title: WRITTEN QUESTION No. 65/99 by Carlos ROBLES PIQUER Elections in the Central African Republic

eurovoc_concepts:
Central African Republic
European Commission
European Union
co-financing
cooperation policy
international cooperation
legislative procedure
observer
parliamentary election
presidential election

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/43 (1999/C 341/061) SKRIFTLIG FRÅGA E-0065/99 från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen (27 januari 1999) Angående: Val i Centralafrikanska republiken Den 22 november och den 13 december 1998 hölls parlamentsval i Centralafrikanska republiken. Kan kommissionen komplettera den knappa information som har publicerats om dessa val och samtidigt redogöra för de nuvarande förbindelserna mellan detta land och Europeiska unionen, i synnerhet på området för utvecklingssamarbete och inom ramen för gällande Lomékonvention? Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (8 mars 1999) Vid parlamentsvalet den 22 november och den 13 december 1998 valdes 109 ledamöter, varav oppositions- partierna fick majoritet med 55 platser mot 51 platser för de partier som stöder presidenten (MLPC, PLD och UPR). Valet gick lugnt till och följdes och stöddes av det internationella samfundet. Kommissionen bidrog med 520 000 euro till finansieringen av valet. En del av finansieringen, ca 120 000 euro, ställdes till förfogande för tekniska valobservatörer som hade valts ut och rekryterats av kommissionen. Samtliga observatörsuppdrag samordnades av Förenta nationernas särskilda delegation i Centralafrikanska republiken (Minurca). De tre internationella observatörsgrupperna från Minurca, de franskspråkiga länderna och gemenskapen var överens om att de enstaka oegentligheter som förekom vid valförrättningen inte var av sådan omfattning att de påverkade resultatets giltighet. Med anledning av det presidentval som skall äga rum senast i december 1999, har regeringen dessutom offentligt bett Förenta nationerna att fram till dess förlänga Minurcas mandat för att dels minska riskerna för nya väpnade konflikter, dels få det internationella samfundet att hålla den nya valomgången under uppsikt. Samarbetet mellan gemenskapen och Centralafrikanska republiken har funnits lika länge som gemenskapens samarbete med utvecklingsländerna och har stärkts i samband med att Lomékonventionerna har avlöst varandra. Samarbetet har inriktats på de traditionella områdena, nämligen landsbygdsutveckling, förbättrade levnadsförhållanden för befolkningen i landets inre delar och utbyggnad av den ekonomiska och sociala infrastrukturen. Gemenskapen är för närvarande den främsta bidragsgivaren till Centralafrikanska republiken. Hela anslaget på 75 miljoner euro i det vägledande nationella programmet inom den sjunde europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tagits i anspråk och ca 90 % har förbrukats. Det var huvudsakligen avsett för transport- och hälsovårdssektorn, uppföljningsåtgärder och en förlängning av de program som finansierades inom den sjätte europeiska utvecklingsfonden. Enligt det andra finansprotokollet till den fjärde Lomékonventionen beviljades det vägledande nationella programmet för Centralafrikanska republiken 102 miljoner euro och programplaneringsarbetet ledde till att transportsektorn fastställdes som enda målområde, inom vilket 80 % av de disponibla medlen kommer att tas i bruk. De övriga disponibla medlen kommer huvudsakligen att användas inom hälsovårdssektorn. (1999/C 341/062) SKRIFTLIG FRÅGA E-0066/99 