaehtojen soveltaminen toimialan kaikkiin uusiin työntekijöihin säädösteitse. Merenkulun alalla osapuolet pyysivät komissiota tekemään sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 täytäntöön neuvoston kohdan mukaisen sopimusehdotuksen, päätöksellä. rautatieliikenteen joka pantaisiin 23. Maantieliikenteestä käydyt tiiviit neuvottelut eivät johtaneet sopimukseen, vaikkakin niissä onnistuttiin määrittämään tärkeimmät huomioon otettavat seikat. 24. Komissio on siis jossain määrin muuttanut lähestymistapaansa valkoisessa kirjassa esitetystä, jotta työmarkkinaosapuolten sopimukset voitaisiin panna täytäntöön ja ottaa huomioon kuulemismenettelyssä syystä rautatieliikenteen työntekijöihin, joiden asemapaikka vaihtelee, sovelletaan kaikilta osin direktiiviä 93/104/EY alan erityisten toimintaehtojen edellyttämin mahdollisin poikkeuksin. Toisaalta meriliikenteen työntekijöihin, joiden asemapaikka vaihtelee, sovelletaan ainoastaan direktiiviä meriliikenteen työmarkkinaosapuolten sopimuksen täytäntöönpanosta. Muuta merellä tehtävää työtä tekeviin sovelletaan direktiiviä kaikilta osin, koska ehdotusluonnoksessa otetaan erityisesti huomioon alan edellyttämä vuorotyöjärjestelmä. esitetyt näkemykset. Tästä KOMISSION LÄHESTYMISTAPA - TYÖAIKAA KOSKEVIEN ERILAISTEN ALOITTEIDEN NIVELTÄMINEN 25. Komission lähestymistavassa otetaan huomioon ne toimintavaikeudet, jotka olivat alunperin syynä näiden alojen jättämiseen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Lisäksi siinä varmistetaan yhdenmukaisuus liikenteen turvallisuutta koskevan muun lainsäädännön kanssa sekä otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisyyteen ja kilpailuun liittyvät seikat. Ehdotukset perustuvat meriliikenteen ja rautatieliikenteen työmarkkinaosapuolten tehty, otetaan Jos asianmukaisesti huomioon ne seikat, joissa maantieliikenteen työmarkkinaosapuolten neuvotteluissa on todettu tapahtuneen lähentymistä. sopimusta ei ole sopimuksiin. 26. Kuulemismenettelyn ja perusteella komissio ehdottaa seuraavia toimia. työmarkkinaosapuolten yksityiskohtaisten neuvottelujen Laaja-alaiset toimet Työaikadirektiivin muutos 27. Työaikadirektiiviä ehdotetaan muutettavaksi, jotta varmistetaan, että direktiiviä sovelletaan kaikkiin kiinteässä asemapaikassa työskenteleviin henkilöihin, myös lääkärien harjoitteluun. Offshore ja vertailujaksoja muutetaan soveltuvalla tavalla. -työntekijöitä koskevia poikkeuksia 28. Direktiivi koskee myös kaikkia rautatieliikenteen työntekijöitä, joiden asemapaikka sopimuksen mukaisesti. vaihtelee, Asianmukaisten poikkeusten avulla otetaan huomioon tämän alan toiminta- ja turvallisuusvaatimukset. työmarkkinaosapuolten tekemän alan 29. Lisäksi maantie-, lento- ja sisävesiliikenteen sekä merikalastuksen työntekijöille, joiden asemapaikka vaihtelee, taataan riittävä lepo ja vuotuinen enimmäistyöaika. Näihin henkilöihin aletaan myös soveltaa eräitä yötyöntekijöitä ja vuorotyöntekijöitä koskevia perussäännöksiä kuten säännöksiä terveystarkastuksista. Myös säännös neljän viikon palkallisesta vuosilomasta koskee näitä työntekijöitä, lukuun ottamatta kalastusosuuskuntien jäseniä. Alakohtaiset toimet 30. Erityistoimenpiteitä ehdotetaan maantieliikennettä ja meriliikennettä varten. 31. Toimenpiteiden seurauksena eri alojen tilanne on seuraava: Maantieliikenne 32. Muutettua työaikadirektiiviä sovelletaan kiinteässä asemapaikassa työskenteleviin työntekijöihin ja siinä taataan myös liikkuville työntekijöille riittävä lepo ja vuotuinen enimmäistyöaika. Näihin työntekijöihin sovelletaan myös direktiivin säännöksiä neljän sekä viikon palkallisesta terveystarkastuksia koskevia perusmääräyksiä. vuosilomasta vuorotyötä yötyötä, tiettyjä ja 33. Maantieliikenteen koskevassa liikkuvia työntekijöitä ja erityisessä työskenteleviä kuljettajia näiden työntekijöiden työaikaa, taukoja, lepoaikoja ja yötyön rajoituksia. Nämä alakohtaiset etusijalle muutetun erityistoimet työaikadirektiivin asianomaisiin säännöksiin nähden. asetetaan direktiivin 14 artiklan nojalla direktiiviehdotuksessa itsenäisinä yrittäjinä käsitellään Meriliikenne 34. Muutettua vaihtelee. työaikadirektiiviä sovelletaan työntekijöihin, joiden asemapaikka 35. Erityistoimet jakaantuvat seuraavasti: 35. 1. Ehdotus direktiiviksi, jolla pannaan täytäntöön 30. syyskuuta 1998 tehty eurooppalainen sopimus merenkulkijoiden työajan järjestämisestä. 35. 2. Ehdotus direktiiviksi merenkulkijoiden työaikojen valvonnasta yhteisön satamia käyttävillä aluksilla. 35. 3. Komission suositus merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä koskevan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen n:o 180 ratifioinnista sekä kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimukseen n:o 147 liittyvän pöytäkirjan ratifioinnista. Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille erikseen. 36. Koska direktiivi, jolla pannaan täytäntöön eurooppalainen sopimus merenkulkijoiden työajan järjestämisestä, perustuu sosiaalipolitiikkaa koskevaan sopimukseen, se ei koske Yhdistynyttä kuningaskuntaa (ellei direktiiviä anneta Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan sopimuksen 139 artiklan nojalla). Komissio antaa siksi neuvostolle sopivana ajankohtana ehdotuksen neuvoston direktiiviksi, jolla sosiaalipolitiikkaa koskevaan pöytäkirjaan kuningaskuntaa. liittyvä direktiivi ulotetaan koskemaan Yhdistynyttä Lentoliikenne, sisävesiliikenne, merikalastus 37. Muutettua vaihtelee. työaikadirektiiviä sovelletaan työntekijöihin, joiden asemapaikka 38. Muutetussa työaikadirektiivissä taataan myös niille työntekijöille, joiden asemapaikka vaihtelee, riittävät lepotauot ja vuotuinen enimmäistyöaika. Näihin työntekijöihin sovelletaan myös direktiivin säännöksiä neljän viikon palkallisesta vuosilomasta (tämä ei kuitenkaan koske kalastusosuuskuntien jäseniä) sekä eräitä yötyöntekijöitä ja vuorotyöntekijöitä koskevia perussäännöksiä kuten säännöksiä terveystarkastuksista. 39. Komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta direktiiviksi, säädellään sisävesiliikenteen liikennöintiaikojen rajoituksia. Siinä ehdotetaan myös erityistä direktiiviä merikalastajien työ- ja lepoajoista. Näin pystyttäisiin asianmukaisin vaihtoehtoisin toimin järjestämään palkallinen loma kalastusosuuskuntien jäseninä toimiville kalastajille. Nämä alakohtaiset erityistoimenpiteet asetetaan etusijalle muutetun työaikadirektiivin asianomaisiin säännöksiin nähden direktiivin 14 artiklan mukaisesti. jossa rajoittamista koskevaksi yhteisön arviointiin. Tämän ehdotettuja 40. Keskusteltuaan asianomaisten osapuolten kanssa komissio valmistelee ehdotuksia joka perustuu lentoaikojen täydentävän muutetussa lentoturvallisuuden kohdistuvia työaikadirektiivissä toimenpiteitä ja samalla vastaavan tämän ammattiryhmän edustajien työturvallisuus- ja lisäksi neuvotella siviili-ilmailua käsittelevässä sekakomiteassa. Näiden neuvottelujen tuloksena syntyvä mahdollinen lainsäädäntöehdotus asetetaan direktiivin 14 artiklan nojalla etusijalle muutetun työaikadirektiivin säännöksiin nähden. työterveysvaatimuksia. Lentohenkilöstöä koskevista asioista voidaan lentoliikenteen säännöstöksi, henkilöstöön toivotaan 1 > C^- -I 1 — "S 43 « 3 6^ Ji. 8 J. a > "S 2© S. o Ä 53 3 :« ° M ^ J ui n 5 -s - M a -S SI B ii. <r | „- s 2 -. ^s S J» :« oi w ••!• ^ 3 g s ® t« 13 <-* •? _, *« '-£ = Il Slf1 f i*£ M E S M »s A a> 3 :s o h h-1 A te o vi m i i* &, 73 -8 3 S •. H O S 5 o a5 >. ^ -O 3 J3 w + JS "fi> J2 S 'o 'rt1 > IM <D 3 (0 > 3 G "S T3 JS rt S i/i e o 1/3 S > c •s 1% li S <u Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23 päivänä marraskuuta 93/104/EY muuttamisesta ja sen soveltamisalan ulottamisesta koskemaan kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia toimialoja ja toimintoja 1993 annetun direktiivin PERUSTELUT Ehdotuksen tarkoitus Tässä ehdotuksessa esitetään tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY muuttamista siten, että varmistetaan niiden 93/104/EY nykyisin kuulu työntekijöiden, soveltamisalaan, suojelu terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvilta haitoilta, joita aiheuttavat kohtuuttoman pitkä työaika, riittämätön lepoja rasittavat työjärjestelyt. työaikadirektiivin jotka eivät Erityisesti ehdotetaan työaikadirektiiviä muutettavaksi siten, että varmistetaan kiinteässä toimipaikassa työskentelevien henkilöiden kuuluminen soveltamisalan piiriin. Tällaisia henkilöitä ovat myös lääkäriharjoittelijat. Muutettua direktiiviä sovelletaan myös rautatieliikenteen työntekijöihin ja offshore -työntekijöihin. Offshore tarkistetaan soveliaalla tavalla. -työntekijöitä koskevia poikkeuksia ja vertailujaksoja 3. Lisäksi maantie-, lento-ja sisävesiliikenteen sekä merikalastuksen työntekijöille, joiden asemapaikka vaihtelee, varmistetaan riittävä lepoaika ja työajan vuosittainen enimmäismäärä. Näihin henkilöihin aletaan myös soveltaa direktiivin säännöksiä neljän viikon palkallisesta vuosilomasta ja eräitä yötyöläisiä ja vuorotyöläisiä koskevia perussäännöksiä kuten säännöksiä terveystarkastuksista. Asiasisältö 4. Direktiiviin 93/104/EY ehdotetaan tehtäväksi jäljempänä esitetyt muutokset (liitteenä on vertailutaulukko, josta käyvät ilmi ehdotetut muutokset). 5. toimipaikassa sovelletaan kaikkiin kiinteässä työaikalainsäädäntöä. Muutetun (soveltamisala): Soveltamisalan mahdollisten aukkojen 1 artiklan 3 kohta välttämiseksi poistetaan kaikki nykyiset poikkeukset. Näin varmistetaan erityisesti se, että direktiiviä työskenteleviin työntekijöihin ja kaikkiin muihin työntekijöihin, joihin ei sovelleta mitään yhteisön erityistä soveltamisalan sovelletaan ehdotusta ulkopuolelle merenkulkijoiden sopimuksen täytäntöönpanosta. Kyseisistä työntekijöistä käytetään samoja määritelmiä kuin asiasta tehdyissä ehdotuksissa. On huomattava, että direktiivin 14 artiklaa (yksityiskohtaisemmat yhteisön säännökset) ei muuteta. Myöhempien epäselvyyksien välttämiseksi tulevissa direktiiviehdotuksissa on tarkoitus ilmaista yksiselitteisesti niiden suhde työaikadirektiiviin. järjestämistä koskevan eurooppalaisen työaikadirektiivin siis vain ne työntekijät, työajan jäävät joihin 6. 2 artikla (määritelmät) Direktiivissä 93/104/EY annetut yleiset määritelmät pysyvät entisellään. Erityisesti työajan määritelmä, joka sisältää kolme samanaikaisesti täytettävää ehtoa (eli että työntekijä (1) työskentelee (2) on työnantajan käytettävissä (3) tekee toimiaan tai tehtäviään) antaa jäsenvaltioille edelleen maridollisuuden 12 määritellä työajan käsite ahtaasti, mutta mahdollistaa myös laajemman määritelmän. Lisäksi otetaan käyttöön kolme uutta käsitettä: "työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee", "offshore -työ" ja "riittävä lepo". 7. Työntekijä, jonka asemapaikka vaihtelee: Esikuvana on käytetty siirtotyöläisten sosiaaliturvasta annetun asetuksen 1408/71 määritelmiä. Käsitettä on kuitenkin rajoitettu, koska direktiivin kaikkien säännösten soveltamisesta tarvittavin muutoksin rautatieliikenteen työntekijöihin ollaan yksimielisiä ja ehdotus ei toisaalta koske merenkulkijoita. Määritelmän piiriin kuuluvat siten ainoastaan merikalastajat, maantieliikenteen lentohenkilöstö ja työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, sisävesiliikenteen työntekijät. Itsenäisten maantieliikenteen työntekijöiden1 asema täsmennetään erillisessä maantieliikenteestä tehtävässä ehdotuksessa. Offshore -työ: määritelmässä on otettu huomioon alan edustajien esittämät huomautukset. 9. Riittävä lepo: Komissio huomautti valkoisessa kirjassaan, että työaikadirektiivin joustaviakin säännöksiä on hankala soveltaa eräisiin työntekijäryhmiin. Riittävä lepo ehdotetaan määriteltäväksi siten, että. määritelmässä esitetään huomioon otettavat vaatimukset ilman määrällisiä rajoituksia. Asianomaisilla työntekijöillä tulisi olla säännöllisiä ja riittäviä lepotaukoja, joilla varmistetaan, että pitkän työajan ja epäsäännöllisen työskentelytavan väsyttämät työntekijät eivät aiheuta vahinkoa itselleen, toisille työntekijöille tai muille henkilöille ja että he eivät saa terveyshaittoja lyhyen tai pitkän aikavälin kuluessa. Komissio katsoo, että työaikadirektiivin 3, 4 ja 5 artiklan mukaiset säännökset levosta täyttävät nämä vaatimukset. 10. 5 artikla (viikoittainen lepoaika): Poistetaan 5 artiklan toinen alakohta, jossa käsitellään sunnuntailepoa. Näin otetaan lainsäädännössä huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainittu tuomio. 11. 17 artikla (poikkeukset): Direktiivin 17 artiklan 2 kohtaan ehdotetaan useita muutoksia, joilla täsmennetään, että poikkeuksia sovelletaan tiettyihin toimintoihin, jotka eivät aiemmin kuuluneet työaikadirektiivin soveltamisalaan. Annetut esimerkit ovat "junissa työskentelevät rautatieliikenteen työntekijät" (17 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan a alakohta), "lääkärien harjoittelu" (17 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan c alakohdan liikennetoiminnan harjoittamisessa välittömästi työskentelevät työntekijät" (17 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan c alakohdan ii alakohta) ja "öljyntuotanto" (17 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan c alakohdan iv alakohta). i alakohta), "muut I Kuljettajat, jotka työskentelevät muiden kuin kuljetusalaan erikoistuneiden yhtiöiden palveluksessa; tällaisia työnantajia voivat olla kemiallisen ja öljyalan, maatalous- ja elintarvikealan yhtiöt sekä rakennusteollisuus ja tukku- ja vähittäiskauppa. 13 12. Uusi ehdotettu poikkeus (17 artiklan 2 kohdan 4 alakohta) koskee lääkäriharjoittelijöiden työviikon enimmäispituutta ja olisi voimassa siirtymäkauden ajan. Työnantajat ja työntekijöiden edustajat voisivat yhteisestä sopimuksesta nostaa keskimääräisen viikko työajan 54 tuntiin (eli yhdellä tunnilla päivässä) neljä kuukautta kestävän vertailujakson aikana. Komissiolla on vakaa aikomus varmistaa, että sairaaloiden apulaislääkärien työaika lyhennetään kohtuulliseksi. Ehdotettu joustojen jatkaminen on kuitenkin ilmeistä, että ainakin eräissä jäsenvaltioissa välitön siirtyminen 48 tunnin viikoittaiseen enimmäistyöaikaan aiheuttaisi vakavia ongelmia terveydenhoidon järjestämisessä. Tähän ovat syynä paitsi järjestelystä aiheutuvat lisäkustannukset myös pula koulutetuista lääkäreistä. Komission näkemyksen mukaan tällaisen siirtymäkauden ajaksi myönnettävän lisäjouston pitäisi antaa sairaalahoidosta vastaaville viranomaisille riittävästi aikaa ajanmukaistamisen suunnitella kanssa. Tämän yhteisymmärryksessä siirtymäkauden kestoksi ehdotetaan seitsemää vuotta, mikä vastaa lääkärien opiskeluajan pituutta useiden jäsenvaltioiden yliopistoissa. työorganisaation edustajien tarvittavat muutokset kuten tarpeen, koska on asianomaisten lääkäreiden aikoo soveltaa direktiivin 13. 17 A artikla (uusi) (Työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee ja offshore -työ): säännöksiä mahdollisimman moniin Komissio työntekijöihin, mukaan lukien työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, kaikki rautatieliikenteen työntekijät riippumatta siitä, onko heidän asemapaikkansa kiinteä vai vaihteleva, ja offshore -työntekijät. Lisäksi komissio aikoo ulottaa direktiivin säännökset neljän viikon palkallisesta vuosilomasta ja tietyt yötyöstä ja vuorotyöstä annetut säännökset (kuten säännökset terveystarkastuksista) koskemaan eräitä työntekijöitä, joiden asemapaikka vaihtelee. Komission tarkoitus on myös varmistaa näille työntekijöille riittävä lepo ja rajoittaa vuotuisen työajan pituutta. Viimeksi mainittua säännöstä sovelletaan myös offshore -työntekijöihin. 14. Poistamalla poikkeukset direktiivin kaikki säännökset saatetaan koskemaan kaikkia työntekijöitä. Artiklan tarkoitus on näin ollen: • lopettaa 3 (päivittäinen lepoaika), 4 (tauot), 5 (viikoittainen lepoaika) ja 8 artiklan joiden (yötyön kesto) asemapaikka vaihtelee soveltaminen niihin asianomaisiin työntekijöihin, • varmistaa säännöksellä, että kyseisillä työntekijöillä on oikeus riittävään lepoon • sallia enimmäistyöajan laskeminen (6 artikla) 12 kuukauden vertailujakson perusteella, kun kyseessä ovat nämä samat työntekijät tai offshore -työntekijät • jättää vuosilomaa ulkopuolelle kalastusosuuskuntien jäsenet. (Kalastusosuuskuntien jäsenet ovat kalastusaluksen miehistön jäseniä, joiden ansio on osa pyydetystä saaliista). soveltamisalan säännösten koskevien Ehdotuksen perustelut 15. Komissio katsoo toimet tarpeellisiksi, jotta varmistetaan Euroopan yhteisön tasolla työaikaan kohdistuva terveyden ja turvallisuuden suojelu, joka koskee työaikadirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle nykyisin jäävillä toimialoilla ja toiminnoissa työskenteleviä 14 työntekijöitä. Tässä ehdotuksessa käsitellään sellaisia toimia, jotka voidaan toteuttaa soveltamisalan ulkopuolelle työaikadirektiiviä muuttamalla. Koska alkuperäinen jättäminen perustui työn luonteeseen eikä siihen, että kyseiset työntekijät eivät tarvinneet suojelua, yhteisön toimia voidaan pitää perusteltuina alkuperäisessä direktiivissä mainituista syistä. 16. Euroopan yhteisöjen antamassaan tuomioistuin onkin todennut toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta, että koska neuvosto on todennut tarpeelliseksi parantaa olemassa olevaa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun tasoa ja yhdenmukaistaa tämän alan olot niitä parannettaessa, tällaisen tavoitteen toteuttaminen säätämällä vähimmäisvaatimuksista edellyttää väistämättä yhteisön laajuisia toimia. Työaikadirektiivin soveltamisalaan kuuluvien ja sen ulkopuolisten toimialojen välillä ei itse asiassa ole toissijaisuuden suhteen mitään objektiivista eroa. Tästä syystä on pääteltävä, että toissijaisuus ei ole este lainsäädäntötoimille. tuomiossa2 17. Yhteisön tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että sen määrittämiseksi, onko yhteisön lainsäädännön säännös suhteellisuusperiaatteen mukainen, on tarkastettava, ovatko siinä käytetyt keinot soveltuvia tavoiteltuun päämäärään ja rajoittuvatko ne siihen, mikä on välttämätöntä kyseisen päämäärän saavuttamiseksi. Tästä syystä on aiheellista arvioida, rajoittuuko direktiivillä toteutettava yhteisön toimi siihen, mikä on välttämätöntä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevan päämäärän saavuttamiseksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että työaikadirektiivissä on noudatettu tätä rajoitusta. Koska käsillä oleva ehdotus ei ylitä työaikadirektiivin säännöksiä, komission näkemyksen mukaan suhteellisuusperiaatetta noudatetaan. Oikeusperusta ' 18. Koska ehdotus koskee direktiivin 93/104/EY muuttamista, 118 a artikla on sovelias oikeusperusta. Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-84/94, Yhdistynyt kuningaskunta vs. Euroopan unionin neuvosto, 12. 11. 1996 antama tuomio. 15 Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23 päivänä marraskuuta 1993 annetun direktiivin 93/104/EY muuttamisesta soveltamisalan ulottamisesta koskemaan direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia toimialoja ja toimintoja sen ja EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 9 8 / 0 318 ^S^ ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 118 a artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen^), toimii yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa (2), ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että perustamissopimuksen 118 a artiklassa määrätään, että neuvosto antaa direktiivein säännökset vähimmäisvaatimuksista edistääkseen erityisesti työympäristön parantamista työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun paremman tason takaamiseksi, mainitun artiklan mukaan kyseisissä direktiiveissä vältetään sellaisia hallinnollisia, taloudellisia tai oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten- tai keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä, säätämästä tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23 päivänä marraskuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/104/EY(4) säädetään turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista työajan järjestämistä varten, vuorokautisten ja viikoittaisten vähimmäislep o aikojen, vuosiloman, taukojen ja viikoittaisen enimmäistyöajan sekä eräiden yötyötä, vuorotyötä ja työaikajärjestelyjä koskevien seikkojen osalta, direktiivin 93/104/EY soveltamisalan ulkopuolelle jätettiin tietyt toimialat eli lento-, rautatie-, maantie-, meri-, joki- ja järviliikenne, merikalastus, muu merellä tehtävä työ ja lääkärien harjoittelu, kyseisen työn erityisluonteen vuoksi on tarpeen säätää työajan järjestämistä koskevista soveltuvista toimenpiteistä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi niillä toimialoilla jotka eivät kuulu kyseisen direktiivin tai soveltamisalaan, toiminnassa, sellaisessa 4 EYVLL 307, 13. 12. 93, s. 18. 1 direktiiviä 93/104/EY olisi sovellettava työntekijöihin, jotka työskentelevät kiinteässä asemapaikassa, niillä toimialoilla ja sellaisissa toiminnoissa, jotka eivät nykyisin kuulu direktiivin soveltamisalaan, lääkärien harjoittelun osalta tietty joustavuus on edelleen tarpeen, nykyisin soveltamisalan ulkopuolella oleville työntekijöitä, joiden asemapaikka vaihtelee, ja muuta merellä tehtävää työtä tekeviä henkilöitä varten olisi säädettävä ainakin tietty työaikaa koskeva perustason suojelu; perustason suojelun olisi käsitettävä nykyiset vuosilomasäännöt ja tietyt yötyöntekijöitä ja vuorotyöntekijöitä koskevat perussäännökset terveystarkastukset mukaan lukien; nykyisiä säännöksiä työajasta ja levosta on tarpeen tarkistaa, kalastusosuuskuntien jäsenten työsuhteen erityisluonteen vuoksi heihin ei tulisi soveltaa palakallista vuosilomaa koskevaa säännöstä työajan sopimuksen merenkulkijoiden täytäntöönpano on käynnissä komission esityksestä tehdyllä neuvoston päätöksellä ja sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti; näin ollen tämän direktiivin säännöksiä ei olisi sovellettava merenkulkijoihin, eurooppalaisen järjestämistä koskevan huolimatta perusteellisista neuvotteluista sopimusta ei ole saatu aikaan työntekijöistä, joiden asemapaikka vaihtelee ja jotka työskentelevät maantieliikenteessä toisen lukuun; rautatieliikenteen työmarkkinaosapuolet ovat sopineet, että työaikadirektiivin säännöksiä sovelletaan kaikkiin alan työntekijöihin soveliain muutoksin, sunnuntaityötä koskeva säännös olisi poistettava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, 3 b artiklassa tarkoitettujen perustamissopimuksen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa edellä esitetyn ehdotetun toiminnan tavoitteita, kun tavoitteena on varmistaa yhteisön kaikkien työntekijöiden riittävä terveyden ja turvallisuuden suojelu työajan osalta; ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutuksen huomioon ottaen kyseiset tavoitteet ovat parhaiten toteutettavissa yhteisön tasolla säätämällä kaikkialla Euroopan yhteisössä sovellettavat vähimmäisvaatimukset; tavoitteiden käsillä saavuttamiseksi tarpeelliseen, ja toissijaisuusperiaatteen direktiivi rajoittuu näiden oleva edellä sanotun perusteella neuvoston direktiiviä 93/104/EY olisi muutettava soveltuvilta osin, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN 1 artikla Muutetaan direktiiviä 93/104/EY seuraavasti: 1. Korvataan 1 artiklan 3 kohta seuraavasti: "3. 1. tätä direktiiviä sovelletaan kaikkeen direktiivin 89/391/ETY 2 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, sanotun kuitenkaan ja yksityiseen rajoittamatta tämän direktiivin 17 artiklan säännösten soveltamista. julkiseen 17 3. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta merenkulkijoiden koskevasta sopimuksesta annetussa direktiivissä mer enkulkij öihin. työajan. /. /EY järjestämistä tarkoitettuihin 2. Lisätään 2 artiklan loppuun seuraavat kohdat: jotka jonka asemapaikka vaihtelee, työskentelevät jäsenvaltion tarkoitetaan kaikkia "7. Työntekijällä, työntekijöitä, lipun alla purjehtivassa merialuksessa tai matkustamo- tai lentohenkilökunnan jäseninä sellaisen. tai yrityksen palveluksessa, henkilöliikennettä maantie- lento- tai sisävesiliikenteessä. joka harjoittaa tavara- lukuun toisen 8. Offshore -työllä tarkoitetaan pääosin offshore -laitteistoilla tai niiltä käsin (mukaan lukien porauslautat) tehtävää, mineraalivarojen tai käyttöön välittömästi tai välillisesti liittyvää työtä ja tällaiseen toimintaan liittyvää sukeltamista offshore -laitteistolta tai alukselta. louhintaan 9. Riittävällä levolla tarkoitetaan sitä, että työntekijöillä on säännölliset lepotauot, jotka ovat riittäviä takaamaan, etteivät he väsymyksen tai muiden toisille työtapojen vuoksi aiheuta vahinkoa epäsäännöllisten työntekijöille tai muille henkilöille ja että he eivät vahingoita terveyttään lyhyellä tai pitkällä aikavälillä. " itselleen, 3. Poistetaan 5 artiklan seuraava alakohta: "Ensimmäisessä kohdassa periaatteessa sunnuntai. " tarkoitettuun vähimmäislepoaikaan sisältyy 4. Lisätään 17 artiklan 2 kohdan a alakohdan loppuun seuraava teksti: "erityisesti junissa työskentelevät rautatieliikenteen työntekijät" 5. Lisätään 17 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan c alakohdan i alakohtaan ilmaisun "laitosten" jälkeen seuraava teksti: "mukaan lukien lääkärien harjoittelu," 6. Korvataan 17 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan c alakohdan ii alakohta seuraavasti: "liikenteen harjoittamisessa välittömästi työskentelevät työntekijät ja muut satama- tai lentoasematyöntekijät" 7. Korvataan 17 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan c alakohdan iv alakohta seuraavasti: "kaasun, öljyn veden tai sähkön tuotanto-, siirto- ja jakelupalvelut sekä kotitalouksien jätteiden keruu ja polttopalvelut" 8. Lisätään 17 artiklan 2 kohdan loppuun seuraava teksti: "2. 4. edellä olevasta 6 artiklasta direktiivin hyväksymistä seuraavan seitsemän vuoden siirtymäkauden aikana, kun kyse on lääkärien harjoittelusta, ja työnantaja ja työntekijöiden edustajat ovat sopineet asiasta. Viikoittainen 18 työaika ei missään tapauksessa saa ylittää 54 tunnin keskiarvoa neljän kuukauden pituisen vertailujakson aikana. " 9. Lisätään seuraava artikla: "17 A artikla: Työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee ja offshore -työ 1. Edellä olevien 3, 4, 5 ja 8 artiklan säännöksiä ei sovelleta työntekijöihin, joiden asemapaikka vaihtelee. 2. Jäsenvaltiot toteuttavat tästä huolimatta tarvittavat toimet varmistaakseen, että tällaiset työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, ovat oikeutettuja riittävään lepoon. 3. Jos työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelua koskevien yleisten periaatteiden noudattamisesta jäsenvaltiot voivat ei muuta objektiivisista tai teknisistä tai työnjärjestelyyn liittyvistä syistä pidentää 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua vertailujaksoa kahteentoista kuukauteen niiden työntekijöiden, joiden asemapaikka vaihtelee, ja pääasiassa offshore -työtä tekevien osalta. johdu, 4. Edellä olevaa 7 artiklaa ei sovelleta kalastusosuuskuntien jäseniin. 2 artikla 1. (a) Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [kahden vuoden kuluessa sen hyväksymisestä] että työmarkkinaosapuolet tekevät sopimuksen tarvittavista toimista, ja jäsenvaltioiden on toimenpiteet, jotta ne voivat kaikkina aikoina taata tässä toteutettava tarvittavat direktiivissä edellytetyt tulokset. varmistettava viimeistään kyseisenä päivänä, tai (b) Jäsenvaltioiden on ilmoitettava asiasta komissiolle viipymättä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 3. Rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeutta kehittää tilanteen kehityksen perusteella erilaisia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä työaikaa koskevalla alalla, siltä osin kuin tässä direktiivin direktiivissä täytäntöönpano ei ole pätevä peruste työntekijöiden suojelun yleisen tason alentamiselle. vähimmäisvaatimuksia noudatetaan, säädettyjä tämän 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kirjallisina ne kansalliset säännökset, jotka ne ovat antaneet tai antavat tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä. 19 Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille. 3 artikla Tehty Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 10 20 EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSIIN) Ehdotuksen nimi Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23 päivänä marraskuuta 1993 annetun direktiivin 93/104/EY muuttamisesta ja sen soveltamisalan ulottamisesta koskemaan direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia toimialoja ja tehtäviä. Asiakirjan viitenumero: 98017 Ehdotus 1. Kun otetaan huomioon antaminen tällä alalla on tarpeen ja mitkä ovat sen tärkeimmät tavoitteet? toissijaisuusperiaate, miksi yhteisön säädöksen Ministerineuvosto antoi 23 päivänä marraskuuta 1993 direktiivin 93/104/EY tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista. Direktiivi perustuu EY:n perustamissopimuksen 118 A artiklaan, jonka mukaan jäsenvaltiot "pyrkivät parantamaan erityisesti työympäristöä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi. ". Olennainen tavoite on varmistaa, että työntekijöitä suojellaan niiltä heidän terveyteensä ja turvallisuuteensa kohdistuvilta haitoilta, joita aiheuttavat kohtuuttoman pitkä työaika, riittämätön lepo ja rasittavat työjärjestelyt. Direktiivissä on perusteellisia säännöksiä joustavuudesta, jota noudatetaan sovellettaessa direktiivin periaatteita erityisiin tilanteisiin. Komission alkuperäinen ehdotus työaikadirektiiviksi kattoi kaikki taloudellisen toiminnan alat. Neuvosto päätti kuitenkin jättää eräitä toimialoja ja toimintoja direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Direktiivin soveltamisalaa koskeva täsmällinen muotoilu on seuraava: "Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkeen. toimintaan. lukuun ottamatta lento-, rautatie-, maantie-, meri-, joki- ja järviliikennettä, merikalastusta, muuta merellä tehtävää työtä ja lääkärien harjoittelua" (1 artiklan 3 kohta). Direktiivin johdanto-osan kuudennessatoista kappaleessa todetaan seuraavaa: "tietyillä toimialoilla, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, voi olla tarpeen, että työn erityisen luonteen vuoksi työaikajärjestelyissä toteutetaan erillistoimenpiteitä". Näin ollen neuvosto katsoi poikkeuksien olevan suorassa suhteessa kyseessä olevan työn luonteeseen. Tässä yhteydessä ei lainkaan annettu ymmärtää, että työaikaan liittyvää terveyttä ja turvallisuutta suojeltaisiin riittävästi näillä toimialoilla ja kyseisissä toiminnoissa. Käsillä olevassa ehdotuksessa pyritään muuttamaan tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista annettua direktiiviä 93/104/EY siten, että varmistetaan niiden direktiivin soveltamisalan ulkopuolella nykyisin olevien työntekijöiden jonkinasteinen suojelu niiltä joita aiheuttavat turvallisuuteensa kohdistuvilta haitoilta, heidän kohtuuttoman pitkä työaika, riittämätön lepo ja rasittavat työjärjestelyt. terveyteensä ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on käsitellyt toissijaisuutta koskevaa kysymystä erikseen työaikadirektiivin yhteydessä. Yhdistynyt kuningaskunta oli pyytänyt direktiivin kumoamista, ja yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa antamassaan tuomiossa, että "koska neuvosto on todennut tarpeelliseksi parantaa olemassa olevaa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun tasoa ja yhdenmukaistaa tämän alan olot niitä parannettaessa, tällaisen tavoitteen 21 toteuttaminen säätämällä vähimmäisvaatimuksista edellyttää väistämättä yhteisön laajuisia toimia". Toissijaisuusperiaatteen näkökulmasta työaikadirektiivin soveltamisalaan kuuluvien ja sen ulkopuolisten toimialojen välillä ei olekaan objektiivista eroa. Tästä syystä voi päätellä, että toissijaisuusperiaate ei ole este yhteisön tason lainsäädännölle. Vaikutukset yrityksiin 2. KEIHIN EHDOTUS VAIKUTTAA? Ehdotusta sovelletaan kaikkiin työntekijöihin niillä toimialoilla ja niissä toiminnoissa, joihin työaikadirektiiviä ei nykyisin sovelleta; poikkeuksena ovat merenkulkijat ja sellaiset maantieliikenteen työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee. 3 MITÄ YRITYSTEN ON TEHTÄVÄ NOUDATTAAKSEEN EHDOTUSTA ? Yritysten on varmistettava direktiivin säännösten ja erityisesti lepoa, enimmäistyöaikaa ja vuosilomaa koskevien säännösten noudattaminen. 4 MITÄ TALOUDELLISIA VAIKUTUKSIA EHDOTUKSELLA MAHDOLLISESTI ON? (a) Vaikutukset - työllisyyteen Työllisyysvaikutukset riippuvat siitä, kuinka tarvittavat muutokset toteutetaan. Lähtökohtaisesti vaikutus työllisyyteen saattaisi olla myönteinen, jos ylityön vähentäminen työntekijöiden palkkaamiseen. ja vuosiloman pidentäminen johtaa uusien - sijoitustoimintaan ja yritysten perustamiseen Vähäisiä. - yritysten kilpailukykyyn Koska c) ja d) kohdassa käsitellyt kustannukset ja hyödyt tasapainottavat toisensa, vaikutukset ovat sangen neutraaleja. (b) Onko ryhdyttävä uusiin hallinnollisiin menettelyihin? Uusien työaikakehysten käyttöönotto aiheuttaa kertakustannuksia. Useimmilla yrityksillä on jo riittävä seurantajärjestelmä, mutta sitä saattaa olla tarpeen laajentaa noudattamisen osoittamiseksi. 12 22 c) Määrällinen ja laadullinen kustannushyöty Komissio on teettänyt yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnin5, jotta voidaan arvioida työaikadirektiivin mahdollinen vaikutus niihin toimialoihin ja toimintoihin, joihin direktiiviä ei nykyisin sovelleta. Tutkimuksesta käy ilmi, että yritysten kustannukset jakaantuvat kolmeen ryhmään: (1) (2) (3) kustannukset, hallinnolliset varmistamisesta ja noudattamisen osoittamisesta ulkopuolisille työajan käytettävien ja käyttöönotosta ja käytöstä terveystarkastuksissa seurannassa aiheutuvat sisäisen jotka noudattamisen tahoille sekä järjestelmien lisätyöntekijöiden palkkaamisen kokonaiskustannukset: työhönoton kustannukset ja myöhemmät välittömät ja välilliset työvoimakustannukset työajan järjestelyn uudistamisen aiheuttamat kustannukset: uudet vuorolistat, lisää taukotiloja ja uudet sopimukset ammattiliittojen ja työpaikkaneuvostojen kanssa. Uusien sääntöjen noudattaminen saattaa kuitenkin tarjota työnantajalle useita etuja, jotka vähentävät vaikutusten yhteensä aiheuttamia bruttokustannuksia. Tällaisia etuja ovat (1) (2) (3) (4) kustannussäästö, joka aiheutuu entistä harvemmista työn keskeytyksistä, koska tapaturmat ja sairauspoissaolot vähenevät yksittäisten työntekijöiden tuottavuus paranee, koska he ovat terveempiä ja vireämpiä yritysten samanaikaisesti uusien säännösten voimaantulon kanssa tuottavuus paranee, kun työajan uudelleenjärjestelystä sovitaan ylityökorvauksissa säästetään, kun niiden työntekijöiden työaika lyhenee, jotka nykyisin työskentelevät uusien säännösten mukaista enimmäistyöaikaa pidempään. d) Mitkä ovat direktiivistä aiheutuvat kustannukset! on jonka suuri. Pääasialliset tehtävä puutteellisen aineiston perusteella, Edellä mainitussa yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa on päätelty, että ei ole mahdollista arvioida täsmällisesti direktiivin täytäntöönpanosta johtuvaa hyötyä ja joten kustannuksia. Kaikki arviot on lisähenkilöstön virhemarginaali palkkaamisesta, ja vuosilomasäännösten ylityökorvausten Tärkein pienenemisestä, parantuneesta yksilöllisestä tuottavuudesta sekä sairauspoissaolojen ja työtapaturmien vähenemisestä. Seuraavan perusteella on parhaiten arvioitavissa, kuinka merkittävä ehdotuksen kokonaisvaikutus on kullakin alueella. Kuutta toimialaa ja toimintoa eli lento-, rautatie-, maantie- ja meriliikennettä, merikalastusta ja muuta merellä tehtävää työtä koskevien säännösten aiheuttama nettovaikutus (kustannus vähennettynä saadulla hyödyllä) vaihtelee noin 1 prosentin nettohyödystä noin 1 prosentin syynä soveltaminen. kustannukset käyttöönotto lyhyemmän työviikon johtuvat saadaan hyöty on 5 Business Impact Assessment, Working Time Directive: excluded sectors, Cambridge Policy Consultants, October 1998. 13 23 nettokustannukseen kyseessä olevien työntekijöiden keskimääräisestä vuosiansiosta. Lääkäreiden harjoittelua koskeva arvio on noin 2 prosenttia keskimääräisestä vuosiansiosta. Sisävesiliikennettä koskevaa arviota ei voida tehdä, koska tiedot ovat puutteellisia. 5 JA SISÄLTÄÄKÖ KESKISUURTEN YRITYSTEN TILANTEEN HUOMIOON OTTAMISEKSI (ESIM. LIEVEMPIÄ TAI ERILAISIA VAATIMUKSIA) ? TOIMENPITEITÄ EHDOTUS PIENTEN Ei. Joustavuutta sovelletaan kaikenkokoisiin yrityksiin. KUULEMISET 6. Luetelkaa järjestöt, joita on kuultu ehdotuksesta ja esittäkää niiden näkemykset pääpiirteissään. soveltamisesta Valkoista kirjaa jaettiin useille tahoille, joihin kuuluivat kaikki sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen edustajajärj estot. Edustajajärjestöjä kuultiin myös kuulemisten toisessa vaiheessa, ja niiden näkemyksiä on esitelty asiaa käsittelevässä tiedonannossa. Näistä kysymyksistä on lisäksi keskusteltu viiden vuoden aikana viiden eri liikennealan ja merikalastuksen yhteisissä sekakomiteoissa. tiedonannossa6 mainitut annetussa 6 Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen soveltamista koskeva tiedonanto KOM (93) 600, 14. 12. 1993. 14 O TYOASIAKIRJA: VERTAILUTAULUKKO LIITE Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI tietyistä työajan järjestelyä koskevista 1993 annetun direktiivin 93/104/EY seikoista 23 päivänä marraskuuta muuttamisesta soveltamisalan ulottamisesta koskemaan direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia toimialoja ja toimintoja sen ja NEUVOSTON DIREKTIIVI 93/104/EY annettu 23 päivänä marraskuuta 1993, tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO [johdanto-osan kappaleet] ON DIREKTIIVIN. ANTANUT TAMAN Ehdotetut muutokset Ei muutoksia I JAKSO SOVELTAMISALA MÄÄRITELMÄT 1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala 1. Tässä direktiivissä vahvistetaan turvallisuutta ja terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset työajan järjestämistä varten. 2. Tämä direktiivi koskee: Ei muutoksia vuorokautisia a) viikoittaisia vähimmäislepoaikoja ja vuosilomaa sekä taukoja ja viikoittaista enimmäistyöaikaa ja ja tiettyjä vuorotyötä yötyötä, b) työaikajärjestelyjä koskevia seikkoja. ja Ei muutoksia 3. Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkeen artiklassa direktiivin 89/391/ETY 2 tarkoitettuun että yksityiseen sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin sekä toimintaan, julkiseen 3. 1. tätä direktiiviä sovelletaan kaikkeen direktiivin artiklassa ja yksityiseen tarkoitettuun kuitenkaan toimintaan, 89/391/ETY julkiseen sanotun 2 25 rajoittamatta tämän direktiivin 17 artiklan säännösten soveltamista. 3. 2. Tätä merenkulkijoiden koskevasta direktiivissä merenkulkij öihin. direktiiviä työajan sopimuksesta. /. /EY ei sovelleta järjestämistä annetussa tarkoitettuihin Ei muutoksia Ei muutoksia Ei muutoksia Ei muutoksia ottamatta säännösten soveltamista, 17 artiklan rautatie-, lukuun maantie-, meri-, joki- ja järviliikennettä, merikalastusta, muuta merellä tehtävää työtä ja lääkärien harjoittelua. lento-, 4. Direktiivin 89/391/ETY säännöksiä sovelletaan täysimääräisesti 2 kohdassa tarkoitettuihin ' sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin tiukempien ja/tai yksityiskohtaisempien säännösten soveltamista. asioihin, 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: jonka aikana 'työajalla' ajanjaksoa, 1. työntekijä tekee työtä, on työnantajan käytettävissä ja suorittaa toimintaa tai tehtäviään kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti; 'lepoajalla' ajanjaksoa, 2. työaikaa; joka ei ole 3. 'yöajalla' kansallisessa lainsäädännössä määriteltyä, vähintään seitsemän tunnin ajanjaksoa, jonka on kaikissa tapauksissa sisällettävä kello kahdenkymmenenneljän ja kello viiden välinen ajanjakso; 4. 'yötyöntekijällä': a) toisaalta työntekijää, joka työskentelee säännönmukaisesti yöaikaan vähintään kolme tuntia vuorokautisesta työajastaan; ja työntekijää, toisaalta b) todennäköisesti tietyn osan vuotuisesta sellaisena kuin kyseinen määrittelee sen valintansa mukaan: joka työskentelee yöaikaan työajastaan, jäsenvaltio i) joko kansallisella lainsäädännöllä sen jälkeen, kun työmarkkinaosapuolia on 26 kuultu tai työehtosopimuksilla ii) työmarkkinaosapuolten kansallisilla tai alueellisilla sopimuksilla; tai välisillä työn samassa työpisteessä 'vuorotyöllä' 5. järjestämistä vuoroihin, jolloin työntekijät seuraavat toisiaan tietyn mukaisesti, työvuorosuunnitelman kiertävä lukien mukaan työvuorosuunnitelma; vuorotyö voi olla joko keskeytymätöntä tai keskeytyvää, joutuvat siten, tietyn eri työskentelemään päivistä tai viikoista muodostuvan jakson aikana; työntekijät aikoina että Ei muutoksia Ei muutoksia Ei muutoksia 6. 'vuorotyöntekijällä' työntekijää, joka osallistuu vuorotyöhön. Ei muutoksia Ei säännöstä jotka jonka tarkoitetaan asemapaikka 7. Työntekijällä, kaikkia vaihtelee. työskentelevät työntekijöitä. purjehtivassa jäsenvaltion lipun tai tai merialuksessa sellaisen lentohenkilökunnan joka harjoittaa yrityksen tai tavara- toisen henkilökuljetusliikennettä maantie-, lento- tai sisävesiliikenteessä. alla matkustamo- palveluksessa. jäseninä lukuun 8. Offshore -työllä tarkoitetaan pääosin tai niiltä käsin offshore -laitteistoilla (mukaan lukien porauslautat) tehtävää. mineraalivarojen louhintaan tai käyttöön välittömästi tai välillisesti liittyvää työtä ja tällaiseen toimintaan liittyvää sukeltamista offshore -laitteistolta tai alukselta. 9. Riittävällä levolla tarkoitetaan sitä, että työntekijöillä on säännöllisiä lepotaukoja. jotka ovat riittäviä takaamaan, etteivät he väsymyksen tai muiden epäsäännöllisten työaikojen vahinkoa itselleen, toisille työntekijöille tai muille henkilöille ja että he eivät vahingoita terveyttään lyhyellä tai pitkällä aikavälillä. aiheuta vuoksi 27 II JAKSO VÄHIMMÄISLEPOAJAT TYÖAJAN KOSKEVIA MUITA SEIKKOJA JÄRJESTÄMISTÄ 3 artikla Päivittäinen lepoaika Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työntekijä saa vähintään 11 jokainen tunnin yhtäjaksoisen lepoajan jokaista 24 tunnin jaksoa kohden. 4 artikla Tauot Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jokainen työntekijä, jonka työpäivä on pidempi kuin kuusi tuntia, saa pitää tauon, jota koskevat yksityiskohtaiset säännöt, erityisesti tauon kesto ja sen vahvistetaan saamisen työehtosopimuksissa tai työmarkkinaosapuolten välisissä sopimuksissa taikka, jos sopimusta ei ole, kansallisessa lainsäädännössä. edellytykset Ei muutoksia Ei muutoksia Ei muutoksia 5 artikla 5 artikla Viikoittainen lepoaika Viikoittainen lepoaika Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jokainen työntekijä saa jokaista seitsemän päivän jaksoa kohden vähintään kahdenkymmenenneljän tunnin keskeytymättömän lepoajan, johon lisätään 3 artiklassa tarkoitettu yhdentoista tunnin päivittäinen lepoaika. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jokainen työntekijä saa jokaista seitsemän päivän jaksoa kohden vähintään kahdenkymmenenneljän tunnin keskeytymättömän lepoajan, johon lisätään 3 artiklassa tarkoitettu yhdentoista tunnin päivittäinen lepoaika. Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuun vähimmäislepoaikaan sisältyy periaatteessa sunnuntai. Poistettu 9 9 Jos asialliset, tekniset tai työn järjestämiseen liittyvät olosuhteet niin edellyttävät, voidaan soveltaa kahdenkymmenenneljän tunnin vähimmäislepoaikaa. Jos asialliset, tekniset tai työn järjestämiseen liittyvät olosuhteet niin edellyttävät, voidaan soveltaa kahdenkymmenenneljän tunnin vähimmäislep o aikaa. 6 artikla Viikoittainen enimmäistyöaika Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi: 1) rajoitetaan viikoittainen työaika laeilla, asetuksilla tai hallinnollisilla määräyksillä tai työehtosopimuksilla taikka työmarkkinaosapuolten välisillä sopimuksilla; 2) keskimääräinen työaika jokaisena ' seitsemän päivän jaksona, ylityö mukaan lukien, on enintään neljäkymmentäkahdeksan tuntia. 7 artikla Vuosiloma Jäsenvaltioiden on toimenpiteet toteutettava 1. tarvittavat sen varmistamiseksi, että jokainen työntekijä saa vähintään neljän viikon palkallisen vuosiloman tällaisen loman saamiselle ja kansallisessa myöntämiselle käytännössä lainsäädännössä vahvistettujen edellytysten mukaisesti. ja/tai Ei muutoksia Ei muutoksia 2. Palkallisen vuosiloman vähimmäisaikaa ei saa korvata rahalla, paitsi kun työsuhde päättyy. 29 III JAKSO YÖTYÖ - VUOROTYÖ - TYÖAIKAJÄRJESTELYT 8 artikla Yötyön kesto Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että: 1) yö työntekijöiden säännöllinen työaika on enintään keskimäärin kahdeksan tuntia jakson kahdenkymmenenneljän aikana; tunnin joiden työhön 2) yötyöntekijät, liittyy erityisiä vaaroja tai huomattavaa fyysistä tai psyykkistä rasitusta, työskentelevät enintään kahdeksan tuntia sellaisen 24 tunnin jakson aikana, jonka aikana he tekevät yötyötä. Tämän kohdan soveltamiseksi on määriteltävä kansallisessa lainsäädännössä ja/tai kansallisen käytännön mukaan tai työehtosopimuksissa taikka muissa työmarkkinaosapuolten välisissä sopimuksissa ne työt, joihin liittyy erityisiä vaaroja tai fyysistä tai henkistä rasitusta, ottaen huomioon yötyön erityiset vaikutukset ja vaarat. 9 artikla Yötyöntekij öiden ja heidän siirtämisensä päivätyöhön terveystarkastukset 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi että: saavat maksuttoman a) yötyöntekijät terveystarkastuksen työhön ryhtymistä ja sen jälkeen säännöllisin ennen Ei muutoksia Ei muutoksia 30 väliajoin; joilla on b) yötyöntekijät, todettu terveyshaittoja, jotka liittyvät siihen, että siirretään he heille mahdollisuuksien soveltuvaan päivätyöhön. yötyötä, mukaan tekevät 2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu maksuton terveystarkastus on toteutettava lääketieteellistä vaitiolovelvollisuutta noudattaen. 3. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu maksuton terveystarkastus voi olla kansallista terveydenhoitoj ärj estelmää. osa 10 artikla Yötyön osalta annettavat takeet Jäsenvaltiot voivat antaa kansallisen lainsäädännön ja/tai kansallisen käytännön mukaisesti määrätyin tiettyjä takeita tietyille yötyöntekijäryhmille, jotka yötyössä ja turvallisuuttaan työstä johtuville vaaroille. terveyttään uhkaaville altistuvat ehdoin 11 artikla Ilmoitus teettämisestä yötyön säännöllisestä Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työnantaja, joka teettää yötyötä säännöllisesti, ilmoittaa tästä toimivaltaisille viranomaisille pyydettäessä. Ei muutoksia Ei muutoksia Ei muutoksia 31 12 artikla Turvallisuuden ja terveyden suojeleminen - Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että: 1) yötyötä turvallisuutta heidän tavalla; työnsä ja vuorotyötä ja tekevien suojellaan luonteen edellyttämällä terveyttä jä vuorotyötä 2) yötyötä tekevien turvallisuuden ja terveyden suojeluun ja ennalta ehkäisyyn liittyvät palvelut tai keinot kuin muille vastaavat työntekijöille tarkoitetut ja ne ovat aina saatavilla. ovat 13 artikla Ty öaikaj ärj estelyt ottaa järjestää jaksoihin, joka aikoo Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työnantaja, työn tiettyihin huomioon yleisen periaatteen työajan sovittamisesta työntekijän mukaan, jotta erityisesti työn pakkotahtisuutta yksitoikkoisuutta ja vähennetään luonteen sekä terveysvaatimusten turvallisuus- mukaan, työaikana järjestettävien taukojen osalta. ja erityisesti toiminnan Ei muutoksia i Ei muutoksia IV JAKSO ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ 14 artikla Yksityiskohtaisemmat yhteisön määräykset Tämän direktiivin säännöksiä ei sovelleta niiltä osin kuin muut yhteisön asiakirjat 39 u sisältävät yksityiskohtaisempia vaatimuksia, jotka koskevat tiettyjä työtehtäviä tai tiettyä ammatillista toimintaa. 15 artikla Suotuisammat määräykset tai jotka ovat Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden tai ottaa käyttöön oikeuteen soveltaa hallinnollisia lakeja, asetuksia työntekijöiden määräyksiä, turvallisuuden ja terveyden suojelemisen suotuisampia eikä oikeuteen kannalta sellaisten edistää l työehtosopimusten tai välisten työmarkkinaosapuolten sopimusten jotka ovat soveltamista, työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemisen kannalta suotuisampia. sallia tai 16 artikla Vertailujaksot Jäsenvaltiot voivat määrätä: 1) edellä 5 artiklan (viikoittainen lepoaika) soveltamiseksi vertailujakson, joka on enintään 14 päivää; 6 2) edellä enimmäistyöaika) vertailujakson, kuukautta. artiklan (viikoittainen soveltamiseksi joka on enintään neljä Ei muutoksia Ei muutoksia Ei muutoksia Edellä olevan 7 artiklan mukaisesti myönnetyt palkallisen vuosiloman jaksot ja sairaslomajaksot eivät sisälly tähän tai ne keskiarvoa saa vaikuttaa laskettaessa; eivät 3) edellä 8 artiklan (yötyön kesto) soveltamiseksi vertailujakson, joka on määritelty sen jälkeen, kun työmarkkinaosapuolia on kuultu, tai työehtosopimuksissa taikka työmarkkinaosapuolten välisissä kansallisissa tai alueellisissa sopimuksissa. Jos 5 artiklan edellytetty 24 tunnin 33 vähimmäisviikkolepo tähän vertailujaksoon, sitä ei oteta huomioon keskiarvoa laskettaessa. sattuu 17 artikla Poikkeukset huomioon periaatteet turvallisuuden 1. " TyöntekijöideA ja terveyden suojelemisessa noudatettavat ottaen yleiset jäsenvaltiot voivat poiketa 3, 4, 5, 6, 8 tai 16 artiklan säännöksistä, kun kyseessä olevan toiminnan erityispiirteiden vuoksi työajan pituutta ei mitata ja/tai määritellä ennalta tai työntekijät voivat itse päättää siitä ja erityisesti kun on kyse: a) johtavassa asemassa olevista tai muista henkilöistä, itsenäinen joilla päätöksentekovalta; on b) työskentelystä perheessä; tai työntekijöistä, c) uskonnollisia uskonnollisissa yhteisöissä. jotka toimituksia kirkoissa suorittavat ja työehtosopimuksilla 2. Poikkeukset voidaan määritellä lailla, asetuksilla tai hallinnollisilla määräyksillä taikka tai työmarkkinaosapuolten välisillä sopimuksilla edellyttäen, että kyseisille annetaan vastaavanlaiset työntekijöille että lepoajat korvaavat tai poikkeustapauksissa, ei joissa objektiivisista syistä ole mahdollista myöntää tällaisia vastaavanlaisia korvaavia lepoaikoja, kyseiset saavat asianmukaisen suojelun: työntekijät Ei muutoksia Ei muutoksia Ei muutoksia 2. 