från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen (27 januari 1999) Angående: Dagsläget för projektet med europeiska järnvägskorridorer År 1995 lade kommissionen fram ett projekt för europeiska järnvägskorridorer. I projektet fastställs ett urval av gränsöverskridande järnvägskommunikationer för vilka man skall införa harmoniserade trafikvillkor som möjliggör gränsöverskridande trafik för alla typer av europeiska tåg. En av dessa järnvägar skall enligt förslaget binda samman Valencia med Rotterdam, via Barcelona, Lyon och Metz


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 88/99 van Cristiana MUSCARDINI Rechtsbescherming van modellen

eurovoc_concepts:
after-sales service
approximation of laws
consumer protection
designs and models
industrial property
monopoly
motor vehicle industry
right to justice
single market
spare part

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 131/99 van Sirkka-Liisa ANTTILA Uitvoering van en controle op de voedselhulp aan Rusland

eurovoc_concepts:
Russia
agreement (EU)
agricultural product
award of contract
food aid
intervention stock
loan
supply

formats: html pdf print

text: 21. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 370/19 (1999/C 370/023) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0026/99 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (13 januari 1999) Betreft: Biodiversiteit Kan de Commissie, gezien haar antwoord op vraag E-0649/97 (1) over de integratie van het milieu in ander EU-beleid en gezien de gevolgen van het gemeenschappelijk landbouwbeleid voor de biodiversieit in de Europese Unie, bevestigen dat alle voorstellen in haar werkprogramma die verband houden met het gemeenschappelijk landbouwbeleid worden voorzien van een groene ster, ten teken dat er een milieu- effectrapportage is vereist? (1) PB C 367 van 4. 12. 1997, blz. 33. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (10 februari 1999) Bij de voorbereiding van de voorstellen in het kader van Agenda 2000 met betrekking tot het gemeenschappelijk landbouwbeleid (GLB) (1) heeft de Commissie ervoor gezorgd dat op afdoende wijze rekening werd gehouden met de milieuaspecten en dat werd ook aangegeven in de toelichting bij de voorstellen. Voor dit jaar zijn er geen nieuwe voorstellen met betrekking tot het GLB in het vooruitzicht gesteld die belangrijke gevolgen kunnen hebben voor de biodiversiteit in de Gemeenschap. Bijgevolg is voor 1999 alleen het voorstel inzake de hervorming van de marktordening voor katoen gemerkt met een „groene ster”. De milieubeoordeling die verbonden is aan de zogenoemde „groene ster”-procedure, verwijst naar het basisprocédé waarbij mogelijk belangrijke consequenties worden geïdentificeerd. Indien nodig wordt een diepgaandere milieuevaluatie opgesteld. In de op 4 februari 1998 goedgekeurde mededeling van de Commissie aan de Raad en aan het Parlement betreffende de strategie van de Europese Gemeenschap inzake de biodiversiteit (2), wordt aangekondigd dat de Commissie actieplannen voorbereid voor de betrokken beleidsgebieden, inclusief de landbouw. De actieplannen moeten klaar zijn tegen februari 2000. (1) COM(98) 158 def. (2) COM(98) 42 def. (1999/C 370/024) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0131/99 van Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) aan de Commissie Betreft: Uitvoering van en controle op de voedselhulp aan Rusland (27 januari 1999) Naar aanleiding van een verzoek van Rusland om voedselhulp heeft de Commissie voor de Raad op korte termijn een voedselhulpprogramma voor