1. edellä olevasta 3, 4, 5, 8 ja 16 artiklasta: 2. 1. edellä olevasta 3, 4, 5, 8 ja 16 artiklasta: toiminnasta, jossa a) kun on kyse asuinpaikka työntekijän ovat kaukana taikka kun työntekijän eri työpaikat ovat kaukana ja toisistaan, työpaikka (a) kun on kyse toiminnasta, jossa työntekijän työpaikka ja asuinpaikka ovat kaukana toisistaan, taikka kun työntekijän eri työpaikat ovat kaukana 34 toisistaan; kun on kyse turvallisuus- joka omaisuuden ja b) edellyttää valvontatoiminnasta, jatkuvaa tai läsnäoloa henkilöiden suojelemiseksi, erityisesti kun on kyse vartijoiden ja talonmiesten tai vartiointiliikkeiden työstä; toisistaan, erityisesti junissa työ skentelevät rautatieliikenteen työntekijät: Ei muutoksia c) kun on kyse toiminnasta, jossa tarvitaan jatkuvaa palvelua tai tuotantoa, erityisesti: Ei muutoksia laitosten, mukaan i) palvelut, jotka liittyvät sairaaloiden tai lukien vastaavien ja lääkärien harjoittelu, vankiloiden järjestämään vastaanottoon, hoitoon ja/tai huolenpitoon; asuntoloiden ii) liikenteen harjoittamisessa välittömästi työskentelevät työntekijät ja muut satama- tai lentoasematyöntekijät; Ei muutoksia iv) kaasun, öljyn, veden tai sähkön tuotanto-, siirto- ja jakelupalvelut sekä kotitalouksien ja jätteiden polttopalvelut; keruu Ei muutoksia i) palvelut, jotka liittyvät sairaaloiden tai vastaavien ja vankiloiden järjestämään vastaanottoon, hoitoon ja/tai huolenpitoon; asuntoloiden laitosten, ii) satama- tai lentoasematyöntekijät; lehdistö-, radio-, iii) elokuvatuotanto-, posti- ja sekä väestönsuoj elupalvelut; sairaankuljetus-, palosuojelu- televisio-, telepalvelut ja iv) kaasun, veden tai sähkön tuotanto-, sekä siirto- ja kotitalouksien ja polttopalvelut; jakelupalvelut jätteiden keruu- v) teollisuuden alat, joissa työtä ei voi keskeyttää teknisistä syistä; vi) tutkimus- ja kehittämistoiminta; vii) maatalous; silloin, d) työruuhka, erityisesti kun ennakoitavissa on i) maataloudessa; ii) matkailussa; iii) postipalveluissa; 2. 2. edellä olevasta 3, 4, 5, 8 ja 16 artiklasta: a) direktiivin 8 9/3 91/ETY 5 artiklan 4 35 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa; b) kun on kyse tapaturman vaarasta; tapaturmasta tai Ei muutoksia 2. 3. edellä olevasta 3 ja 5 artiklasta: a) kun on kyse vuorotyöstä, aina kun työntekijä vaihtaa vuoroa eikä voi pitää päivittäisiä ja/tai viikoittaisia lepoaikoja vuoron päättymisen ja toisen alkamisen välillä; b) kun on kyse toiminnasta, jossa päivän aikana tehdään useita työjaksoja, kuten erityisesti siivoushenkilöstön työssä. Ei säännöstä 2. 4. edellä olevasta 6 artiklasta direktiivin hyväksymistä seuraavan seitsemän vuoden siirtymäkauden aikana, kun kyse on lääkärien harjoittelusta ja työnantaja ja työntekijöiden edustajat ovat sopineet asiasta. Viikoittainen työaika ei missään tunnin 54 saa ylittää tapauksessa keskiarvoa neljän kuukauden pituisen vertailujakson aikana. Ei muutoksia 3. Edellä olevasta 3, 4, 5, 8 ja 16 artiklasta voidaan poiketa työehtosopimuksilla tai työmarkkinaosapuolten välisillä kansallisilla tai alueellisilla sopimuksilla tai alemmantasoisilla työehtosopimuksilla taikka työmarkkinaosapuolten välisillä sopimuksilla näiden osapuolten asettamien sääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltiot, joissa ei ole lakisääteistä järjestelmää sen varmistamiseksi, että tähän direktiiviin sisältyviä asioita koskevia työehtosopimuksia tai työmarkkinaosapuolten välisiä kansallisia taikka alueellisia sopimuksia voidaan tehdä, tai ne jäsenvaltiot, joilla on tätä tarkoitusta varten tietyt lainsäädännölliset puitteet, näiden puitteiden rajoissa toimien, voivat kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön nojalla sallia poikkeuksia 3, 4, 5, 8 ja 16 artiklan noudattamisesta työehtosopimuksilla taikka työmarkkinaosapuolten välisillä tarkoituksenmukaisella neuvottelutasolla tehdyillä sopimuksilla. Ei muutoksia ovat poikkeukset toisessa alakohdassa Ensimmäisessä ja sallittuja säädetyt työntekijöille edellyttäen, että kyseisille korvaavat vastaavanlaiset annetaan lepoajat tai, poikkeustapauksissa, jolloin ei ole objektiivisista syistä mahdollista antaa tällaisia jaksoja, kyseiset työntekijät saavat asianmukaisen suojelun. Jäsenvaltiot voivat antaa sääntöjä: siitä, miten soveltavat tätä kohtaa, työmarkkinaosapuolet ja - työehtosopimusten tai tämän kohdan säännösten mukaisten sopimusten muita ulottamisesta työntekijöitä kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti. koskemaan ja 3 kohdassa 4. Tämän artiklan 2 kohdan 2. 1 ja 2. 2 säädetty alakohdassa mahdollisuus poiketa 16 artiklan 2 kohdan määräyksistä ei saa johtaa yli kuuden kuukauden vertailujakson syntymiseen. Ei muutoksia yleisiä koskevia Työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelua periaatteita jäsenvaltioilla on kuitenkin noudattaen sallia tai mahdollisuus teknisistä syistä järjestämistä tai koskevista syistä työehtosopimukset taikka tehdyt työmarkkinaosapuolten asetetaan sopimukset, vertailujaksoja, eivät missään tapauksessa saa olla yli 12 kuukautta. objektiivisista työn välillä joissa jotka Ennen kuin seitsemän vuotta on kulunut 18 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainitusta päivästä, neuvosto tarkastelee komission ehdotuksen perusteella, sisältyy arviointikertomus, uudelleen tämän kohdan tarvittavista säännöksiä päättää johon ja Ei muutoksia 37 toimenpiteistä. 17 A artikla: Työntekijät, vaihtelee ja offshore -työ joiden asemapaikka 1. Edellä olevien 3, 4, 5 ja 8 artiklan säännöksiä ei sovelleta työntekijöihin joiden asemapaikka vaihtelee. Ei säännöksiä 18 artikla Loppusäännökset 23 1. a) Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, ja hallinnolliset määräykset asetukset päivänä viimeistään voimaan varmistettava marraskuuta 1996 tai että kyseisenä viimeistään työmarkkinaosapuolet tekevät sopimuksen tarvittavista säännöksistä, ja jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteet, jotta ne voivat kaikkina aikoina taata tässä direktiivissä edellytetyt tulokset. tarvittavat päivänä, i) Jäsenvaltiolla b)- kuitenkin mahdollisuus olla soveltamatta 6 artiklaa ottaen kuitenkin huomioon työntekijöiden suojelua turvallisuuden terveyden on ja toteuttavat Jäsenvaltiot tästä huolimatta toimet varmistaakseen, että tällaiset työntekijät, asemapaikka vaihtelee, ovat joiden oikeutettuja riittävään lepoon. tarvittavat tai teknisistä 3. Jos työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelua koskevien yleisten periaatteiden noudattamisesta ei muuta johdu, jäsenvaltiot voivat objektiivisista tai järjestelyyn liittyvistä syistä pidentää 16 artiklan 2 vertailujaksoa kohdassa kuukauteen kahteentoista niiden asemapaikka joiden työntekijöiden, vaihtelee, ja pääasiassa offshore -työtä tekevien osalta. tarkoitettua työn 4. Edellä olevaa 7 artiklaa ei sovelleta kalastusosuuskuntien jäseniin. Ei muutoksia 38 koskevat yleiset periaatteet ja edellyttäen, että se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että: - yksikään työnantaja ei vaadi työntekijää työskentelemään yli 48 tuntia seitsemän päivän aikana, laskettuna 16 artiklan 2 kohdassa vertailujakson keskiarvona, ellei hän ole ensin saanut tällaiseen suostumusta työntekijän työskentelyyn, tarkoitetun työntekijälle ei aiheudu työnantajan - taholta mitään haittaa sen vuoksi, että hän ei ole halukas tällaiseen työskentelyyn, suostumaan työantaja pitää ajan - tasalla olevia tiedostoja kaikista tällaista työtä tekevistä työntekijöistä, tiedostot ovat - nämä toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä ja he voivat ja/tai työntekijöiden tai terveyteen rajoittaa ylittää mahdollisuuden viikoittainen enimmäistyöaika, turvallisuuteen liittyvistä syistä kieltää antaa työnantaja toimivaltaisille tiedot viranomaisille näiden pyynnöstä ovat työntekijät joissa tapauksista, suostuneet yli työskentelemään neljäkyrnmentäkahdeksan tuntia seitsemän päivän jakson aikana laskettuna 16 artiklan tarkoitetun vertailujakson 2 kohdassa keskiarvona. Ennen kuin seitsemän vuotta on kulunut a alakohdassa mainitusta päivästä, neuvosto ehdotuksen komission tarkastelee sisältyy perusteella, johon i arviointikertomus, uudelleen alakohdan päättää ja tarvittavista toimenpiteistä. säännöksiä tämän Samoin jäsenvaltioilla on ii) mahdollisuus 7 artiklaa soveltaessaan käyttää hyväkseen enintään kolmen vuoden siirtymäkausi a alakohdassa mainitusta päivästä että siirtymäkauden aikana: edellyttäen, alkaen Ei muutoksia 39 - jokainen työntekijä saa kolmen viikon palkallisen vuosiloman sen saamiselle ja kansallisessa myöntämiselle lainsäädännössä käytännössä asetettujen edellytysten mukaisesti ja/tai ja - kolmen viikon palkallista vuosilomaa ei voi korvata rahassa, paitsi kun työsuhde päättyy. c) Jäsenvaltioiden on ilmoitettava asiasta komissiolle viipymättä. Edellä 1 kohdassa 2. tarkoitetuissa jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tai niitä tähän direktiiviin, virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden siitä, miten viittaukset on säädettävä tehdään. 3. Rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeutta kehittää tilanteen kehityksen perusteella erilaisia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä työaikaa koskevalla alalla, siltä osin kuin tässä direktiivissä säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan, tämän direktiivin täytäntöönpano ei ole pätevä suojelun yleisen peruste tason alentamiselle. työntekijöiden on kirjallisina Jäsenvaltioiden toimitettava 4. kansalliset komissiolle säännökset, jotka ne ovat antaneet tai antavat tarkoitetuista kysymyksistä. tässä direktiivissä ne Ei muutoksia viides vuosi 5. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus joka tämän täytäntöönpanosta direktiivin säännösten käytännössä siihen merkittävä työmarkkinaosapuolten mielipiteet. ja Komissio antaa sen tiedoksi Euroopan neuvostolle, parlamentille, ja talous- työturvallisuuden, sosiaalikomitealle ja työterveyshuollon työhygienian neuvoa-antavalle komitealle. ja 6. Komissio antaa joka viides vuosi 40 Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ottaen huomioon 1 - 5 kohdan. 19 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Ei muutoksia Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 1993. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M. SMET (1) EYVL N:o C 254, 9. 10. 1990, S. 4. (2)EYVLN:oC72, 18. 3. 1991, s. 95 ja 27 päivänä lokakuuta 1993 tehty päätös (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) EYVL N:o C 60, 8. 3. 1991, s. 26. (4)EYVLN:oL183, 29. 6. 1989, s. 1. 41 EHDOTUS MAANTIELIIKENTEEN ALALLA TYÖSKENTELEVIEN LIIKKUVIEN TYÖNTEKIJÖIDEN JA ITSENÄISTEN KULJETTAJD3N TYÖAJAN JÄRJESTÄMISESTÄ 42 PERUSTELUT A. JOHDANTO koskevista 1. Ministerineuvosto antoi 23 päivänä marraskuuta 1993 direktiivin 93/104/EY1 tietyistä EY:n työajan järjestämistä että perustamissopimuksen työpäivien, työntekijöiden riittämättömän levon ja katkonaisten työjärjestelyjen haitoilta. Komission alkuperäinen ehdotus direktiiviksi kattoi aikanaan kaikki talouselämän alat ja ammatit. Neuvosto päätti kuitenkin sulkea direktiivin ulkopuolelle tiettyjä toimialoja, kuten liikenteen, ja sääti, että näiden alojen osalta voitaisiin toteuttaa erillisiä toimenpiteitä. seikoista. Direktiivi 118 a artiklaan. Sillä pyritään varmistamaan, suojellaan liian pitkien turvallisuutta terveyttä perustuu ja 2. Komissio antoi 15 päivänä heinäkuuta 1997 valkoisen kirjan toimialoista. Siinä esitetään työaikadirektiivin ulkopuolisista terveyden ja turvallisuuden suoja näiden alojen työntekijöille sekä neljä mahdollista vaihtoehtoa asian ratkaisemiseksi. Komissio ilmaisi suosivansa eriytettyä lähestymistapaa, jossa työntekijät, joilla on kiinteä asemapaikka, sisällytettäisiin yleisdirektiiviin ja liikkuvien työntekijöiden osalta laadittaisiin alakohtaisia säädöksiä. tarjota riittävä tarve 3. Maantieliikenteen alalla tason yhteisön yhteiskomiteaksi järjestäytyneet työmarkkinaosapuolet alkoivat tutkia lokakuussa 1997, miten direktiivin 93/104/EY säännöksiä voitaisiin parhaiten mukauttaa alan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. Keskustelut etenivät seuranneina kuukausina, ja alustavat keskustelut muuttuivat neuvotteluiksi. Kummankin työmarkkinaosapuolen edustajien kesken saavutettiin riittävä yhteisymmärrys yhteisen sopimuksen laatimiseksi. Osapuolet eivät kuitenkaan päässeet ilmoitti työmarkkinaosapuolille, että koska sopimusta ei saatu aikaan kyseiseen määräaikaan mennessä, se tekisi asiasta omat ehdotuksensa. 1998 mennessä. Komissio sopimukseen 30. syyskuuta 4. Komissio esittää nyt ehdotuksensa tieliikennealan työaikaa koskeviksi säännöksiksi. Toimenpidekokonaisuus sisältää ensinnäkin yleisen työaikadirektiivin 93/104/EY laajentamisen kattamaan myös maantieliikenteen alalla työskentelevät työntekijät, joilla säädetään vuosilomasta, yötyöntekijöiden on kiinteä asemapaikka, terveystarkastuksista, riittävästä levosta ja kaikkien työntekijöiden vuosittaisesta enimmäistyöajasta. Toiseksi toimenpidekokonaisuuteen kuuluu ehdotus direktiiviksi, joka kattaisi kaikki tieliikenteen alalla työskentelevät liikkuvat työntekijät, myös omaan lukuunsa työskentelevät ja itsenäisinä kuljettajina toimivat. siinä ja 5. Tämä ehdotus on toinen osa toimenpidekokonaisuutta. Sen tarkoituksena ei ole pelkästään suojella työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta vaan myös ehkäistä i 2 EYVLL307, 13. 12. 1993, s. 18. KOM(97) 334. -2- 43 kilpailun vääristymistä ja parantaa liikenneturvallisuutta. Ehdotuksen kaikenkattava luonne - sehän sisältää sekä liikkuvat työntekijät että itsenäiset kuljettajat - ottaa huomioon alalla vallitsevan kovan kilpailun ja pyrkii torjumaan maantiekuljetusta harjoittavien yhtiöiden hajoamisen pienemmiksi osasiksi. Tämä lähestymistapa heijastaa myös tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun nykyisen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/853 laaja-alaista soveltamista liikenteeseen. Komission valkoisessa kirjassa todettiin, että omaan lukuunsa toimivat liikkuvat työntekijät kuuluvat direktiivin 93/104/EY säännösten piiriin. Työmarkkinaosapuolille 31. maaliskuuta 1998 osoittamassaan kuulemisasiakirjassa komissio teki selväksi, ettei se jättäisi omaan lukuunsa toimivia liikkuvia työntekijöitä direktiivin 93/104/EY ulkopuolelle, jollei heille tarjota vastaavaa suojaa alakohtaisin säädöksin. Ehdotus heijastaa joiltakin osin kyseisen direktiivin säännöksiä, ja viikoittaisen enimmäistyöajan osalta se on yleisdirektiivin säännöksiä edullisempi, joten nämä liikkuvat työntekijät on sisällytetty tähän ehdotukseen. 7. Valkoisessa kirjassaan komissio kaavaili alkujaan joidenkin työaikaa koskevien seikkojen sisällyttämistä neuvoston direktiiviin (ETY) N:o 3820/85. Asiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio on kuitenkin ottanut huomioon ensinnäkin jäsenvaltioiden lokakuussa 1997 neuvostossa ilmaisemat varaumat sekä tieliikenteen työnantajien yhdistyksen vastahakoisuuden, toiseksi sen, että on suotavaa säännellä laajempaa joukkoa työtehtäviä kuin pelkästään suoraan ajoneuvoon liittyviä toimintoja kuten lastausta ja kuorman purkamista, kolmanneksi työaikajärjestelyiden erilaisuuden jäsenvaltioissa, mitä direktiivin 93/104/EY säännöksetkin heijastavat, ja toissijaisuuden työaikaa koskevia tunnustamistarpeen keskusteluja häiritä keskusteluilla asetuksen nykyisten säännösten tarkistamisesta. Näiden syiden vuoksi direktiivi vaikuttaa sopivimmalta välineeltä. tarpeen varmistaa, ettei lopuksi sekä 8. Tällä ehdotuksella pyritään täydentämään asetuksen (ETY) N:o 3820/85 säännöksiä. Taukoja ja lepoaikoja sekä eräitä muita yksittäisiä seikkoja koskevia asetuksen säännöksiä sovelletaan edelleen asianomaisiin itsenäisiin kuljettajiin ja liikkuviin työntekijöihin. Kaikki asetuksen itsenäiset kuljettajat ja liikkuvat työntekijät tulevat tämän ehdotuksen säännösten piiriin taukojen ja lepoaikojen osalta. soveltamisalan ulkopuolelle jäävät 9. Komissio on sisällyttänyt työmarkkinaosapuolten valmistelemasta sopimustekstistä, joista päästiin yhteisymmärrykseen. Erimielisyyttä laatinut aiheuttaneista kompromissiehdotuksen. Tämä tulee esiin seuraavissa kohdissa: tähän ehdotukseen ne osat poikkeuksista, esimerkiksi seikoista, komissio on - 3 artikla: Pidetään voimassa asetuksen (ETY) N:o 3820/85 erityissäännös, joka sallii 65 tunnin viikoittaisen enimmäisajoajan epäsäännöllisessä kansainvälisessä henkilöliikenteessä. Näin tunnustetaan asetuksen joustavuus, mutta varmistetaan 48 tunnin keskimääräisen viikoittaisen työajan noudattaminen neljän kuukauden EYVLL370, 31. 12. 1985, s. 1. -3- viitejakson aikana ja vaaditaan tällaisten poikkeuksellisen pitkien työviikkojen kirjaamista. 7 artikla: Poikkeuksia sovelletaan keskimääräiseen viikoittaiseen työaikaan, lepoaikoihin ja yötyöhön, ja niiden ehtona on vastaavan korvaavan lepoajan antaminen. Keskimääräisen viikoittaisen enimmäistyöajan viitejaksoa voidaan pidentää enintään kuuteen kuukauteen, kun yleisessä työaikadirektiivissä rajana oli 12 kuukautta. Tiukemmalla viitejaksolla tasapainotetaan poikkeusten suomaa lisäjoustavuutta. Mukana on myös poikkeus, jolla sallitaan kaksivaiheinen, jopa 12 kuukauden viitejakso, jos keskimääräinen viikoittainen työaika on vain 35 tuntia. Tämä työajan johtuu lyhentämiseen. viikoittaisen tavoitteesta ehdotuksen kannustaa 10 ja 11 artikla: Säännökset seuraamuksista ja kertomuksen laatimisesta joka toinen vuosi ehdotetun direktiivin täytäntöönpanosta ja alan kehityksestä. Itsenäiset kuljettajat sisällytetään direktiivin soveltamisalaan. B. PERUSTEET YHTEISÖN TASON TOIMINNALLE Toissijaisuus a. Mitkä ovat suunnitellun toimen tavoitteet yhteisön velvoitteiden kannalta? toimenpidekokonaisuutta, Tämä ehdotus on osa laajentamaan direktiivin 93/104/EY säännökset koskemaan koko maantieliikenteen alaa ottaen tarpeen edistää huomioon perustamissopimuksen 118 a artiklaan perustuvan työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta sekä perustamissopimuksen 75 artiklaan perustuvan ja ehkäistä markkinoiden vääristymistä. liikenneturvallisuutta tarpeen parantaa jolla pyritään työoloja ja b. Kuuluuko suunniteltu toimi yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan vai yhteisön ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan? Perustamissopimuksen 118 a artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden tulee pyrkiä parantamaan erityisesti työympäristöä, ja tämän tavoitteen saavuttamiseksi neuvosto antaa direktiivejä alan vähimmäisvaatimuksista. 75 artiklassa puolestaan määrätään, että yhteisen liikennepolitiikan panemiseksi täytäntöön neuvosto antaa yhteisiä sääntöjä. c. Miten asia voidaan ratkaista tehokkaimmin: yhteisön vai jäsenvaltioiden toiminnan avulla? Eri jäsenvaltioiden työaikasäännökset vaihtelevat muodoltaan ja kattavuudeltaan. Vain yhteisön tasolla voidaan asettaa johdonmukaiset säännökset, jotka vastaavat direktiivin 93/104/EY vähimmäisvaatimuksia, samalla huomioon tieliikennealan erityispiirteet. Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon myös ne asiat, joista eurooppalaiset ja varmistetaan näiden säännösten soveltaminen koko yhteisön alueella. On siten tehokkaampaa toteuttaa nämä toimenpiteet osana yhteisön toimenpidekokonaisuutta kuin pyrkiä yksittäisratkaisuihin jäsenvaltioiden tasolla. työmarkkinaosapuolet pääsivät yhteisymmärrykseen, ja ottaa -4- 45 d. Mitä toimintakeinoja yhteisöllä on käytettävissään? Haluttujen tulosten saavuttamiseksi tarvitaan koko yhteisön kattavaa sääntelyä. Jotta oltaisiin johdonmukaisia yleissäädöksen eli neuvoston direktiivin 93/104/EY kanssa, tarkoituksenmukainen säädöstyyppi on direktiivi. e. Onko yhtenäinen sääntely tarpeen vai riittääkö direktiivi? Kun otetaan huomioon jäsenvaltioissa nykyisin vallitsevat erilaiset direktiivi on tarkoituksenmukainen. järjestelyt, EHDOTETUN NEUVOSTON DIREKTIIVIN YKSITTÄISTEN ARTIKLOJEN SELOSTUS 1 artikla 1 artiklassa esitetään direktiivin tarkoitus ja soveltamisala. Työaikajärjestelyihin liittyviä terveyttä ja turvallisuutta koskevia vähimmäisnormeja sovelletaan sekä liikkuviin työntekijöihin että itsenäisiin kuljettajiin. Siinä todetaan, että koska tämän direktiivin säännökset sisältävät direktiiviä 93/104/EY täsmällisempiä vaatimuksia niille, joille direktiivi on osoitettu, nyt ehdotetun direktiivin säännökset ovat ensisijaisia. Näin varmistetaan, että nämä säännökset kattavat maantieliikenteen alalla työskentelevät liikkuvat työntekijät ja yritysten palveluksessa omaan lukuunsa kuljetuksia suorittavat henkilöt. Samalla selvennetään direktiivin asemaa suhteessa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 säännöksiin. 2 artikla tehdään ero 1. 2 artiklassa esitetään direktiivissä käytetyt itsenäisten kuljettajien työajan määritelmät. Käsitteen liikkuvien 'työaika' kattavuudessa työntekijöiden välillä. Hallinnollisen työn ja päivystysvelvollisuuden ottamista huomioon ei pidetä tarkoituksenmukaisena itsenäisten kuljettajien osalta, koska yrityksen omistajalla on paljon enemmän ja vaihtelevampia hallinnollisia tehtäviä kuin työntekijällä ja koska tavallisesti vain työntekijä voi joutua päivystämään. Liikkuvien työntekijöiden työajan määritelmä noudattelee työmarkkinaosapuolten sopimaa määritelmää. ja 2. 'Päivystysvelvollisuuden' ja 'päivystysajan' määritelmät selostetaan laajasti, sillä näiden välillä on eroa. Päivystysvelvollisuuteen kuuluu tiettyjä tehtäviä, kuten ajoneuvon vahtiminen silloin kun sillä ei ajeta. Päivystysaikaa ei pidetä työaikana, sillä se tarkoittaa vain aikaa, jolloin työntekijä on käytettävissä työhön mutta hänellä ei ole mitään työtehtäviä. Esimerkiksi jos kuljettaja vie matkustajia rannikolle ja joutuu vahtimaan ajoneuvoaan koko päivän ennen paluumatkaa, tätä pidetään päivystysvelvollisuutena. Jos hän voi jättää ajoneuvonsa vahtimatta mutta on valmis aloittamaan tätä pidetään puolestaan päivystysaikana. työt uudelleen, 3. Jäsenvaltiot määrittelevät työajan eri tavoin ja niillä on erilaisia jaotteluja, mutta eurooppalaisten helpotti tässä yhteydessä omaksuma valmistelutyöhön. komission työmarkkinaosapuolten linja perustuu erottelu Tämä -5- 46 yhteisymmärryksen saavuttamista tähän ehdotukseen sisältyvästä asiasta, nimittäin 60 enimmäistyöaj asta. työmarkkinaosapuolten kesken toisestakin tunnin viikoittaisesta 4. työntekijöihin' 'Liikkuviin ja lasketaan oppisopimuskoulutuksessa olevat, mikä heijastaa toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY4 3 artiklan a kohdassa ja siirtotyöläisten sosiaaliturvasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/715 1 artiklassa olevaa määritelmää. harjoittelijat myös 5. 'Lepoajan' ja 'viikon' määritelmät vastaavat neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3820/85 käytettyjä määritelmiä. 6. 'Yötyön' neuvoston direktiivissä 93/104/EY olevia määritelmiä. 'yötyöntekijöiden' määritelmät noudattelevat suureksi osaksi ja 3 artikla 1. Keskimääräinen viikoittainen 48 tunnin työaika ja neljän kuukauden viitejakso heijastavat neuvoston direktiivin 93/104/EY 6 ja 16 artiklan säännöksiä. 2. Ehdoton 60 tunnin viikoittainen heijastaa työmarkkinaosapuolten neuvotteluissaan saavuttamaa tulosta. Se vastaa myös työmarkkinaosapuolten yhteisesti toteuttamaa selvitystä, jossa todettiin, että liikkuvat useimmissa jäsenvaltioissa maantieliikenteen alalla työntekijät tekevät työtä enintään 60 tuntia viikossa ylityö mukaan luettuna. enimmäistyöaika työskentelevät 3. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3820/85 säädetään tietyistä poikkeuksista, jotka menevät tämän direktiivin normeja pidemmälle. Kyseiset poikkeukset on otettu huomioon tässä direktiivissä, jotta varmistetaan säädösten keskinäinen johdonmukaisuus. 6 artiklan 1 kohta mahdollistaa joustavuuden epäsäännöllisessä kansainvälisessä henkilöliikenteessä, jossa sallitaan jopa 65 tunnin viikoittainen enimmäisajoaika. Tämä pätee keskimääräisen viikoittaisen enimmäistyöajan puitteissa, ja näin pitkistä työviikoista on pidettävä kirjaa tämän direktiivin 8 artiklan mukaisesti. 4. Kirjanpidon tarkkuuden joudu aiheettomasti vastuuseen, jos työntekijä työskentelee kahden eri yrityksen toisen palveluksessa, yrityksen palveluksessa tehtyjen työtuntien määrä. ja sen varmistamiseksi, ettei työntekijä velvoitetaan työnantajilleen ilmoittamaan työnantaja 4 EYVLL 183, 29. 6. 1989, s. 1. 5 EYVLL 149, 5. 7. 1971, s. 2. "6- - r^ 47 4 artikla Noudattamisen helpottamiseksi ja sen varmistamiseksi, että nyt ehdotettu direktiivi on johdonmukainen nykyisen yhteisön lainsäädännön kanssa, niihin liikkuviin jotka kuuluvat nykyisin itsenäisiin kuljettajiin, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 piiriin, sovelletaan edelleen kyseisen asetuksen säännöksiä tauoista. työntekijöihin ja Kaikille liikkuville työntekijöille ja itsenäisille kuljettajille asetetaan kuitenkin yleisen työaikadirektiivin säännösten mukainen lisävelvoite, nimittäin pakollinen tauko vastaa työmarkkinaosapuolten sopimia puitteita ja on rakenteeltaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 säännösten mukainen. jälkeen. Tämä työtunnin enintään säännös kuuden 5 artikla 1. Vaikka neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 muita säännöksiä sovelletaan jatkossakin, neuvoston direktiivin 93/104/EY säännökset ulotetaan kattamaan ne liikkuvat työntekijät, jotka eivät kuulu kyseisen asetuksen soveltamisalaan. 2. Molemmat työmarkkinaosapuolet hyväksyivät lisälausekkeen päivittäisen levon lyhentämisestä yhdellä tunnilla muiden liikkuvien työntekijöiden osalta, jotta voidaan ottaa huomioon liikennealan erityisolot. 6 artikla 1. Yötyöntekijöitä koskevat säännökset työmarkkinaosapuolten luovuttu saavuttamaa yhteisymmärrystä. Ne ovat kompromissi, jossa on direktiiviin sisältyvästä ehdottomasta 8 tunnin ajasta 24 tunnin jakson sisällä, ja vastaavasti yötyöntekijän määritelmää on hieman ja yhteinen viitejakso määritelty tiukasti. laajennettu heijastavat 2. Korvaus ja vastaiset syrjinnän myös työmarkkinaosapuolten sopimusluonnokseen, eikä niistä kiistelty, joten ne on se vaaranna säilytetty liikenneturvallisuutta, ja se heijastaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 10 artiklan säännöksiä. tekstissä. Korvauksen ehtona on, ettei toimenpiteet sisältyivät tässä 7 artikla 1. Tämä artikla vastaa muodoltaan yleisessä säädettyjä poikkeuksia. Jäsenvaltiot voivat poiketa direktiivin säännöksistä kansallisen lainsäädännön taikka työmarkkinaosapuolten välisin sopimuksin, kunhan työehtosopimuksin varmistetaan vastaava korvaava lepoaika. Yritysten sisäisten yksittäisten sopimusten mahdollisuutta ei ole otettu mukaan, koska direktiivi on alakohtainen työaikadirektiivissä toimenpiteiden hallinnollisten perusteella tai tai 48 ja koska ja siinä asetetaan vähimmäisnormit kaikelle maantiekuljetustoiminnalle eikä sillä siten voida sallia alan sosiaalisen suojelun perustason alentamista. 2. Jäsenvaltiot voivat pidentää keskimääräisen enimmäistyöajan laskemisen viitejaksoa neljästä kuukaudesta kuuteen kuukauteen. Taukoja koskevista säännöksistä ei voida poiketa. Nämä molemmat toimenpiteet ovat tiukempia kuin yleinen työaikadirektiivi ja heijastavat liikenneturvallisuuden ansaitsemaa etusijaa. Mukana on lisäpoikkeus, jolla tunnustetaan useiden jäsenvaltioiden ehdottama keskimääräisen viikoittaisen lyhentäminen. Tämän poikkeuksen ottaminen mukaan kuvastaa ehdotuksen tavoitetta kannustaa viikoittaisen työajan lyhentämiseen. työajan 3, Säännöllisen matkustajaliikenteen aikataulut voivat yleensä sisältää lyhyempiä taukoja. Tämä poikkeus heijastaa tällaista järjestelyä, mutta noudattaa silti 4 artiklassa täsmennettyä kokonaisaikaa koskevaa vähimmäisvaatimusta. 8 artikla Jotta työntekijät olisivat tietoisia tähän direktiiviin perustuvista oikeuksistaan, työnantajan on pantava asianmukaisesti esille tämä direktiivi ja sen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattavat säädökset sekä asiaa koskevat sopimukset. Tämä on myös lainsäädännön mukaista. Velvoite muun kirjanpidon jolloin keskimääräinen viikoittainen 48 tunnin enimmäistyöaika on ylitetty, vastaa yleisen työaikadirektiivin 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan säännöksiä. säilyttämisestä kahden vuoden turvallisuutta koskevan ajan niistä kerroista, terveyttä ja 9 artikla Tämä artikla vastaa yleisdirektiivin 15 artiklaa ja vahvistaa näkemystä, että tämä ehdotus tarjoaa perustan alan terveys- ja turvallisuussäännöksille. 10 artikla Tämä on vakiosäännös, joka koskee seuraamusten säätämistä tämän direktiivin rikkomisen varalta. 11 artikla 1. Loppusäännökset vastaavat yleisdirektiivin 18 artiklan säännöksiä. 2. Koska tämä direktiivi on alakohtainen ja yhteydessä neuvoston asetukseen (ETY) N:o 3820/85, vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta säätää kattavan kertomuksen laatimisesta molempien säädösten soveltamisesta jäsenvaltioissa yhteiseen määräaikaan mennessä. Näin saadaan ajankohtaisempi ja kattavampi kuva yhteisön maantieliikennealan sosiaalisista näkökohdista. -8- 49 12 artikla Tämä on valtiosäännös. 50 EHDOTUS: NEUVOSTON DIREKTIIVI maantieliikenteen alalla työskentelevien liikkuvien työntekijöiden ja itsenäisten kuljettajien työajan järjestämisestä 98/0319 (SYN) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 ja 118 a artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,' toimii yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa,2 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,3 sekä katsoo, että perustamissopimuksen 75 artiklassa määrätään, että neuvosto antaa yhteisiä sääntöjä, joita sovelletaan liikenneturvallisuuden parantamiseksi; kyseinen artikla muodostaa oikeusperustan etenkin tieliikenteen alalla toimivien itsenäisten kuljettajien työaikaa koskevien yhteisten sääntöjen antamiseksi, tieliikenteeseen, toimenpiteitä toteuttaa ja perustamissopimuksen 118 a artiklassa määrätään, että neuvosto antaa direktiivein säännökset vähimmäisvaatimuksista, joilla pyritään parantamaan erityisesti työympäristöä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3820/854 säädetään kuljettajien ajo- ja lepoaikoja koskevista yhteisistä säännöistä, mutta kyseinen asetus ei kata muita maantieliikenteen työaikoihin liittyviä seikkoja, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetulla neuvoston direktiivillä 93/104/EY5 säädetään työajan järjestämisessä noudatettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista, joita sovelletaan kaikilla aloilla, sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, lukuun ottamatta muun muassa lento-, rautatie-, maantie-, meri-, sisävesi- ja järviliikennettä, neuvosto tunnusti mainitun direktiivin johdanto-osassa, että saattaa olla tarpeen toteuttaa erillisiä työajan järjestämiseen liittyviä toimenpiteitä tietyillä toimialoilla, jotka eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan, KOM 4 EYVLL370, 31. 12. 1985, s. 1. 5 EYVLL 307, 13. 12. 1993, s. 18. K -| maantieliikenteen turvallisuuden parantamiseksi, kilpailun vääristymisen välttämiseksi ja maantieliikenteen työolojen kehittämiseksi on tarpeen, että kaikkiin maantieliikenteen. alalla työskenteleviin liikkuviin työntekijöihin ja itsenäisiin kuljettajiin sovelletaan samoja työaikaa koskevia vähimmäisnormeja, tämän direktiivin säännöksiä on maantieliikenteen osalta pidettävä direktiivin 93/104/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, säännöksiin nähden erityissäännöksinä, joten ne ovat viimeksi mainitun direktiivin 14 artiklan mukaan ensisijaisia, maantieliikenteen turvallisuuden parantamiseksi, kilpailun vääristymisen välttämiseksi sekä liikkuvien terveyden itsenäisten kuljettajien varmistamiseksi heille on taattava päivittäiset ja viikoittaiset vähimmäislepoajat ja riittävät tauot; lisäksi on tarpeen asettaa viikoittaisten työtuntien yläraja, työntekijöiden turvallisuuden ja ja on tarpeen osoittaa, että tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 säännöksiä lepoajoista ja tauoista sovelletaan edelleen tiettyihin liikkuviin työntekijöihin ja itsenäisiin kuljettajiin, ajoaikaa koskevia edellä mainitun asetuksen säännöksiä täydennetään työaikaa koskevilla tämän direktiivin säännöksillä, työmarkkinaosapuolet päässeet yhteisymmärrykseen maantieliikenteen liikkuvia työntekijöitä koskevasta sopimuksesta, ehdotuksesta, saatettu voimaan neuvoston päätöksellä komission joka olisi sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, neuvotteluista huolimatta sitkeistä eivät [date - päiväys] annetulla direktiivillä. /. /EY muutetaan direktiiviä 93/104/EY, jotta varmistetaan sen soveltaminen kiinteässä asemapaikassa työskenteleviin työntekijöihin niillä aloilla ja niissä ammateissa, jotka eivät nykyisin kuulu direktiivin soveltamisalaan, ja tarjotaan perusturva maantieliikenteen alalla työskenteleville liikkuville työntekijöille; perusturvaan sisältyvät nykyiset säännöt vuosilomasta ja tietyt yötyöntekijöitä koskevat perussäännökset esimerkiksi terveystarkastuksista, tutkimukset ovat osoittaneet, että ihmisen elimistö on yöllä herkempi ympäristön ja että pitkät häiriötekijöille ja myös tietyille raskaille yötyöjaksot voivat olla haitallisia työntekijöiden terveydelle ja vaarantaa sekä heidän turvallisuutensa että yleisen liikenneturvallisuuden, työnorganisointimuodoille tämän vuoksi on tarpeen rajoittaa yötyöjaksojen kestoa, ylityö mukaan luettuna, ja varmistaa, että työnantajat pitävät kirjaa yötyöntekijöiden ja sellaisten liikkuvien työntekijöiden työajoista, jotka työskentelevät yli 48 tunnin keskimääräisen viikoittaisen enimmäistuntimäärän; yötyöntekij öiden tulisi saada asianmukainen korvaus työstään ja heillä tulisi olla samat mahdollisuudet koulutukseen ja ylenemiseen kuin muillakin työntekijöillä, asetuksessa (ETY) N:o 3820/85 sallitaan sen 6 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuille kuljettajille jopa 65 tunnin viikoittainen ajoaika, kun taas tämän direktiivin 3 artiklan mukaan kuljettajien viikoittainen enimmäistyöaika on 60 tuntia; asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen kuljettajien on voitava jatkossakin ajaa jopa 65 tuntia viikossa, kunhan keskimääräistä viikoittaista 48 tunnin enimmäistyöaikaa ei ylitetä neljän kuukauden jaksolla, -11- 52 komission tulee seurata tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja alan kehitystä jäsenvaltioissa sekä toimittaa neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle kertomus sääntöjen soveltamisesta, on tarpeen säätää, että jäsenvaltiot tehdä tällaisessa poikkeustapauksessa tietyistä säännöksistä; tapauskohtaisesti poikkeuksia asianomaisille työntekijöille on pääsääntöisesti annettava vastaavat korvaavat lepojaksot, ja työmarkkinaosapuolet voivat tai alan samalla kun otetaan huomioon perustamissopimuksen 3 b artiklassa määrätyt toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet, edellä ehdotetun toiminnan tavoitteita ei voida saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, sillä tavoitteena on varmistaa kaikille työntekijöille yhteisössä riittävä terveyden ja turvallisuuden suoja työajan suhteen; ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutuksen vuoksi tavoitteet voidaan saavuttaa parhaiten yhteisön tasolla ottamalla käyttöön koko Euroopan yhteisöön sovellettavat vähimmäissäännökset; tämä direktiivi on tarvittava vähimmäiskeino näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Soveltamisala 1. Tämän direktiivin tavoitteena on säätää terveyttä ja turvallisuutta koskevista ja parantaa työaikajärjestelyjen alalla vähimmäisnormeista maantieliikenteen liikenneturvallisuutta. Tätä direktiiviä sovelletaan jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kaikkiin maantieliikenteen alalla työskenteleviin liikkuviin työntekijöihin ja jäsenvaltioihin sijoittautuneisiin itsenäisiin kuljettajiin. Tämä direktiivi sisältää erityisiä, maantieliikenteen alalla työskenteleviin liikkuviin työntekijöihin sovellettavia yhteisön säännöksiä, ja neuvoston direktiivin 93/104/EY neuvoston 14 artiklan mukaisesti tämän direktiivin säännökset ovat ensisijaisia direktiivin 93/104/EY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä. /. /EY, säännöksiin nähden. Tätä direktiiviä sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan asetuksen (ETY) N:o 3820/85 säännösten soveltamista. 2 artikla Määritelmät 1. Tässä direktiivissä 'työaika' tarkoittaa a) itsenäisten kuljettajien osalta aikaa, jolloin suoritetaan seuraavia tehtäviä: -12- 53 i) ajaminen ii) lastaus ja purkaminen iii), matkustajien auttaminen linja-autoon nousemisessa tai siitä laskeutumisessa iv) ajoneuvon puhdistaminen v) aj oneuvon j a kuorman turvallisuuden tarkastus vi) muut tehtävät, joita tarvitaan ajoneuvon, kuorman tai matkustajien turvallisuuden varmistamiseen vii) ajoneuvon tekninen huolto b) liikkuvien työntekijöiden osalta aikaa työn aloittamisen ja lopettamisen välillä eli kaikkia työtehtäviä tai päivystysvelvollisuutta taukoja lukuun ottamatta. Tehtäviin kuuluvat erityisesti: i) ajaminen ii) lastaus ja purkaminen iii) matkustajien auttaminen linja-autoon nousemisessa tai siitä laskeutumisessa iv) ajoneuvon puhdistaminen v) ajoneuvon ja kuorman turvallisuuden tarkastus vi) muut tehtävät, joita tarvitaan ajoneuvon, kuorman tai matkustajien turvallisuuden varmistamiseen vii) ajoneuvon tekninen huolto viii) hallinnollinen työ. 2. 'Päivystysvelvollisuus', tarkoittaa aikaa, jolloin työntekijä on työpaikallaan valmiina aloittamaan tavanomaisen työnsä myös omasta aloitteestaan ja jolloin hänellä on yleensä tiettyjä työhön liittyviä tehtäviä. 'Päivystysaika' tarkoittaa aikaa, jolloin työntekijällä ei ole velvollisuuksia mutta jolloin hän on vapaa aloittamaan työn. Työntekijän on tiedettävä päivystysajat työmarkkinaosapuolten sopimien edellytysten mukaisesti, joista on etukäteen neuvoteltu jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetyllä tasolla ja siinä säädetyin ehdoin. Rajoittamatta jäsenvaltioiden lainsäädännön tai sellaisten työmarkkinaosapuolten sopimusten soveltamista, joiden mukaan tällaisista ajanjaksoista on maksettava korvaus tai niitä on rajoitettava, päivystysaikaa ei pidetä työaikana tämän direktiivin 3 ja 6 artiklan merkityksessä. -13- 54 3. 'Liikkuvia työntekijöitä' ovat kaikki yrityksen palkkaamat henkilöt, harjoittelijat ja osallistuvat jotka oppisopimuskoulutuksessa maantiekuljetusten suorittamiseen ja kuuluvat liikkuvaan henkilöstöön. olevat mukaan luettuina, 4 'Lepoaika' on yhtäjaksoinen vähintään tunnin mittainen ajanjakso, jolloin työntekijä voi käyttää aikansa vapaasti. 5. 'Viikko' on ajanjakso, joka alkaa kello 00. 00 maanantaina ja päättyy kello 24. 00 sunnuntaina. 6. 'Yöaika' on vähintään seitsemän tunnin mittainen ajanjakso, siten kuin se on määritelty kansallisessa lainsäädännössä, ja siihen kuuluu joka tapauksessa kello 24. 00:n ja kello 5. 00:n välinen aika. 7. 'Yötyö' on sellaisena työaikana tehtyä työtä, josta yli kaksi tuntia ajoittuu yöaikaan. 8- 'Yötyöntekijät' ovat työntekijöitä, jotka i) tekevät tavallisesti yötyötä tai ii) suorittavat yöaikaan tietyn osan vuosittaisesta työajastaan. Tämä osa on määriteltävä kuultava lainsäädännössä, työmarkkinaosapuolia. jäsenvaltioiden asiasta on ja 3 artikla Viikoittainen enimmäistyöaika Jäsenvaltioiden varmistamiseksi: on toteutettava tarvittavat toimenpiteet seuraavien seikkojen 1. Keskimääräinen viikoittainen työaika ei ylitä 48: aa tuntia. Yhden viikon enimmäistyöaika voi olla enintään 60 tuntia, jos neljän kuukauden ajalta laskettu keskiarvo ei ylitä 48:aa tuntia. Tämä ei kuitenkaan rajoita asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6 artiklan 4 ja 5 kohdan soveltamista, kunhan asianomaisten itsenäisten kuljettajien ja liikkuvien työntekijöiden keskimääräinen viikoittainen 48 tunnin enimmäistyöaika ei ylity neljän kuukauden jaksolla. 2. Liikkuvien työntekijöiden osalta eri työnantajien palveluksessa työskennelty aika on tehtyjen työtuntien yhteismäärä. Liikkuvan työntekijän on ilmoitettava kirjallisesti työnantajalle, jota asia koskee, toisen työnantajan palveluksessa työskennellystä ajasta. -14- „ 55 4 artikla Tauot Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että liikkuvat työntekijät tai itsenäiset kuljettajat eivät missään tapauksessa suorita 2 artiklan 1 kohdassa mainittuja tehtäviä pitempään kuin kuusi tuntia yhtäjaksoisesti ilman taukoa, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetussa neuvoston asetuksessa tason soveltamista. Työaika on keskeytettävä vähintään 30 minuutin mittaisella tauolla, jos kokonaistyöaika on 6-9 tuntia, ja vähintään 45 minuutin tauolla, jos kokonaistyöaika on enemmän kuin 9 tuntia. Tauko voidaan jakaa vähintään 15 minuutin jaksoiksi. (ETY) N:o 3820/85 säädetyn suojelun 5 artikla Lepoaika 1. Itsenäisten kuljettajien ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisalaan kuuluvien liikkuvien työntekijöiden on pidettävä kyseisessä asetuksessa säädetyt lepoajat. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että muilla kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla liikkuvilla työntekijöillä on vähintään 11 tunnin yhtäjaksoinen lepoaika heidän päivittäisen työaikansa päätteeksi. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun lepoajan kestoa voidaan lyhentää enintään yhdellä tunnilla, jos lyhennys korvataan pidentämällä toista lepoaikaa vähintään 12 tuntiin seuraavan kalenterikuukauden tai seuraavien neljän viikon aikana. 4. Jollei edellä olevasta 1 kohdasta muuta johdu, enintään kuuden peräkkäisen työpäivän lepoaikaa pidennetään 24 tunnin yhtäjaksoisella jälkeen 2 kohdassa säädettyä lepoajalla viikoittaisen lepoajan täyttymiseksi. 6 artikla Yötyöntekijät Jäsenvaltioiden varmistamiseksi: on toteutettava tarvittavat toimenpiteet seuraavien seikkojen 1. Yötyöntekijän päivittäinen työaika voi olla enintään kahdeksan tuntia. Työaika voi olla enintään kymmenen tuntia, jos kahdeksan tunnin päivittäinen keskiarvo ei ylity kahden kuukauden kuluessa; 3 artiklaa sovelletaan ajanjaksoihin, jolloin yö työntekijää ei pyydetä tekemään yötyötä. 2. Yötyöstä maksetaan korvaus kansallisten säännösten, tai kansallisten käytänteiden mukaisesti, mutta korvaus on sallittu vain sillä ehdolla, että se ei ole omiaan vaarantamaan liikenneturvallisuutta. työehtosopimusten -is- 56 3. Liikkuvilla työntekijöillä, jotka ovat yötyöntekijöitä, tulee olla samat mahdollisuudet täydennyskoulutukseen ja ylenemiseen kuin muillakin työntekijöillä. 7 artikla Poikkeukset 1. Poikkeuksia 3, 5 ja 6 artiklasta voidaan myöntää lakien, asetusten, hallinnollisten välisten muiden tarjotaan vastaava määräysten, työehtosopimusten sopimusten perusteella, kunhan asianomaisille korvaava lepoaika. työmarkkinaosapuolten työntekijöille tai Mahdollisuus poiketa 3 artiklasta ei saa johtaa yli kuuden kuukauden viitejaksoon laskettaessa keskimääräistä 48 tunnin viikoittaista enimmäistyöaikaa. Jäsenvaltiot voivat sallia poikkeuksia 3 artiklasta myös, jos keskimääräistä viikoittaista enimmäistyöaikaa vähennetään seuraavasti: - keskimäärin 39 tuntiin enintään 9 kuukauden viitejaksolla ja - keskimäärin 35 tuntiin enintään 12 kuukauden viitejaksolla. 3. Säännöllisessä henkilöliikenteessä alle 50 kilometrin matkoilla tauot tai pysähdysajat voidaan jakaa alle 15 minuutin jaksoihin. 8 artikla Tiedottaminen ja kirjanpito 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että liikkuvien työntekijöiden työnantaja a) panee esille sopivaan paikkaan yrityksessä kopion tästä direktiivistä, alaa koskevista kansallisista ja mahdollisista yrityksen sopimuksista, jotka on tehty tämän direktiivin perusteella, ja työehtosopimuksista ja määräyksistä, säännöistä b) kirjaa muistiin viikossa enemmän kuin 48 tuntia tekevien työntekijöiden työajan sekä vuorokaudessa enemmän kuin kahdeksan tuntia tekevien yötyöntekij öiden työajan. Kirjanpito on säilytettävä vähintään kaksi vuotta. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että itsenäiset kuljettajat pitävät kirjaa työajastaan, jos se ylittää 48 tuntia viikossa tai yötyöntekijän osalta 8 tuntia vuorokaudessa. Kirjanpito on säilytettävä vähintään kaksi vuotta. -16- 57 9 artikla Edullisemmat määräykset Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta soveltaa tai antaa liikkuvien työntekijöiden tai itsenäisten kuljettajien turvallisuuden ja terveyden suojelun kannalta edullisempia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä eikä estetä edistämästä tai soveltamasta liikkuvien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun kannalta edullisempia tehtyjä sopimuksia. työmarkkinaosapuolten välillä työehtosopimuksia tai muita 10 artikla Seuraamukset Jäsenvaltioiden on määritettävä seuraamukset, joita sovelletaan tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja varmistettava, että niitä sovelletaan. Seuraamusten tulee olla tehokkaita, rikkomukseen nähden suhteutettuja ja riittävästi ennalta ehkäiseviä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle 12 artiklan 1 kohdassa mainittuun päivämäärään mennessä, ja niihin myöhemmin tehtävistä muutoksista hyvissä ajoin. 11 artikla Loppumääräykset Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan [kahden vuoden kuluessa direktiivin voimaantulosta] että työmarkkinaosapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sopimuksen pohjalta, jolloin jäsenvaltioiden on toimittava niin, että ne voivat taata tämän direktiivin säännösten noudattamisen kaikissa tilanteissa. tai varmistettava kyseiseen päivämäärään mennessä, 2. Kun jäsenvaltiot antavat 1 kohdassa tarkoitettuja säädöksiä, niissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Tämän direktiivin täytäntöönpano ei oikeuta heikentämään liikkuvien työntekijöiden ja rajoittamatta itsenäisten kuljettajien suojelun yleistä tasoa, sanotun kuitenkaan jäsenvaltioiden oikeutta antaa olosuhteiden muuttuessa erilaisia lakeihin, asetuksiin tai sopimuksiin perustuvia työaikaa koskevia säännöksiä, kunhan tässä direktiivissä säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle joka toinen vuosi kertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja ilmoitettava kummankin työmarkkinaosapuolen näkökannat. Tietojen on oltava komissiolla viimeistään kertomuksen kattaman kaksivuotiskauden päättymistä seuraavan syyskuun 30 päivänä. Kaksivuotiskausi on sama kuin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kausi. -17- 5c 5. Komissio laatii joka toinen vuosi kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa ja alan kehityksestä. Komissio toimittaa kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous-ja sosiaalikomitealle. 6. Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä toimitettava antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. tarkoitetuista kysymyksistä Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 12 artikla Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja -18- 53 VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi Neuvoston direktiivi maantieliikenteen alalla työskentelevien liikkuvien työntekijöiden ja itsenäisten kuljettajien työajan järjestämisestä. Asiakirjan viitenumero: 98018 Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? 75 säädös perustuu perustamissopimuksen järjestäminen on yksi yhteisen artiklaan. a Yhteisön liikennepolitiikan keskeisiä Liikennemarkkinoiden osatekijöitä. Tieliikennealan työaikaa koskevien yhteisten normien säätäminen on tullut tärkeämmäksi, koska tämä kuljetusmuoto on niin hallitseva yhteisön alueella, koska markkinoille pääsy on vapautettu ja koska on tarpeen ehkäistä kilpailun vääristymistä liikenteenharjoittajien välillä. Vähimmäisnormien asettaminen kaikelle kuljetustoiminnalle ehkäisee tieliikennealan mahdollista hajautumista ja parantaa liikenneturvallisuutta sekä liikkuvien työntekijöiden ja itsenäisten kuljettajien työoloja. 