Rusland opgezet. De tenuitvoerlegging van het programma wordt momenteel voorbereid. Overeenkomstig artikel 1, lid 2 van Verordening van de Raad nr. 2802/98 (1) is de kosteloos geleverde voedselhulp uitsluitend bestemd voor de meest behoeftige regio’s. Bovendien komt in de notulen van de Raad de uitspraak voor dat Moskou en Sint-Petersburg en de regio’s die deze steden omringen van de voedselhulp zijn uitgesloten. De Commissie noemt echter in haar verordeningen voor de levering van graan, rundvlees en magere melkpoeder ook Sint-Petersburg als een van de ontvangende regio’s. Volgens de uitspraak van de Raad zou Sint-Petersburg niet aangewezen mogen worden als ontvangende regio, om te voorkomen dat de voedselhulp de normale handel zou verstoren. De Commissie heeft geen bevoegdheden inzake het controleren van de wijze waarop het programma binnen de Russische Federatie ten uitvoer wordt gelegd. In de verordeningen voor de levering van rogge en


title: A Bizottság határozata (1999. január 27.) a tagállamok által állati bél behozatalára feljogosított harmadik országbeli létesítmények ideiglenes jegyzékeinek megállapításáról (az értesítés a C(1999) 196. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
health control
import
meat product
offal
third country
veterinary inspection

text: 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 373 31999D0120 1999. 2. 10. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 36/21 A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1999. január 27. ) a tagállamok által állati bél behozatalára feljogosított harmadik országbeli létesítmények ideiglenes jegyzékeinek megállapításáról (az értesítés a C(1999) 196. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg) (1999/120/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, mivel a legutóbb a 96/106/EK határozattal (7) módosított 94/187/EK bizottsági határozat (8) megállapította a harmadik országok tekintetében az állati bél behozatalára vonatkozó egészségügyi és állatorvosi bizonyítványok követelményeit; tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, mivel egyes harmadik országok átadták a Bizottságnak a létesít- mények jegyzékét és biztosítékot nyújtottak arra vonatkozóan, hogy azok teljes mértékben megfelelnek a közösségi egészség- ügyi követelményeknek, és ha valamelyik létesítmény esetében ez nem teljesül, felfüggesztik az Európai Közösségbe irányuló kiviteli tevékenységét; tekintettel a legutóbb a 98/603/EK tanácsi határozattal (1) módosított, az egyes állati eredetű termékek, halászati termékek és élő kéthéjú kagylók tagállamokba történő behozatalára feljo- gosított harmadik országbeli létesítmények átmeneti időszakra ideiglenes jegyzékei összeállításának feltételeiről szóló, szóló, június 22-i 95/408/EK tanácsi határozatra (2) és külö- 1995. nösen annak 2. cikkének (4) bekezdésére és 7. cikkére, mivel a Bizottság nem tudott meggyőződni valamennyi érintett harmadik ország esetében arról, hogy a létesítmények megfe- lelnek-e a közösségi követelményeknek, és hogy az illetékes hatóságok által nyújtott biztosítékok érvényesülnek-e; a mivel 92/118/EGK tanácsi bármely harmadik országból behozható; legutóbb a 97/79/EK irányelvvel (3) módosított irányelv (4) megállapítja, hogy állati bél mivel a legutóbb a 97/76/EK tanácsi irányelvvel (5) módosított irányelv (6) megállapítja a tisztított, sózott 77/99/EGK tanácsi vagy szárított és/vagy hőkezelt gyomor, hólyag vagy bél előállí- tására, forgalmazására és behozatalára vonatkozó feltételeket; (1) HL L 289. , 1998. 10. 28. , 36. o. (2) HL L 243. , 1995. 10. 11. , 17. o. (3) HL L 24. , 1998. 1. 30. , 31. o. (4) HL L 62. , 1993. 3. 15. , 49. o. (5) HL L 10. , 1998. 1. 16. , 25. o. (6) HL L 26. , 1977. 1. 31. , 85. o. mivel 1998. december 31-én lejár az az időszak, amely alatt a tagállamok állati belet hozhatnak be az általuk elismert létesít- ményekből; mivel ezen időpont lejárata után már nem exportálhatnak állati belet a Közösségbe azon országok, amelyek nem küldték meg a közösségi szabályokkal összhangban lévő létesítményeik jegy- zékét; mivel így egyes országok tekintetében a 95/408/EK határozat- ban meghatározott eljárással összhangban összeállítható az állati belet előállító létesítmények ideiglenes jegyzéke; (7) HL L 24. , 1996. 1. 31. , 34. o. (8) HL L 89. , 1994. 4. 6. , 18. o. 374 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet mivel azonban néhány harmadik ország nem küldte meg időben létesítményeinek jegyzékét, és technikai problémák miatt késik az egészségügyi bizonyítvány kialakítása; mivel a kereskedelem megszakadásának elkerülése érdekében átmeneti intézkedésként egy további időszakot kell biztosítani az állati bél, gyomor és hólyag behozatalára e harmadik országokból; mivel ilyen esetekben az érintett harmadik országok illetékes hatóságainak igazolniuk kell, hogy a bél, gyomor és hólyag előállítása megfelelő higiéniai feltételek mellett történt; mivel az e határozatban előírt vannak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, intézkedések összhangban ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A tagállamok engedélyezik az e rendelet mellékletében (1) felsorolt létesítményekből származó állati bél behozatalát. Az állati bél behozatala továbbra is az elfogadott közös- (2) ségi állat-egészségügyi rendelkezések hatálya alá tartozik. 2. cikk A harmadik országokban található, de a mellékletben említett jegyzékben nem szereplő létesítményekből az 1999. március 31-ig terjedő átmeneti időszakban a tagállamok engedélyezik az állati bél, gyomor és hólyag behozatalát, de csak azon esetben, amennyiben a harmadik ország illetékes hatósága igazolja, hogy a bél, gyomor és hólyag előállítása megfelelő higiéniai körülmé- nyek között történt. Ezt a határozatot 1999. január 1-jétől kell alkalmazni. 3. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 1999. január 27-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 375 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA LISTA DE LOS ESTABLECIMIENTOS — LISTE OVER VIRKSOMHEDER — VERZEICHNIS DER BETRIEBE — ΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΕΓΚΑΤΑΣΤΑΣΕΩΝ — LIST OF ESTABLISHMENTS — LISTE DES ÉTABLISSEMENTS — ELENCO DEGLI STABILIMENTI — LIJST VAN BEDRIJVEN — LISTA DOS ESTABELECIMENTOS — LUETTELO LAITOKSISTA — FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR Producto: Estómagos, vejigas y tripas de animale — Produkt:Maver, dyreblærer og dyretarme — Erzeugnis: Mägen, Blasen und Därme von Tieren — Προϊόν:στοµάχια κύστεις και έντερα — Product: Stomachs, bladders and intestines of animals — Produit: Estomacs, vessies et boyaux d’animaux — Prodotto: Stomaci, vesciche e budella di origine animale — Product: Magen, blazen en darmen van dieren — Produto: Estômagos, bexigas e tripas de animais — Tuote: Vatsalaukkuja, virtsarak- koja ja suolia — Varuslag: Magar, blåsor och tarmar 1 = Referencia nacional — National reference — National-Code — Εζνικός κωδικός αριζµό — National reference — Référence nationale — Riferi- mento nazionale — Nationale code — Referência nacional — Kansallinen referenssi — Nationell