118 ja Säädös heijastaa myös komission sitoumusta tehdä ehdotuksia yhteisön lainsäädännöksi niillä aloilla, jotka eivät kuulu yleisen työaikadirektiivin 93/104/EY soveltamisalaan. Tämä maantieliikennettä koskeva direktiiviehdotus kuuluu osana toimenpidekokonaisuuteen, ja liikkuvien työntekijöiden ja itsenäisten sillä mukautetaan yleisdirektiivin säännöksiä kuljettajien erityisoloja vastaaviksi. Ehdotuksella pyritään viemään eteenpäin eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten tällä alalla käymiä keskusteluja. Siihen on sisällytetty ne asiat, joista työmarkkinaosapuolet pääsivät yhteisymmärrykseen, ja erimielisyyttä aiheuttaneista asioista esitetään ratkaisu, joka on nykyisen yhteisön lainsäädännön mukainen ja vastaa säädöksen perustavoitetta. Ehdotuksessa asetetaan 48 tunnin keskimääräinen viikoittainen enimmäistyöaika ja 60 tunnin ehdoton yläraja. Samoin siinä säädetään vähimmäistauoista ja lepoajoista sekä yötyöstä. Työajan määritelmät vastaavat työmarkkinaosapuolten sopimia määritelmiä. Yhteisön säädös on ainoa keino sovittaa yhteen jäsenvaltioissa nykyisin vallitsevat erilaiset järjestelyt. Se luo yhteisen perustan, ja siinä säädetään terveyden ja turvallisuuden suojelun vähimmäistasosta, mikä parantaa myös liikenneturvallisuutta ja työoloja sekä ehkäisee kilpailun vääristymistä. Vaikutus yritystoimintaan 60 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee? - Yritystoiminnan alat Ehdotus vaikuttaa kaikkiin liikkuviin työntekijöihin ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin maanteiden tavarakulj etusten j a henkilöliikenteen alalla. - Yritysten koko (pienten ja keskisuurten yritysten osuus) laatiman työpaikkoja on noin 1,2 miljoonaa, työmarkkinaosapuolten vuonna 1995 Eurooppalaisten raportin mukaan maanteiden kuljetustoiminta työllistää yhteensä arviolta 6,5 miljoonaa ihmistä Euroopan lukuun unionissa. Henkilöliikenteessä harjoitettavassa kuljetustoiminnassa noin 2,1 miljoonaa ja omaan lukuun harjoitettavassa kuljetustoiminnassa 3-3,5 miljoonaa. Yhteisön alueen maantiekuljetusten harjoittajilla on käytössään keskimäärin 4,4 ajoneuvoa. Vuonna 1990 niissä jäsenvaltioissa toimivista alan yrityksistä, joiden osalta tiedot ovat saatavilla, 78 %:lla oli käytössään 1-5 ajoneuvoa, 11 %:lla 6-10 ajoneuvoa ja 11 %:11a vähintään 11 ajoneuvoa. Pk-yritysten osuus alalla on siis suuri. toisen - Ovatko yritykset keskittyneet yhteisön tietylle maantieteelliselle alueelle? Luvut ovat suurin piirtein samanlaiset kaikissa jäsenvaltioissa, joskin Alankomaissa, Belgiassa ja Itävallassa yli 5 ajoneuvon yritysten määrä on hiukan suurempi, kun taas Välimeren maissa sekä Ruotsissa ja Suomessa yli 90 %:lla liikenteenharjoittajista on 1-5 ajoneuvoa. 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Liikenteenharjoittajan on järjestettävä yritystoimintansa niin, että enimmäistyöaikaa koskevia rajoja noudatetaan ja että liikkuvat työntekijät saavat pitää vähimmäislepoajat ja -tauot. Jos liikenteenharjoittaja on itsenäinen kuljettaja, hänen tulee järjestää työnsä säädettyjen normien mukaisesti. Molemmissa tapauksissa on pidettävä kirjaa niistä jolloin keskimääräinen viikoittainen enimmäistyöaika on ylittynyt, sekä jaksoista, poikkeustapauksista. Kirjanpito on säilytettävä kahden vuoden ajan. Työnantajien on myös pantava esille asiaa koskeva lainsäädäntö ja sopimukset, jotta hänen liikkuvat työntekijänsä voivat tutustua niihin. 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset - työllisyyteen? Niissä jäsenvaltioissa, joissa jo sovelletaan vastaavia kansallisia toimenpiteitä, tällä ehdotuksella ei ole suurta vaikutusta. Siellä missä vastaavia toimenpiteitä ei ole omaksuttu jo ennestään, ehdotus voi lisätä työpaikkojen määrää. Työntekijöiden terveys ja turvallisuus paranevat, mikä johtaa vakaampaan työntekijän työsuoritukseen pitkällä -20- 61 aikavälillä. Liikenteenharjoittajat, joiden marginaalit ovat pienet, saattavat tuottavuuden laskun vuoksi vähentää kuljetustensa määrää pikemmin kuin palkata lisää työntekijöitä. Tämä lainsäädäntö saattaa siis johtaa alan uudelleenjärjestelyihin joissakin jäsenvaltioissa. Tällä säädöksellä pyritään saattamaan itsenäiset ammatinharjoittajat työaikasäännösten osalta suunnilleen samaan asemaan kuin muutkin maantieliikenteen alalla toimivat. Heidän työaikansa määritellään kuitenkin suoraan ajoneuvoon liittyviin toimintoihin käytettävää, aikaa, ja se edellyttää hiukan paperityötä, mutta koska itsenäisten kuljettajien ajo- ja lepoaikaa säännellään jo neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3820/85, tämä direktiivi ei vaikuttane kohtuuttomasti heidän toimintaansa. Liikenneturvallisuuden kannalta itsenäisten kuljettajien muiden tehtävien kuin ajamisen rajoittaminen auttaa ehkäisemään, ettei liiallinen väsymys haittaa ajoa. Näin voidaan parantaa palvelun laatua ja varmistaa työn jatkuvuus. joustavammin. Säädöksellä rajoitetaan - investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen? On mahdollista, että ehdotus lisää jonkin verran investointeja uusiin ajoneuvoihin, mutta kokonaisuudessa sillä ei kuitenkaan liene merkittävää vaikutusta investointeihin. Se ei myöskään haitanne uusien yritysten perustamista, koska siinä vaaditaan vain tehtävien uudelleenjärjestelyä tiettyjen vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten noudattamiseksi. Näillä normeilla parannetaan terveyttä ja varmistetaan, että he pystyvät parhaaseensa. Itsenäisille kuljettajille tarjotaan puitteet toiminnan jatkamiselle. työntekijöiden - yritysten kilpailukykyyn? Ehdotuksella pyritään yhdenmukaistamaan yritysten kilpailuasemaa luomalla työaikaa koskevat yhteiset vähimmäisvaatimukset maantiekuljetusten alalle, mikä vähentää mahdollista kilpailun vääristymistä. - ehdotuksen määrälliset ja laadulliset kustannukset ja hyödyt? Komissio on teettänyt selvityksen vaikutuksista yrityksiin tarkoituksena arvioida työaikadirektiivin mahdollista vaikutusta nykyisin sen ulkopuolella oleviin aloihin kuten maantieliikenteeseen. Selvityksestä ilmenee, että yrityksille aiheutuvat kustannukset jakautuvat kolmeen ryhmään: (1) (2) hallinnolliset todistamisesta: työajan seurantajärjestelmien luominen ja käyttö direktiivin noudattamisesta kustannukset ja noudattamisen lisätyöntekijöiden palkkaamisen kokonaiskustannukset: palkkauskustannukset sekä myöhemmät välittömät ja välilliset työvoimakustannukset 1 Business Impact Assessment, Working Time Directive: excluded sectors, Cambridge Policy Consultants, lokakuu 1998. -21- 62 (3) työajan uudelleenjärjestämisestä aiheutuvat kustannukset: uudet työvuorolistat, tai lepoaikojen edellyttämät lisäjärjestelyt, uudet sopimukset ammattiliittojen yritysneuvostojen kanssa. Työantajalle saattaa koitua myös hyötyä uusien sääntöjen noudattamisesta, mikä vähentää vaikutusten kokonaiskustannuksia. Hyötyjä ovat: (1) (2) (3) Onnettomuuksien ja terveyssyistä johtuvien poissaolojen väheneminen merkitsee työn keskeytymistä aiempaa harvemmin, mikä vähentää kustannuksia. Parempi terveydentila ja vähäisempi väsymys lisäävät yksittäisten työntekijöiden tuottavuutta. tuottavuus paranee, kun Yritysten säännösten toimeenpanon yhteydessä. työaikoja järjestellään uudelleen uusien (4)r Ylityökorvauksia säästyy, kun niiden työntekijöiden työaika lyhenee, jotka nykyisin työskentelevät uusien säännösten mukaista enimmäistyöaikaa pitempään. - Mitkä ovat direktiivin kustannukset? Mainitussa selvityksessä yrityksiin kohdistuvista vaikutuksista todetaan, ettei tarkan arvion tekeminen direktiivin täytäntöönpanon kustannuksista ja hyödyistä ole mahdollista. Arvion tekeminen edellyttää lukuisia päätelmiä puutteellisten tietojen perusteella, joten virhemarginaali on suuri. Suurimmat kustannukset aiheutuvat uusien työntekijöiden palkkaamisesta, joka on tarpeen työajan rajoittamisen ja vuosilomaa koskevien säännösten vuoksi. Suurimmat hyödyt ovat puolestaan ylityökorvausten vähentyminen, yksittäisten ja onnettomuuksien työntekijöiden väheneminen. Ehdotuksen nettokustannusten arvioidaan olevan suuruusluokaltaan todennäköisesti 0,2 % palkkasummasta. tuottavuuden paraneminen sekä sairaslomien Kattavien sosiaalisten puitteiden puuttuminen on häirinnyt pahasti maantieliikenteen alaa viime vuosina ja johtanut suuriin ennakoimattomiin kustannuksiin, joiden määrää on mahdotonta että monissa maantiekuljetuksista jakelussaan riippuvaisissa yrityksissä. Tässä ehdotuksessa esitetään toimenpiteitä aukon paikkaamiseksi. sekä kuljetusyrityksissä ja konkursseihin arvioida, Laajemmalta kannalta komission tiedonannossa "Liikenneturvallisuuden edistäminen EU:ssa - Ohjelma vuosiksi 1997-2001"2 esitetään maantieonnettomuuksien huomattavat kustannukset yhteiskunnalle. Yhden kuolonuhrin suoriksi taloudellisiksi kustannuksiksi (tuotannon menetys, lääkinnälliset ja vakuutuksesta aiheutuvat kustannukset) on arvioitu varovasti 1 miljoona ecua, mihin ei sisälly kivusta, surusta ja kärsimyksistä aiheutuvia kustannuksia. EU:n tieliikenteessä kuolonuhreja on nykyisin vuosittain noin 45 000, ja 18%:ssa kuolemaan (yhteen tai useampaan) johtaneista onnettomuuksista on mukana siis huomattavia tavarankuljetusajoneuvo linja-auto. Yhteiskunnalle aiheutuu tai KOM(97) 131 lopullinen, 9. 4. 1997, s. 5. ^ -22- kustannuksia. Äskettäisessä komission teettämässä tutkimuksessa,3 joka tukeutuu aiempiin liiallisten yleisesti hyväksyttyihin selvityksiin, korostetaan onnettomuuksien työtuntien ja yötyön aiheuttaman väsymyksen välistä suhdetta maantieliikenteessä. sekä 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms. )? Ehdotus ei sisällä tätä asiaa koskevia erityissäännöksiä. Siinä määritellään kuitenkin itsenäisten kuljettajien työaika rajoittavammin, säilytetään heidän osaltaan taukoja ja lepoaikaa koskevat asetuksen (ETY) N:o 3820/85 säännökset ja vapautetaan heidät tietojen esillepanoa koskevasta velvoitteesta. Kuuleminen 6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet alojen" kaikkien - myös tieliikenteen työntekijöitä ehdotustensa "ulkopuolisten pääsuuntauksen Komissio antoi 15. heinäkuuta 1997 valkoisen kirjan tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 93/104/EY ulkopuolisista toimialoista. Siinä se ilmaisi kuten maantieliikenteen osalta. ETUC (Euroopan ammattiyhdistysten liitto) toimitti kaikki toimialat edustavan Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liiton (FST) toimialat - kattavan yhteisvastauksen, jossa työaikasäännöksiin ja piti se tuki komission suosimaa eriytettyä poikkeusten myöntämistä vuoksi. Työnantajapuolella UNICE (EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto) katsoi, ettei uusi yhteisön lainsäädäntö ole tarpeen, koska kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetään työaikaan liittyvästä suojasta ja useimmissa jäsenvaltioissa tätä täydennetään työehtosopimuksin ja EU:n tasolla on jo oikeudelliset puitteet näihin asioihin puuttumiseksi ja maantieliikenteen terveys- ja turvallisuusongelmiin voidaan jo puuttua asetuksen 3820/85 perusteella. ERU (Kansainvälinen maantiekuljetusliitto) vahvisti näkemyksensä, että nykyisten sääntöjen tehokkaampi soveltaminen olisi suotavampaa kuin uusien sääntöjen asettaminen. Sitovan linjan tulisi perustua työmarkkinaosapuolten yhteisiin näkemyksiin yksittäisissä kuljetusmuodoissa. lähestymistapaa yleisdirektiivin tarpeettomana joustavuuden IRU ja FST päättivät myöhemmin aloittaa alustavat keskustelut, joiden aikana komissio toisen vaiheen. käynnisti huhtikuussa 1998 Työmarkkinaosapuolet toimittivat komissiolle 27. toukokuuta 1998 yhteisen kirjeen, jossa ne ilmoittivat edenneensä keskusteluissaan ja pyrkivänsä työaikaa koskevaan sopimukseen direktiivin 93/104/EY periaatteiden pohjalta edistäen oikeudenmukaista kilpailua ja ottaen huomioon maantieliikenteen erityispiirteet. työmarkkinaosapuolten kuulemisen Le lien entre la duree du travail des conducteurs routiers et la securite routiere au sein de l'Union Europeenne, Universität-Gesamthochschule Kassel, Institut fiir Arbeitswissenschaft, kesäkuu 1997. -23- 64 Viime hetken kokouksesta ja sovittelijan yrityksistä huolimatta sopimukseen ei päästy komission asettamaan määräaikaan mennessä, joka päättyi 30. syyskuuta 1998. Molemmat osapuolet ilmoittivat sopimusluonnokseen liittyvät ongelmat, joita olivat työajan sekä päivystysvelvollisuuden soveltamisesta myönnettävien poikkeusten laajuus. -ajan määritelmät sopimuksen sekä ja on osaksi suureksi ehdotukseen Komission joista työmarkkinaosapuolet pääsivät yhteisymmärrykseen, ja poikkeusten osalta siinä esitetään kompromissiratkaisua. Luonnoksen määritelmät on sillä vain eräät valtuuskunnat kyseenalaistivat määritelmiä keskustelujen loppuvaiheessa. Ne edustavat tarvittua myönnytystä 60 tunnin viikoittaisen enimmäistyöajan säätämiseksi. Määritelmien ongelmana on niiden yhteys eri jäsenvaltioiden palkkausjärjestelmiin, mutta on syytä muistaa, että tällä direktiivillä ei pyritä vaikuttamaan millään tavoin palkkaneuvotteluihin. sisällytetty säilytetty, seikat,' ne Komission ehdotus perustuu työmarkkinaosapuolten yksityiskohtaisiin keskusteluihin kuluneen vuoden aikana, ja sillä pyritään kuromaan umpeen osapuolten välinen kuilu. -24- 65 MERENKULKIJOIDEN TYÖAJAN JÄRJESTÄMISTÄ KOSKEVAT EHDOTUKSET 66 Ehdotusten taustaa 1. Nämä ehdotukset koskevat työajan järjestämistä meriliikenteessä. toimialoja valkoisessa koskevassa ulkopuolisia työajat ovat todettiin, että pitkät lyhentäminen oli kuitenkin kirjassa 2. Työaikadirektiivin tavallisia merillä. Työajan (KOM(97) 334) järjestelmällinen tähän saakka ollut vaikeaa yhteisön ulkopuolisten maiden lipun alla purjehtivien alusten aiheuttaman kilpailun vuoksi. Työpaikkojen väheneminen Euroopan unioniin rekisteröidyillä laivoilla - yli 30 prosentilla vuodesta 1985 vuoteen 1995 - onkin ollut viime vuosina merkittävä huolenaihe sekä varustamoille että merenkulkijoille. Tämän ja toimialan maailmanlaajuisen luonteen vuoksi sekakomiteassa on pidetty tärkeänä päästä sopimuksiin kansainvälisissä järjestöissä ennen puuttumista yhteisön sisäisiin kysymyksiin. ja vahdinpitoa koskevan yleissopimuksen 3. Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä päästiin vuonna 1995 sopimukseen koulutusta, (STCW-yleissopimus) pätevyyskirjoja muuttamisesta vahdinpitäjien vähimmäislepoaikojen osalta. Yleissopimuksessa säädetään päivittäisestä vähintään 10 tunnin lepoajasta 24 tunnin aikana, ja lepoaika voidaan jakaa enintään kahdeksi jaksoksi, joista toisen on kestettävä yhtämittaisesti vähintään kuusi tuntia. Viikottaisen lepoajan on oltava vähintään 70 tuntia. Neuvosto antoi 25. toukokuuta 1998 direktiivin 98/3 5/EY merenkulkijoiden vähimmäiskoulutustasosta annetun direktiivin 94/5 8/EY muuttamisesta. Siinä otetaan huomioon vuoden 1995 STWC-yleissopimuksen säännökset, jotka koskevat kannella ja konehuoneessa työskentelevien vahdinpitäjien vähimmäislepoaikoja. 4. Lokakuussa 1996 Kansainvälinen työjärjestö (ILO) hyväksyi uuden yleissopimuksen (n:o 180), joka koskee merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä. Yleissopimuksessa määrätään aluksilla työskenteleville merenkävijöille joko enimmäistyöaika (14 tuntia päivässä ja 72 tuntia viikossa) tai vähimmäislepoaika (10 tuntia päivässä ja 77 tuntia viikossa). Konferenssi päätti menettelystä, jolla yleissopimuksen n:o 180 määräyksiä voitaisiin soveltaa EU:n vesillä liikennöiviin EU:n ulkopuolella rekisteröityihin laivoihin satamavaltioiden suorittaman valvonnan avulla. 5. Toimialan vuoksi kansainvälisyyden alan työmarkkinajärjestöjen kanssa edistämään samanaikaisesti sekä EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivilla aluksilla työskentelevien että yhteisön ulkopuolisista maista turvallisuuden työskentelevien merenkulkijoiden tulevilla aluksilla suojelua. Siten mukaan on liitetty seuraavat ehdotukset. terveyden ja yhteistyössä komissio pyrkii 6. Ehdotus direktiiviksi, jolla pannaan eurooppalainen sopimus merenkulkijoiden työajan järjestämisestä. täytäntöön 30. syyskuuta 1998 tehty 7. Ehdotus direktiiviksi merenkulkijoiden työaikojen valvonnasta yhteisön satamia käyttävillä aluksilla. 67 Lisäksi komissio on laatinut jäsenvaltioille suosituksen merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä koskevan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen n:o 180 sekä kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan ratifioinnista Kansainvälisen pöytäkirjan ratifioinnista. Tämä suositus, joka on osoitettu erikseen jäsenvaltioille, on liitetty tiedoksi. yleissopimukseen työjärjestön liittyvän n:o 147 Koska direktiivi, jolla pannaan täytäntöön eurooppalainen sopimus merenkulkijoiden työajan järjestämisestä, perustuu sosiaalipolitiikkaa koskevaan sopimukseen, se ei koske Yhdistynyttä kuningaskuntaa (ellei sitä hyväksytä Amsterdamin sopimuksen 139 artiklan mukaisesti sen tultua voimaan). Komissio antaa siksi neuvostolle sopivana ajankohtana ehdotuksen neuvoston direktiiviksi, sosiaalipolitiikkaa jolla liittyvä direktiivi ulotetaan koskemaan Yhdistynyttä koskevaan pöytäkirjaan kuningaskuntaa. tämä 68 Ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI EUROOPAN YHTEISÖN KANSALLISTEN VARUSTAMOYHDISTYSTEN KESKUSJÄRJESTÖN (ECSA) JA EUROOPAN UNIONIN KULJETUSTYÖNTEKIJÖIDEN YHDISTYSTEN LIITON (FST) MERENKULKIJOIDEN TYÖAJAN JÄRJESTÄMISTÄ KOSKEVASTA SOPIMUKSESTA (komission esittämä) EHDOTUKSEN TARKOITUS JOHDANTO 1. Tämän direktiiviehdotuksen tarkoituksena on panna täytäntöön liitteenä oleva solmittiin merenkulkijoiden 30. syyskuuta 1998 merenkulkualan työmarkkinaosapuolia edustavien järjestöjen (ECSAjaFST) välillä. järjestämistä sopimus, koskeva työajan joka 2. Kun työaikadirektiivin ulkopuolisia toimialoja koskeva valkoinen kirja lähetettiin työmarkkinaosapuolille, niille ilmoitettiin, että kyseessä on näiden toimialojen työaikaa koskevan muodollisen kuulemismenettelyn ensimmäinen vaihe. Valkoiseen kirjaan saatujen vastausten pohjalta komissio käynnisti 31. maaliskuuta 1998 suunniteltua ehdotusta koskevan kuulemismenettelyn toisen vaiheen. järjestöt, Euroopan 3. Kuulemismenettelyn toisen vaiheen jälkeen työmarkkinaosapuolia yhteisön tasolla varustamoyhdistysten yhteisön edustavat keskusjärjestö (ECSA) ja Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liitto (FST) tekivät 30. syyskuuta 1998 eurooppalaisen sopimuksen merenkulkijoiden työajan järjestämisestä. Ne lähettivät sopimuksen komissiolle ja pyysivät, että tekemällä sopimus. pantaisiin päätöksellä sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta kansallisten SOPIMUKSEN TARKASTELU 4. Sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanosta antamassaan tiedonannossa1 komissio korosti, että perustamissopimusten valvojana komissio tekee päätösehdotuksia, jotka se jättää neuvostolle ottaen huomioon sopimuspuolten edustavuuden, niiden valtuudet, laillisuuden yhteisön lainsäädäntöön nähden sekä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien määräysten noudattamisen. Komissio aikoo joka tapauksessa antaa jokaisesta neuvostolle esitetystä alaa koskevasta ehdotuksesta perustelumuistion, joissa se kommentoi ja arvioi työmarkkinaosapuolien tekemää sopimusta. työehtosopimuksen lausekkeiden i SOPIMUSPUOLTEN EDUSTAVUUS JA VALTUUDET 5. Sopimuksen järjestöt allekirjoittaneet unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liitto, ja ECSA, Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö. Järjestöt ovat osallistuneet meriliikenteen sekakomitean toimintaan sen vuonna 1987 tapahtuneesta perustamisesta lähtien. lausuntoja Sekakomitean meriliikennettä koskevista kysymyksistä ja erityisesti sosiaalisista näkökohdista. tuloksena on syntynyt lukuisia yhteisiä toiminnan Euroopan FST, ovat KOM(93) 600, 14. 12. 1993. 70 6. Sopimuksen allekirjoittaneiden järjestöjen jättämän aineiston mukaan ne ovat alakohtaisia ja organisoitu yhteisön tasolla. Lisäksi ne koostuvat järjestöistä, jotka ovat tunnustettu ja olennainen osa jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten rakenteita ja joilla on valtuudet neuvotella sopimuksista ja jotka ovat edustettuina kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi ne ovat rakenteeltaan sellaisia, jotta ne voivat tehokkaasti osallistua sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon. 7. EC S A edustaa kaikkien jäsenvaltioiden kansallisia varustamoyhdistyksiä. Nämä ovat puolestaan selvästi tärkeimpiä kansallisia varustamoita edustavia työnantajajärjestöjä. FST edustaa ylivoimaista enemmistöä Euroopan merenkävijöistä. Sen kaikki jäsenjärjestöt osallistuvat itse kansallisiin työehtosopimusneuvotteluihin. 8. Järjestöt täyttävät siten yhteisön tason työmarkkinaosapuolen vaatimukset, jotka on määritelty edellä mainitussa komission vuonna 1993 antamassa tiedonannossa. Järjestöt on sittemin otettu tunnustettujen työmarkkinaosapuolten listalle, joka on komission liitteessä I. ECSA on otettu mukaan alakohtaisena työnantajajärjestönä, FST Euroopan ammatilliseen yhteisjärjestöön (EAY) kuuluvana eurooppalaisena työmarkkinakomiteana. tiedonannon2 ii PIENIÄ JA KESKISUURIA YRITYKSIÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään, että 9. Sosiaalipolitiikasta sosiaalialan sellaisia hallinnollisia, taloudellisia tai oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä. lainsäädännössä on vältettävä säätämästä 10. Sopimuksessa ei tehdä eroa pienten ja keskisuurten yritysten työntekijöiden ja muiden työntekijöiden välillä. Joissain lausekkeissa (3 ja 4 lauseke ja 5 lausekkeen 6 kohta) määrätään kuitenkin normeista, poikkeuksista tai tietystä joustavuudesta, jotka vahvistetaan kansallisella lainsäädännöllä tai työehtosopimuksilla. 11. Nämä määräykset osoittavat tukea uusia joustavia työaikajärjestelyltä, jotka soveltuvat paremmin kaupallisen merenkulun muuttuviin tarpeisiin ja joiden on määrä ottaa paremmin huomioon sekä yritysten että työntekijöiden tarpeet. työmarkkinaosapuolten halukkuuden 12. Tästä syystä komissio on tullut siihen tulokseen, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevia määräyksiä on noudatettu. KOM(98) 322 lopullinen. e ' 71 III LAUSEKKEIDEN LAILLISUUS 13. Komissio tutki tarkasti kaikki sopimuksen lausekkeet eikä löytänyt määräyksiä, jotka olisivat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Se, että puitesopimuksessa määrätään jäsenvaltioita koskevista velvoitteista, ei saata sen laillisuutta kyseenalaiseksi. Itse asiassa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen liitteenä olevasta toisesta julistuksesta3 toinen seuraa täytäntöönpanotapa yhteisön tasolla (siis komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston päätöksellä) luo todennäköisesti velvoitteita jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden velvoitteet työmarkkinaosapuolten välisestä sopimuksesta vaan sen eivät johdu suoraan täytäntöönpanotavasta. Sopimuksen sisältöä tarkastellaan tämän asiakirjan kohdassa IV, jossa esitetään komission arvio siitä. työmarkkinaosapuolten sopimusten välisten että se, iv SOPIMUKSEN ARVIOINTI 14. Määrittämällä työaikaa koskevia vähimmäisvaatimuksia eurooppalainen sopimus merenkulkijoiden työajan järjestämisestä panee täytäntöön työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 7, 8 ja 19 kohdat. 15. Komissio katsoo, että työajan mukauttaminen, joustavuus ja järjestäminen ovat keskeisiä näkökohtia sekä työntekijöiden työolosuhteiden että yritysten joustavuuden kannalta, ja ne vaikuttavat merkittävästi työmarkkinoiden tilanteeseen ja työpaikkojen luomiseen. 16. Tätä taustaa vasten komissio tukee täysin ECSA:n ja FST:n välisen työaikaa koskevan sopimuksen tavoitetta ja on sitä mieltä, että sopimus on tärkeä kolmesta syystä. 17. Ensinnäkin merenkulkijoiden työaikaa koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönotto työntekijöiden perusoikeuksien vähimmäistason edistysaskel on merkittävä määrittämisessä. 18. Toiseksi sopimuksella saavutetaan tasapaino eri pyrkimysten välillä. Näitä ovat tarve suojella riittävästi merenkulkijoiden terveyttä ja turvallisuutta sekä vaatimukset antaa kaupallista merenkulkua harjoittaville merialuksille tarpeeksi joustavuutta ja pitää yllä asianmukaisia yleisiä turvallisuusnormeja. Tässä suhteessa sopimus on sopusoinnussa komission keskipitkän aikavälin sosiaalialan toimintaohjelman 1995-1997 kanssa, toimialoja koskevan valkoisen kirjan4 kanssa, työaikadirektiivin ulkopuolisia korkeaa "Yksitoista ilmoittavat, sopimuspuolta 3 järjestelyt työmarkkinaosapuolten välisten niiden yhteisön tasolla tehtyjen sopimusten soveltamiseksi, joihin viitataan 4 artiklan 2 kohdassa, koostuvat sopimusten sisällön kehittämisestä kollektiivisin neuvotteluin ja kunkin jäsenvaltion säännösten mukaisesti, ja että tämän vuoksi nämä järjestelyt eivät velvoita jäsenvaltioita soveltamaan sopimuksia suoraan tai luomaan sääntöjä niiden saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tai muuttamaan voimassa olevia sisäisiä säännöksiä näiden täytäntöönpanon helpottamiseksi. " 4 KOM(97) 334, lopullinen. ensimmäiset että 7 komission yhteinen liikennepolitiikka -toimintaohjelman5 kanssa ja vihreän kirjan "Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin"6 kanssa. sopimus on merkittävä tasolla käytävälle 19. Kolmanneksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle. Se vahvistaa yhteisön alakohtaiselle työmarkkinaosapuolten keskeisen aseman ja mukautettaessa työoloja koskevia kansallisia normeja yhteisön tasolla. Lisäksi sopimus otetun sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen elinvoimaisuutta. täydennettäessä, parannettaessa korostaa Amsterdamin saavutus yhteisön sopimuksen hiljattain osaksi 20. Komission mielestä kaikki ehdot ovat täyttyneet, jotta voitaisiin antaa ehdotus sopimuksen toteuttamisesta neuvoston päätöksellä. KOMISSION EHDOTUS tehty sopimus pannaan 21. Komissio ilmoitti 14. joulukuuta 1993 antamassaan tiedonannossa, että jos yhteisön tasolla täytäntöön, työmarkkinaosapuolten yhteisestä pyynnöstä neuvoston päätöksellä komission ehdotuksesta, neuvostolla ei ole mahdollisuutta muuttaa vuoksi sopimusta. Komissio työmarkkinaosapuolten tutkittuaan ehdottamaan päätöksen hyväksymistä sopimuksesta sellaisenaan. Tässä tapauksessa ehdotettu oikeudellinen väline on direktiivi. Siksi mukana ovat lausekkeet direktiivin kansallisesta täytäntöönpanosta. tekemää sopimusta tavanomaiset tyytyy tämän 22. Komissio katsoi myös, että neuvoston päätöksellä on pantava täytäntöön työmarkkinaosapuolten tekemän sopimuksen määräykset niin, että sopimuksen teksti ei ole osa päätöstä vaan sen liite. 23. Lisäksi komissio ilmoitti, että jos neuvosto päättää sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan viimeisessä alakohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti olla panematta täytäntöön työmarkkinaosapuolten tekemää sopimusta sellaisenaan, komissio vetää pois päätösehdotuksensa ja tutkii mahdollisuutta ehdottaa oikeudellista välinettä kyseisellä alalla. 24. Komissio ei siis ole toistanut sopimuksen tekstiä ehdotuksessaan vaan on lisännyt sen liitteeksi. Lisäksi se toistaa, että jos neuvosto haluaa muuttaa työmarkkinaosapuolten tekemää sopimusta, se vetää pois ehdotuksensa. KOM(95)302, lopullinen. KOM(97)128, lopullinen. 73 / OIKEUSPERUSTA allekirjoittajaosapuolten 25. Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisön tasolla tehdyt sopimukset pannaan täytäntöön 2 artiklassa tarkoitettujen kysymysten osalta komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä. Merenkulkijoiden työajan järjestämistä koskeva sopimus tehdyn sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun työympäristön terveellisyyteen ja turvallisuuteen. Tämä on yksi niistä aloista, joilla neuvosto voi tehdä määräenemmistöpäätöksiä. Näin ollen sopimuksen 4 artiklan 2 kohta muodostaa asianmukaisen oikeusperustan komission ehdotukselle. liittyy sosiaalipolitiikasta neuvoston pyynnöstä yhteisestä jotka komissio on 26. Kyseisessä artiklassa ei määrätä Euroopan parlamentin kuulemisesta niiden pyyntöjen työmarkkinaosapuolilta. Tiedonannossaan osalta, tekemänsä sitoumuksen mukaisesti komissio on kuitenkin tiedottanut parlamentille työmarkkinaosapuolten kanssa käytävien neuvotteluiden eri vaiheista. Komissio toimittaa parlamentille myös tämän ehdotuksen, jotta se voi halutessaan antaa siitä ja lausuntonsa komissiolle sosiaalikomiteaa. ja neuvostolle. Sama koskee myös talous- saanut // TOIMINTAMUOTO yhteisön yhteen Euroopan sopivinta kyseisessä perustamissopimuksen lainsäädäntövälineeseen. Komission 27. Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa mainitulla "päätöksellä" 189 artiklassa viitataan tehtävänä on tarkoitettuun velvoittavaan artiklassa mainituista kolmesta ehdottaa neuvostolle velvoittavasta välineestä (asetus, direktiivi tai päätös). Kyseisessä tapauksessa työmarkkinaosapuolten tekstin luonteen ja sisällön vuoksi on selvää, että sopimusta on tarkoitus soveltaa epäsuorasti niin, että jäsenvaltiot tai työmarkkinaosapuolet saattavat määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin ollen asianmukaisin väline sopimuksen täytäntöönpanoa varten on neuvoston direktiivi. Tekemiensä sitoumusten mukaisesti komissio katsoo lisäksi, että puitesopimuksen tekstin ei pitäisi olla osa direktiiviä vaan sen liite. 28. Ehdotuksen artiklojen osalta komissio haluaa tehdä seuraavat huomautukset: 74 1 artikla 29. Tässä artiklassa tehdään työmarkkinaosapuolten sopimuksesta pakollinen, jotta se tehdyn täytäntöön neuvoston päätöksellä sosiaalipolitiikasta voidaan panna sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2-4 artikla 30. Ehdotuksen 2 artiklan 1 kohdassa todetaan, että direktiivissä säädetään ainoastaan vähimmäisvaatimuksista ja jätetään näin jäsenvaltioille tai työmarkkinaosapuolille mahdollisuus toteuttaa tiukempia toimenpiteitä kyseisellä alalla. 31. Ehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa on suojelun tason säilyttämistä koskeva lauseke. Se koskee jäsenvaltioita, joissa taataan direktiivin hyväksymishetkellä parempi suojelu kuin direktiivin liitteenä olevalla sopimuksella. Kyseisen lausekkeen tarkoituksena on estää työntekijöiden suojelun heikkeneminen yhteisön direktiivin hyväksymisen toteuttaa vuoksi. Lausekkeella annetaan kuitenkin jäsenvaltioille mahdollisuus erilaisia toimenpiteitä, jotka johtuvat niiden talous- ja sosiaalipolitiikasta, kuitenkin sopimuksessa määrättyjä vähimmäisvaatimuksia noudattaen. On kuitenkin selvää, että jäsenvaltioilla on takaaman perusturvan ylittävällä tasolla. liikkumavaraa ainoastaan direktiivin 32. Ehdotuksen säädetään 3 artiklassa jäsenvaltioiden säätää rangaistuksista, jotka ovat tehokkaita, oikeassa suhteessa rikkomukseen ja ennalta ehkäiseviä. Sovellettaessa yhteisön tarpeen, kuten kaikissa oikeudellisissa järjestelmissä, että niitä, joilla on yhteisön lainsäädännöstä seuraavia velvoitteita, varoitetaan rikkomasta sitä ja toisaalta niitä, jotka eivät noudata sitä, rangaistaan asianmukaisesti. lainsäädäntöä on velvoitteesta 33. Ehdotuksen 4 ja 5 artiklassa on tavanomaiset säännökset, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. DIREKTIIVIN PERUSTELUT TOISSIJAISUUDEN NÄKÖKULMASTA keskusjärjestön 34. Ehdotus neuvoston direktiiviksi, joka koskee Euroopan yhteisön kansallisten unionin varustamoyhdistysten kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liiton (FST) tekemää sopimusta merenkulkijoiden työajan järjestämisestä, on toissijaisuusperiaatteen mukainen sitä koskevien kahden perusteen eli tarpeen ja laajuuden mukaisesti, jotka on kirjattu Euroopan unionista perustamissopimuksen tehdyn 3 b artiklaan. sopimuksen mukaisesti Euroopan Euroopan yhteisön (ECSA) ja 35. Ensimmäisen perusteen eli yhteisön toiminnan tarpeellisuuden osalta ehdotus on perusteltavissa sillä, että työmarkkinaosapuolet ovat sopineet yhteisön toiminnan 10 75 tarpeellisuudesta sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti ja ovat pyytäneet yhteisön tasolla tehdyn sopimuksen täytäntöönpanoa päätöksellä neuvoston sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. ehdotuksesta komission tehdyllä 36. Laajuuden osalta neuvoston direktiivi vastaa tähän vaatimukseen sikäli, että siinä rajoitutaan vahvistamaan päätavoitteet, jotka jäsenvaltioiden on saavutettava, ja että itse direktiivin sisällön vahvistavat työmarkkinaosapuolet eikä yhteisö. PÄÄTELMÄT 37. Neuvostoa pyydetään hyväksymään direktiiviehdotus, joka koskee Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten sopimusta merenkulkijoiden työajan järjestämisestä. tekemää (FST) liiton 38. Koska tämä ehdotus perustuu sosiaalipolitiikkaa koskevaan sopimukseen, se ei koske Yhdistynyttä kuningaskuntaa (ellei sitä hyväksytä Amsterdamin sopimuksen 139 artiklan mukaisesti sen tultua voimaan). Komissio antaa siksi neuvostolle sopivana ajankohtana ehdotuksen neuvoston direktiiviksi, jolla tämä direktiivi ulotetaan koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa. 11 76 Ehdotus: Neuvoston direktiivi Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liiton (FST) merenkulkijoiden työajan järjestämistä koskevasta sopimuksesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 98/0320 fPRT) ; l ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitettyyn sosiaalipolitiikkaa koskevaan pöytäkirjaan (N:o 14) liitetyn sopimuksen sosiaalipolitiikasta ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, (1) Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan perusteella muut jäsenvaltiot kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (jäljempänä 'jäsenvaltiot') haluavat jatkaa vuoden 1989 sosiaalisen peruskirjan viitoittamaa tietä ja ovat tehneet sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen, (2) työmarkkinaosapuolet voivat sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyytää yhteisesti, että yhteisön tasolla tehdyt sopimukset pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä, (3) neuvosto on antanut direktiivin 93/104/EY tietyistä työajan järjestämistä koskevista näkökohdista, mutta meriliikenne oli yksi direktiivin soveltamisalan ulkopuolisista toimialoista, (4) olisi otettava huomioon asiaan työajan järjestämistä koskevat yleissopimukset, mukaan lukien erityisesti ne, jotka liittyvät merenkulkijoiden työaikaan, liittyvät Kansainvälisen työjärjestön (5) komissio on sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimialoja koskevista kuullut mahdollisista yhteisön toiminnan suuntaviivoista, työaikadirektiivin ulkopuolisia työmarkkinaosapuolia (6) komissio arvioi tämän kuulemisen perusteella, että yhteisön toiminta on suotavaa, sekä kuuli työmarkkinaosapuolia uudelleen yhteisön tasolla suunnitellun ehdotuksen sisällöstä sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, (7) Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liitto (FST) ovat komissiolle halustaan ryhtyä neuvotteluihin sosiaalipolitiikasta 4 artiklan mukaisesti, (ECSA) ja ilmoittaneet tehdyn sopimuksen 12 77 (8) mainitut järjestöt tekivät 30 päivänä syyskuuta 1998 sopimuksen merenkulkijoiden työajasta; sopimukseen sisältyy yhteinen pyyntö, että komissio panisi sopimuksen täytäntöön sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission ehdottamalla neuvoston päätöksellä, (9) neuvosto antoi 6 päivänä joulukuuta 1994 päätöslauselman tietyistä Euroopan unionin sosiaalipolitiikan näkymistä, jotka koskivat unionin taloudellista ja sosiaalista lähentämistä, ja kehotti työmarkkinaosapuolia hyödyntämään sopimuksentekomahdollisuuksia, koska työmarkkinaosapuolet ovat lähellä yhteiskunnallista todellisuutta ja ongelmia, (10) sopimusta sovelletaan kaikilla sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa olevilla, jonkin jäsenvaltion alueella rekisteröidyillä ja tavallisesti kaupallista merenkulkua harjoittavilla merialuksilla työskenteleviin merenkulkijoihin, (11) tämän puitesopimuksen täytäntöönpanon asianmukainen oikeudellinen väline on perustamissopimuksen 189 artiklan mukainen direktiivi; jäsenvaltioita saavutettavaan tulokseen nähden, mutta jättää kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja keinot, se sitoo (12) otetaan huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 b artiklaan kirjattu toissijaisuusperiaate toteuttamaan riittävällä tavalla tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; tässä direktiivissä ei säädetä tavoitteet ylittävistä toimista, jäsenvaltiot eivät pysty ja suhteellisuusperiaate; (13) kuten muissakin sosiaalipolitiikan alaan kuuluvissa samankaltaisia käsitteitä sisältävissä direktiiveissä, tässä direktiivissä annetaan jäsenvaltioille vapaus määritellä ne sopimuksessa käytetyt käsitteet, joita siinä ei ole erikseen määritelty, kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti, edellyttäen että kyseiset määritelmät noudattavat sopimuksen sisältöä, (14) komissio on laatinut direktiiviehdotuksensa 20 päivänä toukokuuta 1998 yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttamisesta ja edistämisestä antamansa tiedonannon mukaisesti ottaen huomioon allekirjoittajaosapuolten edustavuuden ja sopimuksen lausekkeiden laillisuuden, (15) komissio on laatinut direktiiviehdotuksen noudattaen sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohtaa, jossa määrätään, että sosiaalialan direktiiveissä on vältettävä "säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudellisia tai oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä", (16) sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan (N:o 14) täytäntöönpanosta 14 päivänä joulukuuta 1993 annetun tiedonannon mukaisesti komissio on ilmoittanut asiasta Euroopan parlamentille lähettämällä sille direktiiviehdotuksen tekstin, jonka liitteenä sopimus on, (17) komissio on ilmoittanut asiasta myös talous-ja sosiaalikomitealle, 13 78 (18) sopimus vahvistaa vähimmäisvaatimukset, ja jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet voivat pitää voimassa tai antaa edullisempia säännöksiä, (19) direktiivin täytäntöönpano ei oikeuta heikentämään kussakin jäsenvaltiossa vallitsevaa tilannetta, (20) jäsenvaltio voi antaa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolten tehtäväksi näiden yhteisestä pyynnöstä sillä edellytyksellä, että se toteuttaa kaikki toimenpiteet voidakseen koko ajan tulosten saavuttamisen, ja tässä direktiivissä säädettyjen taata (21) sopimuksen täytäntöönpanolla edistetään sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamista, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tämän direktiivin tarkoituksena on panna täytäntöön liitteenä oleva merenkulkualan työmarkkinaosapuolia edustavien järjestöjen (ECSA ja FST) välillä 30 päivänä syyskuuta 1998 tehty sopimus merenkulkijoiden työajan järjestämisestä. 2 artikla Vähimmäisvaatimukset Jäsenvaltiot voivat säilyttää tai antaa säännöksiä, jotka ovat edullisempia kuin tässä 1. direktiivissä säädetyt. Tämän direktiivin täytäntöönpano ei ole missään tapauksessa riittävä peruste 2. alentaa työntekijöiden suojelun yleistä tasoa direktiivin soveltamisalalla. Se ei rajoita jäsenvaltioiden tai työmarkkinaosapuolten oikeutta antaa tilanteen kehittymisen perusteella erilaisia lakeihin, asetuksiin tai sopimuksiin perustuvia säännöksiä tai määräyksiä kuin mitkä ovat voimassa direktiivin antamishetkellä, edellyttäen että tässä direktiivissä säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan. 14 79 3 artikla Rangaistustoimet Jäsenvaltioiden on määrättävä rangaistusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin toteutettava kaikki mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomuksiin, ja toimenpiteet niiden rangaistusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja rikkomukseen ja riittävän ennalta ehkäiseviä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava antamistaan säännöksistä komissiolle viimeistään 4 artiklassa mainittuna päivänä sekä kaikista niitä koskevista muutoksista viipymättä. täytäntöönpanemiseksi. Säädettyjen 4 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2001 tai varmistettava, että työmarkkinaosapuolet panevat tarvittavat säännökset sopimusteitse täytäntöön viimeistään kyseisenä päivänä. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat tulosten toimenpiteet, saavuttamisen. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. taata direktiivissä säädettyjen jotta ne voivat koko ajan 2. Jäsenvaltioiden antamissa 1 kohdan mukaisissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 15 80 LIITE EUROOPPALAINEN SOPIMUS MERENKULKIJOIDEN TYÖAJAN JÄRJESTÄMISESTÄ Allekirjoittajaosapuolet, jotka huomioon ottavat liitettyyn yhteisön sosiaalipolitiikkaa koskevaan pöytäkirjaan liitetyn sopimuksen sosiaalipolitiikasta ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan, perustamissopimukseen Euroopan katsovat, että sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti täytäntöön allekirjoittajaosapuolten yhteisön tasolla yhteisestä pyynnöstä, neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä, ja tehdyt sopimukset pannaan allekirjoittajaosapuolet esittävät tällaisen pyynnön, ovat tehneet tämän sopimuksen: 1 lauseke Sopimusta sovelletaan kaikilla sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa olevilla, jonkin jäsenvaltion alueella rekisteröidyillä ja tavallisesti kaupalliseen merenkulkuun osallistuvilla merialuksilla työskenteleviin merenkulkijoihin. Tässä sopimuksessa aluksen, joka on kahden valtion rekisterissä, katsotaan olevan rekisteröity sen valtion alueella, jonka lipun alla se purjehtii. Jos esiintyy epäilyjä siitä, pidetäänkö alusta merialuksena tai kaupalliseen merenkulkuun osallistuvana aluksena tämän sopimuksen merkityksessä, asian päättää jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen. Asianomaisia varustamojen ja merenkulkijoiden järjestöjä tulisi kuulla asiasta. 2 lauseke Tässä sopimuksessa tarkoitetaan (a) (b) (c) 'työajalla' aikaa, jonka merenkulkijan edellytetään hyväksi, työskentelevän aluksen 'lepoajalla' käsitteeseen, työajan ulkopuolista aikaa; lyhyet tauot eivät sisälly tähän 'merenkulkijalla' henkilöä, joka työskentelee missä tahansa ominaisuudessa sellaisella merialuksella, johon tätä sopimusta sovelletaan, 16 81 (d) 'varustamolla' aluksen omistajaa tai mitä tahansa muuta organisaatiota tai henkilöä, kuten hoitoyhtiötä tai ilman miehistöä rahdatun aluksen rahdinottajaa, joka on ottanut vastatakseen aluksen käytöstä varustamolta ja joka näin tehdessään on sitoutunut vastaamaan kaikista tähän liittyvistä velvollisuuksista ja Vastuista. 3 lauseke Sopimuksen 5 lausekkeessa asetetuissa rajoissa on määrättävä joko enimmäistyöajasta, joka ei saa ylittyä tiettynä ajanjaksona, tai vähimmäislepoajasta, joka on myönnettävä tiettynä ajanjaksona. 4 lauseke Rajoittamatta 5 lausekkeen soveltamista merenkulkijoiden työaika perustuu periaatteessa kahdeksan tunnin työpäivään siten, että viikossa on yksi lepopäivä ja yleiset vapaapäivät ovat lepopäiviä. Jäsenvaltioilla voi olla menettelyjä sellaisen jossa määrätään merenkulkijoiden tavanomaisesta työajasta vähintään näitä määräyksiä vastaavin ehdoin. työehtosopimuksen sallimiseksi tai rekisteröimiseksi, tavanomainen 5 lauseke 1. Työ- tai lepoaika rajataan joko seuraavasti: (a) enimmäistyöaika, joka ei saa ylittää (i) (ii) 14: ää tuntia 24 tunnin aikana j a 72:ta tuntia seitsemän päivän aikana tai seuraavasti: (b) vähimmäislepoaika, joka ei saa olla vähemmän kuin (i) (ii) 10 tuntia 24 tunnin aikana ja 77 tuntia seitsemän päivän aikana. 2. Lepoaika voidaan jakaa enintään kahdeksi jaksoksi, joista toisen on oltava vähintään kuusi tuntia, ja peräkkäisten lepoaikojen välillä saisi kulua enintään 14 tuntia. 3. Katselmukset, palo- ja pelastusveneharjoitukset sekä' kansallisissa laeissa ja asetuksissa ja kansainvälisissä oikeudellisissa asiakirjoissa säädetyt harjoitukset on toteutettava siten, että lepoaikoja häiritään mahdollisimman vähän eikä aiheuteta väsymystä. 4. Jos merenkulkijan on oltava valmiina toimintaan esimerkiksi silloin, kun konehuoneessa ei ole valvontaa, hänen on saatava riittävä korvaava lepoaika, jos säännönmukainen lepoaika häiriytyy työhönkutsun vuoksi. 17 »2 O 5. ja 4 kohdan osalta, tai Edellä mainitun 3 välitystuomioistuimen päätöstä ei ole tai jos toimivaltainen viranomainen päättää sopimuksen tai päätöksen määräysten olevan riittämättömiä, toimivaltaisen viranomaisen tehtävänä on päättää näistä määräyksistä, jotta varmistetaan sopimuksen piiriin kuuluvien merenkulkijoiden saavan riittävästi lepoa. työehtosopimusta jos 6. Ottaen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevat yleiset periaatteet huomioon jäsenvaltioilla voi olla kansallisia lakeja, asetuksia tai menettely, joiden mukaisesti toimivaltainen viranomainen voi hyväksyä tai rekisteröidä työehtosopimuksia, joissa sallitaan poikkeuksia 1 ja 2 kohdan rajoituksiin. Tällaisissa poikkeuksissa on mahdollisuuksien mukaan noudatettava asetettuja normeja, mutta niissä voidaan ottaa huomioon tiheämmin toistuvat tai pidemmät vapaat jaksot tai korvaavan vapaan myöntäminen vahtia pitäville merenkulkijoille työskenteleville merenkulkijoille. lyhyitä matkoja tekevillä aluksilla tai 7. Helppopääsyiseen paikkaan on kiinnitettävä aluksen työaikajärjestelyt esittävä taulukko, jossa kerrotaan jokaisesta työtehtävästä ainakin: meri- ja satamapalvelun työvuorojen aikataulu sekä (a) jäsenvaltioissa voimassa olevissa laeissa, asetuksissa tai (b) työehtosopimuksissa edellytettävä enimmäistyöaika tai vähimmäislep o aika. 8. Edellä 7 kohdassa tarkoitettu taulukko on laadittava vakiomuodossa aluksen työkielellä tai -kielillä sekä englanniksi. 6 lauseke Alle 18-vuotiaat merenkulkijat eivät saa työskennellä yöaikaan. Tässä lausekkeessa 'yöajalla' tarkoitetaan vähintään yhdeksän peräkkäisen tunnin ajanjaksoa, johon sisältyy ajanjakso keskiyöstä kello viiteen aamulla. Tätä määräystä ei tarvitse soveltaa, jos se haittaa voimassa olevien ohjelmien ja aikataulujen mukaista nuorten 16-18-vuotiaiden merenkulkijoiden käynnissä olevaa koulutusta. 7 lauseke 1. Aluksen päälliköllä on oikeus vaatia merenkulkijaa tekemään tarvittavat työtunnit aluksen, aluksella olevien ihmisten tai lastin välittömän turvallisuuden vuoksi tai autettaessa muita merihädässä olevia aluksia tai ihmisiä. 2. Aluksen päällikkö voi 1 kohdan mukaisesti keskeyttää työ- tai lepoaikataulun noudattamisen ja vaatia merenkulkijaa tekemään tarvittavat työtunnit, kunnes tilanne on palautunut normaaliksi. 3. Tilanteen palauduttua normaaliksi ja heti, kun se on toteutettavissa, päällikön on työskennelleille aikataulun mukaisena varmistettava, merenkulkijoille myönnetään riittävä lepoaika. lepoaikanaan että 18 83 8 lauseke 1. Merenkulkijoiden päivittäisistä työajoista tai heidän päivittäisistä lepoajoistaan on pidettävä kirjaa, jotta voidaan seurata 5 lausekkeessa esitettyjen määräysten noudattamista. Merenkulkijan on saatava itseensä liittyvistä tiedoista kopio, jonka päällikkö tai hänen valtuuttamansa henkilö sekä merenkulkija vahvistavat kirjallisesti. 2. Näiden tietojen rekisteröimiseksi aluksella on määrättävä menettelyt, joissa määritellään myös se, kuinka usein tiedot on rekisteröitävä. Merenkulkijoiden työaikaa tai heidän lepoaikaansa koskevien tietojen muoto on päätettävä ottaen huomioon käytettävissä olevat kansainväliset ohjeet. Tiedot on merkittävä muistiin 5 lausekkeen 8 kohdassa määrätyllä kielellä tai siinä määrätyillä kielillä. 3. Tähän sopimukseen liittyvän kansallisen lainsäädännön säännöksistä ja asiaan liittyvistä työehtosopimuksista on oltava aluksella kopio paikassa, jossa se on helposti miehistön saatavilla. 9 lauseke Edellä 8 lausekkeessa tarkoitetut tiedot on tarkastettava ja vahvistettava sopivin väliajoin työaikoja tai lepoaikoja koskevien tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien määräysten noudattamisen valvomiseksi. 10 lauseke 1. Miehitystasoa määrättäessä, hyväksyttäessä tai tarkistettaessa on riittävän levon varmistamiseksi ja väsymyksen rajoittamiseksi vältettävä mahdollisuuksien mukaan ylimääräisiä työtunteja tai pidettävä niiden määrä mahdollisimman pienenä: 2 Jos rekistereistä tai muista lähteistä käy ilmi työaikoja tai lepoaikoja koskevien määräysten rikkominen, on toteutettava toimenpiteitä, joihin kuuluu tarvittaessa aluksen miehityksen tarkistaminen, jotta vältetään määräysten rikkominen tulevaisuudessa. 3. Kaikilla tämän sopimuksen piiriin kuuluvilla aluksilla on oltava riittävä, turvallinen ja tehokas miehitys turvallisen miehityksen vähimmäismääräyksiä tai toimivaltaisen viranomaisen myöntämän vastaavan koskevan asiakirjan asiakirjan mukaisesti. Aluksella ei saa työskennellä alle 16-vuotiaita henkilöitä. 11 lauseke 19 84 12 lauseke Varustamon on järjestettävä päällikölle tarvittavat voimavarat, jotta tästä sopimuksesta aiheutuvia velvoitteita voidaan noudattaa, aluksen asianmukaiseen miehitykseen liittyvät velvoitteet mukaan luettuina. Päällikön on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tästä sopimuksesta aiheutuvia merenkulkijoiden työ- ja lepoaikoja koskevia vaatimuksia noudatetaan. 13 lauseke 1 Kaikilla merenkulkijoilla on oltava todistus siitä, että he pystyvät tekemään työtä, jota heidän on tarkoitus tehdä merellä. Terveystarkastuksen sisällytettävistä yksityiskohdista on kuultava asianomaisia varustamojen ja merenkulkijoiden järjestöjä. terveystodistukseen luonteesta ja Kaikkien merenkulkijoiden on käytävä säännöllisesti terveystarkastuksissa. todistus yötyöstä aiheutuvista Vahdinpitäjät, terveysongelmista, on siirrettävä mahdollisuuksien mukaan heille sopivaan päivätyöhön. joilla on lääkäriltä saatu 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun terveystarkastuksen on oltava ilmainen, ja siinä on noudatettava lääkärin vaitiolovelvollisuutta. Tällaiset terveystarkastukset voidaan tehdä kansallisen terveydenhoitojärjestelmän piirissä. Varustamon on toimitettava vahdinpitäjiä ja muita yöaikaan työskenteleviä henkilöitä koskevia tietoja kansallisille toimivaltaisille viranomaisille näiden pyynnöstä. 