referens 2 = Nombr — Navn — Name — Όνοµα — Name — Nom — Nome — Naam — Nome — Nimi — Namn 3 = Ciudad — By — Stadt — Πόλη — Town — Ville — Cittá — Stad — Cidade — Kaupunki — Stad 4 = Región — Region — Region — Περφέρεια — Region — Règion — Regione — Regio — Região — Alue — Region 5 = Menciones especiales — Særlige betingelser — Spezielle Bemerkungen — Ειδικές παρατηρήσεις — Special remarks — Mentions spèciales — Note particolari — Bijzondere opmerkingen — Menções especiais — Erikoismainintoja — Anmärkningar 376 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet País: ARGENTINA — Land: ARGENTINA — Land: ARGENTINIEN — Χώρα: ΑΡΓΕΝΙΝΗ — Country: ARGEN- TINA — Pays: ARGENTINE — Paese: ARGENTINA — Land: ARGENTINIË — País: ARGENTINA — Maa: ARGENTIINA — Land: ARGENTINA 1 2 3 4 5 19 252 285 325 326 987 1075 2884 139 179 272 290 302 373 606 730 764 1027 1614 3203 3532 Casema SRL Buenos Aires Hijos de Pedro Vincenti Buenos Aires Norberto Zaccaro Buenos Aires Campobello SACIA Remedios 5961 Capital Federal Ranquel S. A. Buenos Aires José Lequio e Hijos Gobernador Gálvez Santa Fe Patri S. A. Buenos Aires Omar de Stéfano Ensenada Buenos Aires País: AUSTRALIA — Land: AUSTRALIEN — Land: AUSTRALIEN — Χώρα: ΑΥΣΤΡΑΛΙΑ — Country: AUSTRALIA — Pays: AUSTRALIE — Paese: AUSTRALIA — Land: AUSTRALIË — País: AUSTRÁLIA — Maa: AUSTRALIA — Land: AUSTRALIEN 1 2 3 4 5 Van Hessen Australia Pty Ltd Corowa Davidson Casings Pty Ltd Ararat AR Clark Pty Ltd West Wyalong Van Hessen Australia Pty Ltd Fairfield South West Casings Pty Ltd Young Superior Casings (Australia) Pty Ltd Marrickville Mackay Casings Pty Ltd Wangaratta Aspen by products Pty Ltd East Preston Mackay Casings Pty Ltd Hoares Casings Devonport Metro Meat International Ltd Wooroloo Tatiara Meat Company Pty Ltd Bordertown Impexcorp Pty Ltd Coburg NSW VIC NSW VIC NSW NSW VIC VIC TAS WA S. A. VIC Almol (A/Asia)Casings Pty Ltd Botany NSW 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 377 País: BAHRÁIN — Land: BAHRAIN — Land: BAHRAIN — Χώρα: ΜΠΑΧΡΕΪΝ — Country: BAHRAIN — Pays: BAHREΪN — Paese: BAHRAIN — Land: BAHREIN — País: BARÉM — Maa: BAHRAIN — Land: BAHRAIN 5 5 1001 BH 1 1 SIF 7 SIF 11 SIF 42 SIF 49 SIF 52 SIF 55 SIF 93 2 3 4 Bahrain Casing Factory – Natural Casings Al. Hamala B Manama País: BRASIL — Land: BRASILIEN — Land: BRASILIEN — Χώρα: BPAZIΛIA — Country: BRAZIL — Pays: BRÉSIL — Paese: BRASILE — Land: BRAZILIË — País: BRASIL — Maa: BRASILIA — Land: BRASILIEN 2 3 4 General Meat Food Exportação e Impor- tação LTDA Santana do Livramento Rio Grande do Sul Frigorífico Planalto LTDA Vinhedo São Paulo Pontal do Araguaia Alimentos LTDA Barro do Garças Mato Grosso Frigorífico Independência LTDA Nova Andradina Mato Grosso do Sul Hazafer do Brasil LTDA Rio de Janeiro Rio de Janeiro King Meat do Brasil LTDA Apucarana Paraná S/A Frigorífico Gurupi Gurupi Tocantins SIF 122 Frigorífico Santa Marina LTDA Martinópolis São Paulo SIF 177 Frigorífico Mataboi LTDA Araguari Minas Gerais SIF 226 BE – Comércio e Indústria, Importação e Exportação S/A Hulha Negra Rio Grande do Sul SIF 232 Frigorífico Mercosul LTDA Bagé Rio Grande do Sul SIF 234 Frigorífico Perini S/A Farroupilha Rio Grande do Sul SIF 329 Frigotel – Frigorífico Três Lagoas LTDA Três Lagoas Mato Grosso do Sul SIF 333 Frigorífico Vale do Rio Grande S/A Fernandópolis São Paulo SIF 337 Bertin LTDA Lins São Paulo SIF 406 SIF 421 Tripase Comércio Beneficiamento de Tripas LTDA São Paulo São Paulo Indústria e Comércio de Carnes Minerva LTDA Barretos São Paulo 378 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 1 2 3 4 5 SIF 451 Indústria Frigorífica Limtor LTDA José Bonifácio São Paulo SIF 458 Swift Armour S/A – Indústria e Comércio Presidente Epitácio São Paulo SIF 504 Bertin LTDA Ituiutaba Minas Gerais SIF 506 Frisa – Frigorífico Rio Doce S/A Colatina Espirito Santo SIF 592 Matadouro Frigorífico Continental LTDA Paranavai Paraná SIF 615 Frigorífico Kaiowa S/A Anastácio Mato Grosso do Sul SIF 716 Sadia Frigobras – Indústria e Comércio Toledo Paraná SIF 733 Frigorífico Miramar LTDA Pelotas Rio Grande do Sul SIF 760 SIF 761 SIF 780 Cooperativa Regional Castilhense de Carnes e Derivados LTDA Júlio de Castilhos Rio Grande do Sul Frigorífico Vacariense S/A Indústria Comércio Vacari Rio Grande do Sul Doremus do Brasil Indústria e Comércio LTDA Guarulhos São Paulo SIF 792 Triporvac – Indústria e Comércio LTDA São Paulo São Paulo SIF 862 Friboi Alimentos LTDA Goiania Goiás SIF 876 Frangosul S/A – Agroavícola Industrial Caxias do Sul Rio Grande do Sul SIF 884 Kienast & Kratschmer LTDA Portáo Rio Grande do Sul SIF 888 Matel Matadouro Industrial LTDA Campo Grande Mato Grosso do Sul SIF 914 SIF 915 Indústria de Subprodutos de Origem Animal – Lopesco Tatuí São Paulo Frigorífico Santo Angelo S/A – Indústria e Comércio Santo Angelo Rio Grande do Sul SIF 950 Frigorífico Central LTDA Maringá Paraná SIF 999 SIF 1016 SIF 1387 Industrial e Comercial Bageense de Subprodutos de Gado LTDA – Incobal Bagé Rio Grande do Sul Industria e Comércio Tripac de Produtos Frigoríficos LTDA Guarulhos São Paulo Matadouro Frigorífico Olhos d'Água LTDA Ipuã São Paulo SIF 1477 Kienaste e Kratschmer LTDA São Caetano São Paulo 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 379 1 2 3 4 5 SIF 1651 Frigorífico Extremo Sul S/A Capão do Leão Rio Grande do Sul SIF 1662 Swift Armour S/A – Indústria e Comércio Campo Grande Mato Grosso do Sul SIF 1733 Frigorífico Silva LTDA Santa Maria Rio Grande do Sul SIF 1750 Frigorífico Eldorado LTDA Anápolis Goiás SIF 1758 Frigorífico Vangélio Mondelli LTDA Bauru SIF 1778 Frigorífico Navirai LTDA Maringá São Paulo Paraná SIF 1803 Pomar S/A – Indústria e Comércio Araguari Minas Gerais SIF 1885 FRIG – Frigorífico Industrial Guarararapes LTDA Guararapes São Paulo SIF 1925 Frigorífico São Gabriel LTDA Rancharia São Paulo SIF 1926 Frigorífico Rio Pel S/A – Indústria de Carnes, Derivados e Conservas Pelotas Rio Grande do Sul SIF 1968 Tripan LTDA SIF 2007 Cervieri Agroindustrial LTDA Araguari Alegrete Minas Gerais Rio Grande do Sul SIF 2019 Frigomarca Martins Caldas LTDA Pedra Preta Mato Grosso SIF 2023 Bertin LTDA Votuporanga São Paulo SIF 2051 Frisa – Frigorífico Rio Doce S/A Nanuque Minas Gerais SIF 2058 SIF 2088 Cooperativa Industrial de Carne de Goiás LTDA – Golascarne Senador Canedo Goiás Indústria de Subprodutos de Origem Animal – Lopesco Carapicuíba São Paulo SIF 2156 Brazilian Beef Alimentos LTDA Goianira Goiás SIF 2431 Frigorífico Vale do Tocantins S/A Imperatriz SIF 2486 Frigoro – Agropecuráia Triângulo LTDA Ibitinga SIF 2543 Frigorífico Gejota LTDA Promissão SIF 2830 Frigorífico Araçatuba S/A – Araçafrigo Araçatuba Maranhão São Paulo São Paulo São Paulo SIF 2837 Frigorífico Vale do Sol LTDA Cárceres Mato Grosso SIF 2863 SIF 2875 Paranaiba Indústria de Carnes e Derivados LTDA Paranaiba Mato Grosso do Sul Detrimar Indústria e Comércio de Tripas LTDA Cotia São Paulo SIF 2911 Frigorífico Continental LTDA Mirassol D'Oeste Mato Grosso SIF 2979 Frigorífico Araputanga S/A Araputanga Mato Grosso 380 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 1 2 3 4 5 