14 lauseke 15 lauseke Merenkulkijoiden terveyttä ja turvallisuutta on suojeltava heidän' työnsä luonteen mukaisesti. Päivä- ja yöaikaan työskentelevien merenkulkijoiden turvallisuuden ja terveyden osalta on oltava käytettävissä vastaavat suojelu- ja ennaltaehkäisypalvelut. 16 lauseke siitä alle vuoden mittaisten Kaikilla merenkulkijoilla on oikeus vähintään neljän viikon palkalliseen vuosilomaan tai työskentelykausien osalta kansallisessa osaan lainsäädännössä säädettyjen tai kansallisissa käytänteissä esiintyvien vuosiloman ansaitsemista ja antamista koskevien edellytysten mukaisesti. Palkallista vähimmäisvuosilomaa ei voida korvata rahallisesti, paitsi päättyessä. työsuhteen Brysselissä 30. syyskuuta 1998 20 85 Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liitto (FST) Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö (ECSA) 86 21 EHDOTUS: NEUVOSTON DIREKTIIVI MERENKULKIJOIDEN TYÖAIKOJEN VALVONNASTA YHTEISÖN SATAMIA KÄYTTÄVILLÄ ALUKSILLA 22 i EHDOTUS: NEUVOSTON DIREKTIIVI MERENKULKIJOIDEN TYÖAIKOJEN VALVONNASTA YHTEISÖN SATAMIA KÄYTTÄVILLÄ ALUKSILLA PERUSTELUT YLEINEN JOHDANTO 1. Työmarkkinaosapuolten pyynnöstä ja niiden tehtyä 30. syyskuuta 1998 sopimuksen meriliikenteen työaikajärjestelyistä komissio on tehnyt ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanosta yhteisössä. Ehdotettuun direktiiviksi mainitun sopimuksen direktiiviin viitataan tässä asiakirjassa ilmaisulla merityöaikadirektiivi. Työmarkkinaosapuolten sopimus perustuu merkittäviltä osin Kansainvälisen työjärjestön JJLOn yleissopimuksen n:o 180 määräyksiin. Merityöaikadirektiivin mukaan jäsenvaltiot ottavat käyttöön tai pitävät voimassa määräyksiä, jotka ovat edullisempia sisältyvät. sopimukseen terveyteen ja (Merityöaikadirektiivin 2 artikla ja erityisesti merenkulkijoiden vuosilomaan liittyvät säännökset, jotka eivät sisälly ELOn yleissopimukseen n:o 180 [työmarkkinaosapuolten sopimuksen 13-16 lauseke]). työmarkkinaosapuolten kuin Sopimus ja siten myös merityöaikadirektiivi koskee jäsenvaltioita lippuvaltioina. 2. Tärkeimmät perusteet erilliselle meriliikennettä koskevalle työympäristön ainutlaatuisuuteen. Aluksilla sovellettava työaikajärjestelmälle järjestelmä liittyvät poikkeaa varsin paljon niistä määräyksistä, joita sovelletaan useimmissa maalla tapahtuvissa toiminnoissa. Meriliikenne ei rajoitu yhdelle tietylle alueelle eikä yhden valtion juridisen toimivallan piiriin, vaan siihen sovelletaan kansainvälistä oikeutta, jonka peruskäsitteitä on vesiliikenteen vapaus. 3. On tärkeää ottaa huomioon, että työaikojen noudattaminen on merkittävä osa turvallisuutta, eikä kilpailunäkökohtiakaan ja vääristymätön kilpailu turvallisimmassa mahdollisessa toimintaympäristössä on. taattava paitsi laivanvarustajien kesken myös kaikilla yhteisön satamia käyttävillä reiteillä, joilla yhteisön lipun alla purjehtivat alukset kilpailevat suoraan keskenään ja toisaalta yhteisön ulkopuolisiin maihin rekisteröityjen alusten kanssa. sovi unohtaa. Tasapuolinen tarvetta Neuvosto korosti merenkulun turvallisuutta koskevasta yhteisestä politiikasta antamassaan päätöslauselmassa toimijoille yhtäläiset toimintaedellytykset. Tämä on keskeistä myös ILOn yleissopimuksessa n:o 147. Yleissopimuksen 4 artiklassa, johon yleissopimukseen vuonna 1996 liitetyssä pöytäkirjassa viitataan, annetaan satamavaltioille tietyt valvontavaltuudet, joiden nojalla ne voivat ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen kansainvälisesti sovittujen normien noudattamisen. luoda kaikille 23 88 Jäsenvaltioilla, jotka ovat asiaankuuluvien ILOn yleissopimusten sopimuspuolia, on oikeus soveltaa ILOn yleissopimuksen n: o 147 4 artiklaa kaikkiin satamiinsa saapuviin aluksiin. Suotuisamman kohtelun kieltävän lausekkeen mukaisesti jäsenvaltioiden pitäisi ulottaa valvontansa myös yleissopimukseen kuulumattomien kolmansien maiden lipun alla purjehtiviin aluksiin. 4. Yhtäläisten aikaansaamiseksi toimintaedellytysten yhtenäistä valvontamenettelyä. On kuitenkin hyvin monimutkaista tarkistaa, että aluksella noudatetaan työ- ja lepoaikamääräyksiä. Työaikamääräysten noudattamista ei ole helppo tarkistaa aluksen matkatessa kansallisen lainkäyttöalueen ulkopuolella, ja erityisiä vaikeuksia tarkistamiselle aiheuttaa se, että suurin osa työ- ja lepoajasta vietetään aluksen ollessa merellä. tarvitaan ELOn yleissopimukseen n:o 180 on onneksi sisällytetty eräitä erityisiä määräyksiä, joilla. helpotetaan työaikojen noudattamisen valvontaa. Yhtenäinen järjestelmä, jolla varmistetaan meriliikenteen olisikin perustettava yleissopimuksen määräyksiin samoin kuin IMOn ja ILOn suosituksiin. työaikajärjestelyjen noudattaminen, ILOn yleissopimusten voimaantuloon 5. Ohittaa ei voida myöskään voimaan tulevien ELOn yleissopimusten määräysten erityispiirrettä. tavallisesti vähemmän ratifioijamaita kuin Kansainvälisen merenkulkujärjestön piirissä tehtyjen yleissopimusten voimaantulo vaatii. Vaikka suuri osa jäsenvaltioista ratifioisi ILOn yleissopimukset n:o 180 ja n:o 147, vaarana on, että osa jäsenvaltioiden satamissa käyvistä aluksista on rekisteröity sellaisissa valtioissa, jotka eivät ole edellä mainittujen yleissopimusten sopimuspuolia. Sen vuoksi on tärkeää selventää jonka tilannetta erityisellä suotuisamman kohtelun kieltävällä perusteella voitaisiin tarkistaa, että merenkulkijoiden työ- ja lepoaikamääräyksiä noudatetaan aluksella asianmukaisella tavalla. lausekkeella, tarvitaan 6. Näiden tilannetta kuvaavien johdosta erityispiirteiden jäsenvaltioilla on oltava niiden toimiessa satamavaltioina käytettävissään sopiva työaikavaatimusten menettely, tarkastettavalla noudattamisen seka selvittää yksiselitteisesti, noudatetaanko aluksella kaikkia aluksia koskevia kansainvälisiä normeja. tarkistaa meriliikenteen ja huolenaiheiden ne voivat jolla Läheisyysperiaatteen mukaisesti järjestelmällä ei pidä puuttua seuraavankaltaisiin seikkoihin, joista jäsenvaltiot voivat tehokkaasti huolehtia ja jotka eivät vaikuta ILOn yleissopimuksen n:o 180 päätavoitteitten saavuttamiseen: • sopivimman tarkastusviranomaisen valinta • tarkastustiheys • luottamus tarkastajan ammatilliseen arviointikykyyn. 7. Komissio toteaa, ettei merityöaikadirektiivin soveltaminen yhteisön jäsenvaltioiden. lipun alla purjehtivilla aluksilla työskenteleviin merenkulkijoihin aiheuta vaikeuksia, soveltaminen ei olipa heidän kansallisuutensa mikä periaatteessa riipu ILOn yleissopimuksen voimaantulosta, joten se voitaisiin panna täytäntöön suhteellisen lyhyessä ajassa. tahansa. Direktiivin 24 89 Jotta kuitenkin voitaisiin varmistaa, että merenkulkijoiden turvallisuus ja terveyden suojelu on vastaavalla tasolla kaikilla aluksilla, komissio ehdottaa, että merityöaikadirektiiviä täydennetään direktiivillä, joka koskee merenkulkijoiden (jäljempänä työaikojen valvontaa yhteisön "valvontadirektiivi"). satamia käyttävillä aluksilla SÄÄDÖSTEN PERUSPERIAATTEET 8. Lippuvaltioina toimivien jäsenvaltioiden on valvontadirektiivin mukaisesti luotava rekisteröidyt taataan, että kaikki jäsenvaltioiden alueella järjestelmä, merialukset noudattavat merityöaikadirektiivin säännöksiä. jolla että nämä sisälly aluksilta, noudattavat jotka eivät sopimuksen määräyksiä, Satamavaltioina toimiessaan jäsenvaltioiden ei kuitenkaan pitäisi vaatia yhteisön sellaisia ulkopuolisten maiden työmarkkinaosapuolten ILOn yleissopimukseen n:o 180. Tällaisia määräyksiä ovat mm. merenkulkijoiden terveyteen ja vuosilomaan liittyvät määräykset (työmarkkinaosapuolten sopimuksen 13-16 lauseke). Vaikka jäsenvaltiot voivat merityöaikadirektiivin 2 artiklan mukaan ottaa käyttöön tai pitää voimassa määräyksiä, jotka ovat suotuisampia kuin työmarkkinaosapuolten sisältyvät, ne eivät kuitenkaan voi käytännössä soveltaa niitä direktiivin nojalla yhteisön ulkopuolisten maiden aluksiin. Sen vuoksi ei pitäisikään vaatia ILOn yleissopimukseen n:o 180 sisältymättömien vaatimusten noudattamista sellaisilta aluksilta, joita ei ole rekisteröity jonkin jäsenvaltion alueella tai jotka eivät purjehdi jonkin jäsenvaltion lipun alla. sopimukseen Lisäksi todettakoon, että edellä kuvatun kaltaisilta yhteisön ulkopuolisten maiden aluksilta voitaisiin vaatia valvontadirektiivin vaatimusten noudattamista vasta sen jälkeen, kun ELOn yleissopimus n:o 180 ja ILOn yleissopimukseen n:o 147 liitetty pöytäkirja ovat tulleet voimaan. 9. Valvontadirektiivissä kuvataan ne menettelyt, joiden mukaisesti tarkistetaan, että yhteisön jäsenvaltioiden satamissa poikkeavat alukset noudattavat asiaankuuluvia merityöaikadirektiivin säännöksiä. ILOn yleissopimuksessa n:o 180 edellytetään mm. seuraavaa: • Laaditaan taulukko, josta käy ilmi aluksen työaikajärjestely sekä lippuvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön tai määräysten tai työehtosopimusten mukainen enimmäistyöaika esille helppopääsyiseen paikkaan. vähimmäislepoaika. Taulukko asetettava on ja • Merenkulkijoiden päivittäisestä työajasta tai päivittäisestä lepoajasta on pidettävä rekisteröintivaltion kirjaa. Kirjanpito on säilytettävä aluksella, toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava se määräajoin. ja aluksen Koska ILOn ja IMOn yhteinen asiantuntijaryhmä on laatinut vakiomuotoiset mallit samoin kuin merenkulkijoiden päivittäistä aluksen työaikajärjestelytaulukkoa 25 90 työaikaa tai päivittäistä lepoaikaa koskevaa kirjanpitoa varten, jäsenvaltioilla on käytettävissään asianmukaiset välineet, tai satamavaltioina seurata merityöaikadirektiiviin sisältyvien ELOn yleissopimuksen n:o 180 määräysten noudattamista. joiden avulla ne voivat lippu- Jotta näitä välineitä käytettäisiin yhdenmukaisella tavalla, vakiomuotoiset mallit on sisällytetty joko vakiomuotoisen mallin tai vastaavan kaavan käyttöä. Valvontadirektiivissä valvontadirektiiviin. edellytetään Se, ettei aluksella noudateta asiaankuuluvia merityöaikadirektiivin säännöksiä, paljastuu tarkastuksessa. Sen vuoksi suoritettavassa valvontadirektiivissä luetellaan seikat, jotka edellä mainittujen asiakirjojen osalta on vähintään tarkastettava. tavallisesti aluksella Mikäli aluksella on erityisen väsyneitä merenkulkijoita ja heidän väsymyksensä voidaan osoittaa johtuvan kohtuuttoman pitkästä työajasta tai riittämättömästä lepoajasta, tarkastaja voi katsoa tämän tukevan käsitystä, ettei aluksella noudateta asiaankuuluvia merityö aikadirektiivin säännöksiä. 10. Valvontadirektiivissä kuvataan ne menettelyt, joihin ryhdytään, kun on voitu osoittaa, ettei säännöksiä noudateta. Tällöin voidaan mm. kieltää alusta poistumasta satamasta, kunnes esimerkiksi asiakirjoissa olevat epätarkkuudet on korjattu tai kunnes miehistö on levännyt tarpeeksi. Alukselle aiheutuva haitta saattaa jälkimmäisessä tapauksessa olla vain muutaman tunnin viivytys. 11. Valvontadirektiivissä säädetään lisäksi toimenpiteistä, joilla varmistetaan, että tarkastuksen tuloksista tiedotetaan asiaankuuluville osapuolille. säädettyjen 12. Koska meriliikennedirektiivissä tarkastaminen voi olla annettu eri viranomaisten lepoaikajärjestelyjen tehtäväksi, noudattamisen jäsenvaltioiden on valvontadirektiivin mukaisesti varmistettava tarvittavin toimin, että tiedot välitetään asianmukaisesti muille asiaan mahdollisesti liittyville viranomaisille kyseisessä valtiossa ja muissa jäsenvaltioissa. tai satamastapoistumiskieltoon tarkastukseen työaika- liittyvät ja 26 91 ERITYISIÄ HUOMIOITA 1 artikla Artiklassa määritellään direktiivin tarkoitus eli sellaisen järjestelmän laatiminen, jonka avulla voidaan varmistaa ja valvoa, että jäsenvaltioiden satamissa poikkeavat minkä tahansa valtion alukset noudattavat meriliikenteen työaikadirektiivin (merityöaikadirektiivin) säännöksiä. alla purjehtivat lipun Artiklan 2 kohdassa selvitetään, millä edellytyksillä merityö aikadirektiivin säännöksiä voidaan soveltaa yhteisön ulkopuolisen valtion lipun alla purjehtiviin alukseen. 2 artikla Artiklassa määritellään keskeiset direktiivissä käytetyt ilmaukset. 3 artikla Artiklassa kuvataan ELOn yleissopimuksen n: o 147 4 artiklan määräyksiin perustuvasti ne toimenpiteet, joita jäsenvaltiot voivat käyttää tarkistaessaan, että yleissopimuksessa asetettuja normeja noudatetaan. Tarkistus voidaan tehdä valtiolle esitetyn valituksen tai aluksella tehdyn tarkastuksen perusteella. Tarkistuksen jälkeen on mm. ilmoitettava asiasta aluksen rekisterivaltion viranomaisille sekä kaikin tarvittavin toimin oikaistava sellaiset (työ- ja lepoaikaan liittyvät) seikat, jotka selvästi vaarantavat aluksella olevien merenkulkijoiden turvallisuuden tai terveyden. 4 artikla Artiklasta käyvät ilmi ne seikat, jotka on vähintään tarkistettava, jotta voidaan osoittaa, ettei alus noudata ILOn yleissopimuksen n:o 180 normeja. Tällaisen tarkastuksen yhteydessä on tarkistettava seuraavat aluksella noudatettaviin työ- ja lepoaikoihin liittyvät asiakirjat: - aluksella noudatettava työaikajärjestelytaulukko, joka on laadittava aluksen kaikilla työkielillä ja englanniksi direktiivin liitteessä I olevan mallin mukaisesti tai vastaavassa muodossa ja joka on asetettava esille helppopääsyiseen paikkaan - merenkulkijoiden työ- ja lepoaikaa koskeva kirjanpito, joka on laadittava aluksen kaikilla työkielillä ja englanniksi direktiivin liitteessä II olevan mallin mukaisesti tai vastaavassa muodossa ja joka on säilytettävä aluksella ja annettava aluksen rekisteröintivaltion toimivaltaisen viranomaisen vahvistettavaksi määräajoin. Näyttönä normien noudattamatta lisäksi pitää sitä, että toimivaltaisen viranomaisen valtuuttamat tarkastajat havaitsevat, että aluksella olevat merenkulkijat ovat erityisen väsyneitä työoloihin ja erityisesti kohtuuttoman pitkiin työaikoihin tai riittämättömiin lepoaikoihin liittyvistä syistä. jättämisestä voidaan 92 5 artikla Artiklassa säädetään toimenpiteistä, joihin jäsenvaltioiden on ryhdyttävä, kun niille on toimitettu valitus tai näyttöä siitä, ettei jokin alus noudata ELOn yleissopimuksen no 180 normeja, ja kun voidaan osoittaa, että olot aluksella selvästi vaarantavat merenkulkijoiden tilanne on korjattava. Toimenpiteistä päättäminen jätetään kyseeseen tulevan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tehtäväksi. Mikäli puutteitten luonne ja vakavuus niin vaativat, alusta voidaan joutua kieltämään poistumasta satamasta, kunnes puutteet on korjattu. turvallisuuden terveyden ja että tai Aluksen päällikkö tai lippuvaltion viranomainen saattaa joutua toteuttamaan erilaisia toimenpiteitä edellä tarkoitettujen puutteitten korjaamiseksi. Toimenpiteitä voivat olla mm. taulukon laatiminen aluksella noudatettavista työ- ja lepoaikajärjestelyistä ILOn yleissopimuksen n:o 180 määräysten mukaisesti, aluksen miehitysjärj estelyjen työajat eivät muodostu tiettyjen miehistön jäsenten muokkaaminen siten, että kohtuuttomiksi, tai riittävän lepoajan järjestäminen kulloinkin kyseeseen tuleville miehistön jäsenille ennen aluksen lähtöä merelle. 6 artikla Artiklassa kuvataan toimenpiteet, joihin jäsenvaltion on ryhdyttävä silloin, kun se 3 tai tarkoitetuista syistä päättää kieltää alusta poistumasta satamasta, 4 artiklassa voidakseen asianmukaisella rekisteröintivaltion toimivaltaisille viranomaisille. Artiklassa tähdennetään lisäksi, että tämän direktiivin säännösten nojalla suoritettu tarkistus ei saa aiheuttaa alukselle kohtuutonta viivytystä. ilmoittaa asiasta aluksen tavalla 7 artikla Artiklassa kuvataan edellytykset, pysäyttämispäätöstä koskevaan valitusoikeuteen. joita sovelletaan satamassa olevan aluksen 8 artikla Artiklassa edellytetään jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten toimivan yhteistyössä, jotta direktiivin tehokas soveltaminen voidaan taata. 9 artikla Säännöksellä varmistetaan, ettei alus, jonka lippuvaltio ei ole ratifioinut jotakin asiaan liittyvistä ELOn yleissopimuksista, saa osakseen edullisempaa kohtelua kuin yleissopimuksen ratifioineen valtion lipun alla purjehtiva alus. Mikäli alus purjehtii sellaisen valtion lipun alla, joka ei ole ratifioinut asiaan liittyvää ELOn yleissopimusta, tämän voidaan katsoa viittaavan siihen, etteivät aluksen työolot eikä varsinkaan sillä noudatettava työaikajärjestely välttämättä takaa ILOn yleissopimuksessa n:o 180 vaaditun tasoisia turvallisuus- tai terveydellisiä oloja. 10 ia 11 artikla Artikloissa vahvistetaan toimenpiteet, jotka kunkin jäsenvaltion on toteutettava tämän direktiivin panemiseksi täytäntöön. 28 93 Direktiivissä mainitaan päivämäärä, jolloin jäsenvaltioiden on viimeistään saatettava voimaan direktiivin soveltamiseen tarvittava lainsäädäntö. Päivämäärä on asetettu 30. päiväksi kesäkuuta 2001, ja siten on otettu huomioon otaksuttu direktiivin xx/xx/EY antamiseen ja voimaantuloon tarvittava aika. Näiden kahden säädöksen soveltamisen pitäisi näin ollen alkaa samanaikaisesti. Yleiseen täytäntöönpanopäivään on tehty seuraavat kaksi poikkeusta: - Aluksiin, joita ei ole rekisteröity minkään jäsenvaltion alueella, olisi sovellettava asiaankuuluvia direktiivin xx/xx/EY säännöksiä vasta, kun ILOn yleissopimus n:o 180 on tullut voimaan. - Koska Yhdistynyt kuningaskunta ei ole allekirjoittanut sosiaalipolitiikasta tehtyä pöytäkirjaa (N:o 14), tarvittaisiin erityinen direktiivi, jolla direktiivin xx/xx/EY säännökset ulotettaisiin koskemaan myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Viimeksi mainitun direktiivin soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan riippuu siitä, minä päivänä sopimuksen soveltamista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan koskevaa erityistä direktiiviä aletaan soveltaa. 12 ja 13 artikla Ei huomautuksia. Liitteet Liitteissä on vakiomuotoiset mallit aluksen työaikajärjestelyistä laadittavalle taulukolle (liite I) sekä merenkulkijoiden työ-ja lepoaikaa koskevalle kirjanpidolle (liite II). Mallit on laatinut Kansainvälisen työjärjestön ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön yhteinen asiantuntijaryhmä. 29 94 EHDOTUS: NEUVOSTON DIREKTIIVI MERENKULKIJOIDEN TYÖAIKOJEN VALVONNASTA YHTEISÖN SATAMIA KÄYTTÄVILLÄ ALUKSILLA (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 98/0321 (SYN) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen3, sekä katsoo, että 1. yhteisön sosiaalipoliittisella toiminnalla pyritään muiden muassa kohentamaan työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta työympäristössä, 2. yhteisön toimilla meriliikenteen alalla pyritään muiden muassa kohentamaan merenkulkijoiden elin- ja työoloja aluksilla, parantamaan meriturvallisuutta sekä ehkäisemään merionnettomuuksien aiheuttamaa meren saastumista, 3. Kansainvälinen työjärjestö hyväksyi 8-22 päivänä lokakuuta 1996 pidetyssä kahdeksannessakymmenennessänelj annessa yleiskokouksessaan yleissopimuksen, joka koskee merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä (ILOn yleissopimus n: o 180), noudatettavaa tehtyyn kauppa-aluksissa vähimmäistasoa koskevaan yleissopimukseen liittyvän pöytäkirjan, sekä vuonna 1976 4. neuvoston direktiivillä xx/xx/EY, tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti [date] ja johon viitataan jäljempänä saattamaan ilmaisulla voimaan ' merityö aikadirektiivi', työmarkkinaosapuolten 30 päivänä syyskuuta 1998 tekemä eurooppalainen sopimus merenkulkijoiden työajan järjestämisestä, jäljempänä 'sopimus'; mainitun joka annettiin sosiaalipolitiikasta pyritään EYVL C [No], [date], s. [page], EYVL C [No], [date], s. [page]. Euroopan parlamentin lausunto, annettu [date] (EYVL C [No], [date], s. [page]), neuvoston yhteinen kanta, annettu [date] (EYVL C [No], [date], s. [page]), ja Euroopan parlamentin päätös, tehty [date] (ei vielä julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä). 95 työaikaa ja alusten sopimuksen sisällössä kuvastuvat tietyt merenkulkijoiden miehitystä koskevan ILOn yleissopimuksen n:o 180 määräykset; sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat merenkulkijat kaikilla tai yksityisessä omistuksessa olevilla merialuksilla, jotka on rekisteröity jonkin jäsenvaltion alueella ja joita tavallisesti käytetään kaupalliseen meriliikenteeseen, julkisessa 5. tämän direktiivin tarkoituksena on soveltaa ILOn yleissopimuksen n:o 180 määräysten mukaisia merityöaikadirektiivin säännöksiä kaikkiin aluksiin, jotka poikkeavat jäsenvaltioiden satamiin, riippumatta siitä, minkä lipun alla alus purjehtii; merityöaikadirektiiviin sisältyy kuitenkin vaatimuksia, ILOn yleissopimus n:o 180 ei sisällä ja joiden noudattamista ei sen vuoksi pitäisi valvoa sellaisilla aluksilla, jotka eivät purjehdi minkään jäsenvaltion lipun alla, joita 6. merityöaikadirektiiviä sovelletaan merenkulkijoihin kaikilla merialuksilla, jotka on rekisteröity jonkin jäsenvaltion alueella; jäsenvaltioiden olisi valvottava, että niiden alueella rekisteröidyt alukset noudattavat tämän direktiivin säännöksiä, 7. turvallisuussyistä ja kilpailun vääristymisen välttämiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava tarkistaa, että rekisteröintivaltiosta riippumatta kaikki niiden satamissa poikkeavat merialukset asiaankuuluvia merityöaikadirektiivin säännöksiä, noudattavat 8. erityisesti sellaisten alusten, joiden lippuvaltio ei ole ratifioinut ILOn yleissopimusta n:o 180 tai ILOn yleissopimukseen n:o 147 liittyvää pöytäkirjaa, ei pidä saada osakseen edullisempaa kohtelua kuin niiden, joiden lippuvaltio on jommankumman tai molempien tässä tarkoitettujen yleissopimusten sopimuspuoli, 9. merityöaikadirektiivin soveltamisen ja täytäntöönpanon tehokas valvonta edellyttää, että jäsenvaltiot suorittavat aluksilla tarkastuksia, etenkin saatuaan asiaan liittyvän valituksen aluksen päälliköltä tai miehistön jäseneltä taikka joltakin sellaiselta henkilöltä tai organisaatiolta, jonka laillisiin etuihin aluksen turvallinen toiminta, aluksen elin- ja työolot tai saastumisen ehkäiseminen kuuluu, 10. jäsenvaltiot voivat omasta aloitteestaan tarvittaessa nimetä satamavaltion valvontaa tekemään tarkastuksia yhteisön satamissa poikkeavilla suorittavia tarkastajia aluksilla tämän direktiivin säännösten toteuttamiseksi, 11. näyttö siitä, ettei alus noudata merityöaikadirektiivin vaatimuksia, voidaan saada aluksen tarkistuksen työ- yhteydessä tai silloin, kun tarkastajalla on perusteltu syy uskoa, että aluksella olevat merenkulkijat ovat kohtuuttoman väsyneitä, lepoaikakirjanpidon työaikajärjestelyjen sekä tai 12. jotta kaikki turvallisuuden tai terveyden kannalta vaaralliset olosuhteet aluksella saapunut, voidaan korjata, toimivaltainen viranomainen voi kieltää alusta poistumasta satamasta ennen kuin havaitut puutteet on korjattu tai miehistö on levännyt riittävästi, satamaan alus on jäsenvaltion, jonka sen 13. koska merityöaikadirektiivi pohjautuu ILOn yleissopimuksen n:o 180 määräyksiin, mainitun direktiivin noudattaminen voidaan tarkistaa kolmansien maiden alueella 3. 1 96 rekisteröityjen alusten osalta vasta, kun edellä tarkoitettu yleissopimus on tullut voimaan, ja 14. koska tehtyä sosiaalipolitiikasta sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, merityöaikadirektiivi ei sido oikeudellisesti Yhdistynyttä kuningaskuntaa; kuitenkin [date] annetulla direktiivillä xx/xx/EY on ulotettu merenkulkijoiden sopimuksen määräykset koskemaan myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa, tehdyn eurooppalaisen järjestämisestä sopimusta työajan ei ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN 1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala 1. 2. Tämän direktiivin tarkoituksena on luoda menettely, jolla voidaan tarkistaa ja valvoa, että alukset noudattavat merityöaikadirektiiviä. Tavoitteena on parantaa meriliikenteen turvallisuutta sekä työoloja ja merenkulkijoiden terveyttä ja turvallisuutta aluksilla. satamiin poikkeavat jäsenvaltioiden Tämän direktiivin mukaisesti merityöaikadirektiivin säännöksiä sovelletaan jäsenvaltioissa rekisteröityihin aluksiin sekä sellaisiin aluksiin, joita ei ole rekisteröity jonkin jäsenvaltion alueella jonkin jäsenvaltion lipun alla, viimeksi mainittujen osalta kuitenkaan seuraavia seikkoja lukuun ottamatta: tai jotka eivät purjehdi - jäsenvaltioiden voimassa pitämät tai käyttöön ottamat vaatimukset, jotka ovat edullisempia kuin ELOn yleissopimuksessa n:o 180 määrätyt - merityöaikadirektiivin xx/xx/EY liitteenä olevan eurooppalaisen sopimuksen 13-16 lauseke. 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan a) b) c) kaikkia jossakin 'aluksella' rekisteröityjä merialuksia merityöaikadirektiivin xx/xx/EY mukaisesti samoin kuin kaikkia merialuksia, joihin sovelletaan ILOn yleissopimusta n:o 180 ja jotka purjehtivat jonkin muun valtion kuin satamavaltion lipun alla jäsenvaltiossa 'toimivaltaisella viranomaisella' toimivaltaisia viranomaisia, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet toteuttamaan tämän direktiivin mukaisia toimia tai muuta 'tarkastajalla' henkilöä, jonka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on valtuuttanut julkishallinnon palveluksessa olevaa työntekijää 32 97 tarkastamaan aluksen työolot ja joka vastaa toiminnastaan hänet nimittäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle d) 'valituksella' tietoja, jotka on toimittanut miehistön jäsen, ammatillinen elin, järjestö, ammattiliitto tai yleensä henkilö, jota aluksen turvallinen toiminta sen miehistöön kohdistuvat turvallisuuteen tai terveyteen liittyvät vaarat mukaan luettuna koskee. 3 artikla Valvonta Rajoittamatta 1 artiklan 2 kohdan soveltamista, jäsenvaltion on saatuaan valituksen, joka koskee sen satamaan tavanomaisessa toiminnassaan tai operatiivisista syistä vapaaehtoisesti saapuvaa alusta, tai saatuaan näyttöä, ettei tällainen alus noudata joka merityöaikadirektiivissä tarkoitettuja normeja, tarvittaviin osoitetaan aluksen rekisteröintivaltion hallitukselle, sekä ryhdyttävä selvästi jotta merenkulkijoiden toimenpiteisiin, vaaralliset olosuhteet aluksella oikaistaan. laadittava asiasta kertomus, turvallisuudelle terveydelle tai 4 artikla Keinot näytön hankkimiseksi normien noudattamatta jättämisestä Kun jäsenvaltio määrittää, voidaanko sen satamaan poikenneen aluksen osoittaa olevan 3 artiklassa tarkoitettujen, merityöaikadirektiivissä säädettyjen normien vastainen, sen on tarkastettava, onko aluksella pantu toimeen seuraava: - Aluksella noudatettavista työaikajärjestelyistä on laadittu taulukko kaikilla aluksen työskentelykielillä ja englanniksi liitteessä I olevan mallin mukaisesti tai vastaavassa muodossa ja asetettu esille helppopääsyiseen paikkaan. - Merenkulkijoiden työ-ja lepoajoista on pidetty kirjaa. Kirjanpito on laadittu aluksen kaikilla työkielillä ja englanniksi direktiivin liitteessä II olevan mallin mukaisesti tai vastaavassa muodossa, sitä säilytetään aluksella ja se on annettu aluksen rekisteröintivaltion toimivaltaisen viranomaisen vahvistettavaksi määräajoin. Mikäli tilanne jäsenvaltion satamaan poikenneella aluksella viittaa siihen, että aluksella tai olevat merenkulkijat ovat kohtuuttoman väsyneitä riittämättömän tarkastaja voi ammatillisen arvostelukykynsä perusteella katsoa, ettei alus oleellisesti täytä merityöaikadirektiivin vaatimuksia. lepoajan vuoksi, liian pitkän työajan 5 artikla Puutteitten oikaisu Kun jäsenvaltio on 3 ja 4 artiklan mukaisesti saanut valituksen tai näyttöä, ettei jokin tarkoitettuja vaatimuksia, sen on ryhdyttävä alus täytä merityöaikadirektiivissä 33 98 tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta merenkulkijoiden selvästi vaaralliset olosuhteet aluksella oikaistaan. turvallisuudelle tai terveydelle Tällaisiin toimenpiteisiin voidaan lukea myös alukselle asetettava kielto poistua satamasta, ennen kuin havaitut puutteet on korjattu tai miehistö on levännyt riittävästi. 6 artikla Jatkotoimet 1. 2. 1. 2. 3. Mikäli alusta kielletään 5 artiklan nojalla poistumasta satamasta, kiellon määränneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava aluksen tai liikenteenharjoittajalle, aluksen lippuvaltion tai päällikölle, omistajalle tämä ole rekisteröintivaltion viranomaiselle mahdollista, edustajalle, tarkastuksen tuloksista, tarkastajan tekemistä päätöksistä sekä vaadituista oikaisutoimista. taikka, diplomaattiselle lähimmälle kyseisen valtion tai konsulille jollei Suoritettaessa tähän direktiiviin perustuvaa tarkastusta on kaikin keinoin vältettävä aiheuttamasta alukselle kohtuutonta viivästystä. Mikäli alusta viivytetään kohtuuttomasti, sen omistajalla tai liikenteenharjoittajalla on oltava oikeus saada korvausta mahdollisesti kärsimistään tappioista tai vahingoista. Kohtuutonta viivästystä koskeviin väitteisiin liittyvä todistustaakka on kaikissa tapauksissa aluksen omistajalla tai liikenteenharjoittajalla. 7 artikla Valitusoikeus Aluksen omistajalla tai liikenteenharjoittajalla tai heidän edustajallaan kyseisessä tekemästä jäsenvaltiossa on oikeus valittaa pysäyttämispäätöksestä. Pysäyttämistä ei lykätä valituksen vuoksi. toimivaltaisen viranomaisen Jäsenvaltioiden on laadittava ja pidettävä voimassa soveltuvat menettelyt oman lainsäädäntönsä mukaisesti. tähän tarkoitukseen Toimivaltaisen viranomaisen on asianmukaisella tavalla ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetun aluksen päällikölle valitusoikeudesta. 8 artikla Hallintoyhteistyö tehokkaan Tämän direktiivin jäsenvaltioiden on ja muiden säädettävä yhteistyöstä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säädöksistä komissiolle. soveltamisen varmistamiseksi omien viranomaistensa asiaankuuluvien 34 99 9 artikla Suotuisamman kohtelun kieltävä lauseke Mikäli jäsenvaltion tarkastama alus on rekisteröity sellaisen valtion alueella, joka ei ole ratifioinut ILOn yleissopimusta n:o 180 tai ELOn yleissopimukseen n:o 147 liittyvää pöytäkirjaa, tai jos alus purjehtii tällaisen valtion lipun alla, jäsenvaltion on edellä tarkoitettujen yleissopimuksen ja pöytäkirjan tultua voimaan varmistettava, ettei tällaiseen alukseen tai sen miehistöön sovelleta suotuisampaa kohtelua kuin alukseen, joka on rekisteröity sellaisen valtion alueella, joka on jommankumman tai molempien edellä mainittujen yleissopimusten osapuoli, tai joka purjehtii tällaisen valtion lipun alla. 10 artikla Loppusäännökset Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamiseen tarvittavat lait, ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä asetukset kesäkuuta 2001. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tätä direktiiviä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ennen sitä täytäntöönpanopäivämäärää, joka mainitaan direktiivissä xx/xx/EY, jolla eurooppalaisen sopimuksen määräykset ulotetaan koskemaan myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. tällainen viittaus, kun ne virallisesti liitettävä Jäsenvaltioiden on toimitettava viipymättä tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa säädökset kirjallisina komissiolle. Komissio ilmoittaa niistä muille jäsenvaltioille. 1. 2. 3. 4. 11 artikla Yhteisön ulkopuolisten maiden alukset Tämän direktiivin vaatimuksia sovelletaan muihin kuin jäsenvaltioiden alueella rekisteröityihin aluksiin tai muiden kuin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtiviin aluksiin vasta kolme kuukautta merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä koskevan yleissopimuksen (ELO n:o 180) ja kauppa-aluksilla noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan vuoden 1976 yleissopimukseen liittyvän vuoden 1996 pöytäkirjan voimaantulopäivän jälkeen. 35 1 12 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jolloin se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 13 artikla Tehty. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 36 Liite I Aluksen työaikajärjestelytaulukon malli 37 102 :« Vi S cu 0) +* ; •> '3 o n. CU • :0 £> s g C [> ':« 0. S s s « E o s 93 'S n i u k t u u M CU •S "> a a S ts 'E « is a S. 11 3 S a s s « < o t i p n i d h a V VI Vi «s S ca ••-» a t/3 9 »J u cu t ä v ä t h e t o t i p n i d h a v - a k i a s i m a k l a ( ) a k i a s i m y t t ä ä p - a k i a s i m a k l a ( ) a k i a s i m y t t ä ä p • => M ^. |. -ä. l 5i -X -r> « s s. n i u k t u u M t ä v ä t h e t o t i p n i d h a v - a k i a s i n t a k i a ( 5 ) a k i a s i m y t t ä ä p o t i p n i d h a V - a k i a s i m a k l a ( ) a k i a s i m y t t ä ä p :2 o '3 CU a g 3 ts •> 3 2 a. * CU " a i-. s s CU CU iti it S S e "a < | 'S '3 E < < < o c — BO Sk 3 o. o 3 < a :rt CÄ C/3 :rt H o H 00 o oo o c rt & e O hJ HH • • -» CU cu ti o rt > cu "3 J2 % *o 3 O. O :rt c/i W c cu B n) > cu cu cd H. « « > CU cu o =3 3 03 tn cu tti i c CU w ^ js cd w :0 >? S a rt rt > a >» ^ S 2 § § ctT E JO o M <*> • i—i rt S a rt rt •a 'o > O ,14 O ^ Ö cu Vi ^ c/l •i—1 :« e o o > :0 ':c3 &•. 2. 0 nt eu en G m c > c3 rt <> C/3 _cu ea > rt O rt O £ ^ I 103 104 Liite II Malli merenkulkijoiden työaikaa tai lepoaikaa koskevaa kirjanpitoa varten 105 a Jä H 4 3 sn •s. 3 p ^. 2, J4 t3 Kg T3 « -S Ö 31 co. 52 S «3 & ^. S xci :c« g & P-. g, >> g § 11. „« r? co co M £i -B S %%&\ < < H S §3 o -*-* <u ^_, :c3 > :c<5 e s. :cS C3 «3 CO O •3 1 •"ti 73 s :ca CO CO ci O Ö O •a • fl <L> O (3 > a « <L> £3 O •J3 co K) 1> O es •ö es > [> ">> a o & c3 106 a k i a o p e l i a t - ö y T. M :rt e 3 a k i a o p e l i a t - ö y T i, 'S u c ••o & n e d u a k o r o u v 7 a n a k i a n o s k a i a n a k i a n o s k a i a n i e t n u t n i n n u t 4 2 a n i e t n u t _ _ _ __ _ — —- ——— S J2 3 3 g O m a k i a o p e L rs (N a n i e t u n a s s o s k a n i n n u t 4 2 -V , • " '. f(- i | t * »^ ' ! I1 '. t- s. '-. »1. 1 -. *•". *. -- "* *§• » •. «. N*»fc^. ;i*Äjl||. ^ V' iV^* *" • 3 J ^ 5? JJ» f*« M •HSÖsl* W<WE t - j^ •^ffihft^»* * > Bt :¥ ' ^ Ä £ ** SÄöSlfertiji •rii*jJ« täitfS ^pSj^jjy r *&F. vr'? n* f V \ fL H i f i iv VMLTSL!! ' t ä i » »? iP $6 i^äll J^Lk- !*«»}?*. " en O o o O o o Cl O o C (L> *o § '> c i> •I-H :g '3 ta VH rt O 8 '3 • :rt - o o m. M < — — > • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • H| rifej; M9HS$t ii'*® jffifflfttyv ' iimmmmpi £3f jtiHiIff'' m v P - - —— — - • — E :rt « ° ° 0 a k i A 3 B O. o D JS E ä) j<: (0 ra 'CO (0 107 e ^<ä g1 o 0> >» c > c/l O. M a £• J3 E c -H 3 rt a & •o £• G u "2 o M 3 C U H 5 •o •e \o ON c e o 3 > 3 I > •ia > e o S m ^ <N T—1 o s* oo vo ^t- ^ ^ © °- o° ;— =- \o ö ^ " **"> <» <i> <n ^ 3 F CL n (0 U) u> >. 00 t^ O) T— c (11 o 3 -> C ro ro > o ro o j^ ra ra o r^ c a> "a o 3 C C CD E c £ j) tD O) O) ro c > :CD. t: ro > ro "f? i_' ^ «Si :C0 m ro •s tn •m h ro :(0 S n 3 3 3 O (1) •n o. * 3. « C (1) a> h c cu CD > 'ra 3 3 C ra ra 2 c c ra. 2 a> ra T3 3 O E JS w 'E i_ n) > c Cl) n c CD 0) e JS ra 1 (0 f c cu ^ "5" C 0) a) co 3 E Q. O </) (O 0) >. C ra > cu 0 ) - -^ m o CU CD CO J£ 3 E 3. f le CD 'E 3 ± <n %• = O ro h- ro S5. EHDOTUSTEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN, ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSHN) Ehdotusten nimet 1. varustamoyhdistysten joka koskee Euroopan yhteisön Ehdotus neuvoston direktiiviksi, kansallisten (European Community Shipovvners' Association ECSA) ja Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten (Federation of Transport Workers' Unions in the European Union FST) tekemää sopimusta merenkulkijoiden työajan järjestämisestä. keskusjärjestön liiton 2. Ehdotus neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden työaikojen valvonnasta yhteisön satamia käyttävillä aluksilla. Asiakirjan viitenumero: 98019 Ehdotukset I. Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, miksi yhteisön säädöksen antaminen tällä alalla on tarpeen ja mitkä ovat sen tärkeimmät tavoitteet? 1. Ensimmäisen direktiiviehdotuksen tarkoituksena on säätää merenkulkijoiden työaikajärjestelyjä koskevat vähimmäisnormit panemalla täytäntöön liitteenä oleva 30. syyskuuta 1998 tehty asiaa koskeva sopimus meriliikenteen työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen (ECSA ja FST) välillä. 2. Toisen direktiivin tarkoituksena on soveltaa kaikkiin jäsenvaltioiden satamia käyttäviin aluksiin ensimmäisen direktiivin asianomaisia säännöksiä riippumatta siitä, missä alukset on rekisteröity tai minkä valtion lipun alla ne purjehtivat. 3. Valkoisessa kirjassa työaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista (COM(97) 334) todettiin, että pitkät työajat ovat meriliikenteessä tavallisia. Työajan systemaattista rajoittamista on kuitenkin tähän saakka vaikeuttanut kolmansien maiden lipun alla purjehtivien alusten aiheuttama kilpailu. Tästä syystä ja toimialan globaalin luonteen vuoksi sekakomitea toivoi, että asiasta päästäisiin sopimukseen kansainvälisissä järjestöissä ennen kuin ryhdytään käsittelemään yhteisön sisäisiä kysymyksiä. 4. Lokakuussa 1996 Kansainvälinen työjärjestö ILO hyväksyi merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä koskevan uuden yleissopimuksen n:o 180. joko Sopimuksessa määrätään enimmäistyöaika tai vähimmäislepoajat (10 tuntia vuorokaudessa ja 77 tuntia viikossa). työskenteleville merenkulkijoille tuntia vuorokaudessa tuntia viikossa) aluksilla ja 72 (14 5. Kansainvälinen työjärjestö hyväksyi myös lokakuussa 1996 yleissopimukseen n:o 147 liittyvän pöytäkirjan, jossa annetaan satamavaltiolle valvontaoikeus ja sallitaan kansainvälisesti hyväksyttyjen normien noudattamiseksi. toimenpiteisiin tarvittaviin valtioiden ryhtyä 108 6. Ensimmäisen ehdotuksen lähtökohtana työjärjestön yleissopimuksen n:o 180 ja direktiivin 93/104/EY säännökset tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista. Ehdotuksessa annetaan jonkin jäsenvaltion alueella rekisteröidyllä aluksella työskenteleviä merenkulkijoita koskevat säännöt, jotka ovat voimassa koko yhteisön alueella. ovat Kansainvälisen 7. Toisessa direktiiviehdotuksessa, joka koskee merenkulkijoiden työaikojen noudattamista yhteisön satamia käyttävillä aluksilla, annetaan työaikaa koskevat säännöt, joita on noudatettava kaikilla aluksilla, myös jäsenvaltioiden ulkopuolella rekisteröidyillä aluksilla. Kilpailusyistä on tärkeää varmistaa, että kaikilla toimijoilla on samanlaiset lähtökohdat, kuten tähdennetään neuvoston päätöslauselmassa, jossa käsitellään merenkulun turvallisuuteen liittyviä yhteisiä toimia. Tätä tarkoitusta varten sekä yhteisön alueella että yhteisön ulkopuolella rekisteröityihin aluksiin sovellettavien sääntöjen olisi tultava voimaan jäsenvaltioissa ja kansainvälisesti suunnilleen samaan aikaan. Pelkästään tästäkin syystä yhteisön laajuiset toimet ovat perusteltuja. 8. Neuvoston direktiiviehdotukset, jotka koskevat Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten unionin sopimusta kuljetustyöntekijöiden merenkulkijoiden työajan järjestämisestä sekä sopimuksen täytäntöönpanoa, ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia sitä koskevien kahden perusteen eli tarpeen ja laajuuden mukaisesti, jotka on kirjattu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 b artiklaan. ja Euroopan tekemää keskusjärjestön yhdistysten (ECSA) (FST) liiton ovat sopineet yhteisön 9. Ensimmäinen kriteeri eli yhteisön toimen tarpeellisuus on perusteltavissa sillä, että tarpeellisuudesta työmarkkinaosapuolet sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti ja ovat pyytäneet yhteisön tasolla tehdyn sopimuksen täytäntöönpanoa sosiaalipolitiikkaa komission ehdotuksesta koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet ovat myös ilmaisseet tarpeen sopimuksen vahvistamiseen tarkoituksenmukaisella lainsäädännöllä, jotta ehkäistään kilpailun vääristyminen merenkulun yhteydessä maailmanlaajuisesti. tehdyllä neuvoston päätöksellä toimen Vaikutukset yrityksiin II. Keihin ehdotukset vaikuttavat? Ehdotuksia sovelletaan jäsenvaltion alueella rekisteröidyillä aluksilla työskenteleviin merenkulkij öihin j a heidän työnantajiinsa. III. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotuksia? Yritysten on varmistettava direktiivin säännösten ja erityisesti vuosilomaa ja työajan rajoituksia koskevien säännösten noudattaminen. 109 44 IV. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksilla mahdollisesti on? (a) Vaikutukset - työllisyyteen j a yritysten kilpailukykyyn Ottamalla käyttöön rajoitukset Euroopan unionissa suunnilleen samanaikaisesti kansainvälisten rajoitusten kanssa toivotaan vaikutettavan suotuisasti Euroopan unionin työllisyyteen ja Euroopan unionin varustamojen kilpailukykyyn, minkä tarkoituksena on rajoittaa kolmansien maiden mahdollisuuksia epäterveeseen kilpailuun. - sijoitustoimintaan ja yritysten perustamiseen Vähäisiä (b) Onko ryhdyttävä uusiin hallinnollisiin menettelyihin! Asiaan liittyvien kansainvälisten sopimusten täytäntöönpano edellyttää useimpia ehdotetuista toimista, esimerkiksi tarvittavia hallinnollisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan ehdotetun lainsäädännön toteuttaminen. Uusien työaikakehysten käyttöönotto aiheuttaa kertakustannuksia. Useimmilla aluksilla on jo riittävä seurantajärjestelmä, mutta sitä saattaa olla tarpeen laajentaa noudattamisen osoittamiseksi. c) Määrällinen ja laadullinen kustannushyöty Koska Kansainvälisen työjärjestön yleissopimus on olemassa, työaikadirektiivin säännösten ulottaminen koskemaan merenkulkijoita perustuu ainoastaan 13-16 artiklaan. Koska EU:n alueella rekisteröityihin aluksiin kohdistuvat erityiset paineet sovittujen normien noudattamisesta, on epätodennäköistä, että näiden seurannan artiklojen vuoksi työjärjestön uudelleenjärjestelyä yleissopimuksessa implisiittisesti tai eksplisiittisesti vaaditaan. Niinpä on epätodennäköistä, että yötyöntekijöiden työajan valvonta tai turvallisuuden ja terveyden suojelu aiheuttavat lisäkustannuksia, koska ne sisältyvät jo ILO:n yleissopimukseen. lisäksi, mitä Kansainvälisen tarvitaan sen vuorotyön, työnjaon tai Muita kustannuksia syntyy siitä, että vaaditaan lääkärintodistus soveltumisesta merellä työskentelyyn, sekä vähintään neljän viikon palkallisen vuosiloman määräyksestä tai tarpeesta järjestää mahdollisuus alusten tarkastukseen. Kustannuksia vähentävät puolestaan aiempaa harvinaisemmat tapaturmien ja sairastamisen aiheuttamat poissaolot parempien lepoaikasäännösten ja lyhyemmän työviikon ansiosta. Lisäksi voidaan olettaa työntekijöiden olevan terveempiä ja tuottavampia paremmin levänneinä. Tähän alaan kohdistuu kaupallisia lisäpaineita korostettaessa järjestäytyneen ja terveen työvoiman merkitystä. Vakuutusyhtiöt ovat tiukempia arvioidessaan riskejä ja myöntävät maksualennuksia niille, jotka noudattavat korkeampia vaatimuksia. Laadukas toiminta ja paremmat palvelut ovat tärkeitä 45 110 tekijöitä kilpailtaessa EU:n ulkopuolella rekisteröityjen halvoin kustannuksin toimivien esimerkiksi kiinalaisten laivojen kanssa. EU:n satamia käyttävillä aluksilla noudatettavia työaikoja koskevien säännösten täytäntöönpanosta seuraa, että työntekijät ovat vireämpiä, mikä lisää turvallisuutta yhteisön vesillä. d) Mitkä ovat direktiivistä aiheutuvat kustannukset? Komissio on teettänyt yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnin1. Tutkimus osoittaa, ettei ole mahdollista arvioida täsmällisesti direktiivin täytäntöönpanosta johtuvia kustannuksia tai siitä saatavaa hyötyä. Kaikki arviot on tehtävä puutteellisen aineiston perusteella, joten virhemarginaali on suuri. Ehdotusten kokonaisvaikutusten todennäköistä suuruusjärjestystä osoittaa kuitenkin parhaiten se, että nettokustannukset (kustannukset vähennettynä saadulla hyödyllä) ovat noin 0,5 prosenttia kyseisten merenkulkijoiden keskimääräisestä vuosiansioista. Pääasialliset kustannukset johtuvat todennäköisesti neljän viikon palkallisesta vuosilomasta. Tärkein hyöty saadaan työtapaturmien vähenemisestä. Ehdotusten ansioista turvallisuus paranee EU:n vesillä (toisin sanoen myönteisiä vaikutuksia ovat ja merien saastumisen väheneminen). ihmishenkien säästyminen V. Sisältävätkö ehdotukset toimenpiteitä pienten ja keskisuurten yritysten tilanteen huomioon ottamiseksi (esim. lievempiä tai erilaisia vaatimuksia) ? Ei. Joustavuutta sovelletaan kaikenkokoisiin aluksiin. Kuulemiset VI. Luetelkaa järjestöt, joita on kuultu ehdotuksista, ja esittäkää niiden näkemykset pääpiirteissään. on järjestöjä kuultu. Erityisesti ensimmäisen Lukuisia direktiiviehdotuksen liitteenä olevasta sopimuksesta meriliikenteen työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen varustamoyhdistysten yhteisön keskusjärjestön ECSA:n ja Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liiton FST:n) välillä. on, neuvoteltu kansallisten (Euroopan 1 Business Impact Assessment, Working Time Directive: excluded sectors, Cambridge Policy Consultants, October 1998. 46 lii KOMISSION SUOSITUS annettu 18 päivänä marraskuuta 1998 merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä koskevan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen n:o 180 ratifioinnista ja kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan yleissopimukseen, 1976 liittyvän pöytäkirjan vuodelta 1996 ratifioinnista EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen sekä erityisesti sen 155 artiklan toisen luetelmakohdan, sekä katsoo, että Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksessa n:o 180, joka koskee merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä ja joka hyväksyttiin merenkulkuun liittyviä kysymyksiä käsittelevässä 84:nnessä kansainvälisessä työkonferenssissa 22 päivänä lokakuuta 1996, määrätään aluksilla työskentelevien merenkulkijoiden työ- tai lepoajan rajat, myös yhteisö pyrkii yleissopimuksessa esitettyihin päämääriin eli työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden edistämiseen sekä meriliikenteen turvallisuuden ja meriympäristön suojelun parantamiseen, kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan yleissopimukseen, 1976 n:o 147 liittyvään vuoden 1996 pöytäkirjaan, joka hyväksyttiin samaan aikaan kuin yleissopimus n:o 180, sisältyy lisäliitteessä vuonna 1996 hyväksytty yleissopimus n:o 180, joka koskee merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä, kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevan yleissopimuksen 4 artiklassa, johon vuoden 1996 pöytäkirjassa viitataan, määrätään, että yleissopimuksen ratifioinut maa voi valvoa satamiinsa poikkeavia aluksia tarkistaakseen, että merenkulkijoiden elin- ja työolosuhteet sekä turvallisuus vastaavat niiden yleissopimusten määräyksiä, jotka mainitaan kauppa-aluksia koskevan yleissopimuksen liitteessä, komissio on esittänyt neuvostolle merenkulkijoiden liittyvää eurooppalaista sopimusta koskevan direktiiviehdotuksen, joka on tehty sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan puitteissa ja perustuu yleissopimukseen n:o 180, työajan järjestämiseen tämä ehdotus koskee ainoastaan yhteisön jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla työ skenteleviä merenkulkij oita, merenkulkijoiden työaikaa koskevia säännöksiä voidaan soveltaa ja panna täytäntöön yhteisössä yhteisön ulkopuolisten maiden lipun alla purjehtiviin aluksiin ainoastaan, jos yleissopimus n:o 180 tulee voimaan ja jos yhteisön jäsenvaltiot ratifioivat kauppa-aluksissa 112 noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan yleissopimukseen, 1976 liittyvän pöytäkirjan vuodelta 1996, kun yleissopimus n:o 180 ja kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan yleissopimukseen, voimaan, yleissopimuksen n:o 180 ja vuoden 1996 pöytäkirjan ratifioineet jäsenvaltiot voivat neuvoston direktiivin avulla varmistaa, että yleissopimuksen n:o 180 työaikamääräyksien soveltamista valvotaan kaikilla yhteisön satamiin poikkeavilla aluksilla, liittyvä pöytäkirja vuodelta tulevat 1976 1996 yleissopimuksen n:o 180 määräysten noudattaminen parantaa osaltaan meriliikenteen turvallisuutta Euroopan unionissa ja toimintaedellytykset sekä jäsenvaltioiden lipun alla purjehtiville aluksille että yhteisön ulkopuolisten maiden lipun alla purjehtiville aluksille, ja luo yhdenvertaiset annettava direktiivi on suotavaa, että yhteisön satamiin poikkeavilla aluksilla työskentelevien merenkulkijoiden aikaan kuin työajasta merenkulkijoiden sopimuksen täytäntöönpanoa koskeva direktiivi, ja tämän vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot ratifioivat yleissopimuksen n:o 180 jättävät ratifiointiasiakirjat mahdollisimman pian Kansainväliseen työtoimistoon, tulee voimaan liittyvän samaan eurooppalaisen ja vuoden 1996 pöytäkirjan. /. /EY järjestämiseen työajan ja ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN: (1) (2) (3) Jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä ratifioineet 20 päivänä lokakuuta 1996 hyväksyttyä Kansainvälisen työjärjestön yleissopimusta n:o 180, joka koskee merenkulkijoiden työaikaa ja alusten miehitystä, pyydetään ratifioimaan tämä yleissopimus, jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä ratifioineet kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koskevaan yleissopimukseen, 1976 (n:o 147) liittyvää pöytäkirjaa vuodelta 1996, pyydetään ratifioimaan tämä pöytäkirja, jäsenvaltioita pyydetään suosituksen julkaisemisesta niistä toimenpiteistä, joita ne ovat suosituksen soveltamiseksi. ilmoittamaan komissiolle vuoden kuluessa tämän toteuttaneet Tehty Brysselissä Komission puolesta Pädraig FLYNN Komission jäsen 48 _ 1 1 O ± J. <J ISSN 1024-4492 KOM(98) 662 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 04 05 06 Luettelonumero : CB-CO-98-681-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg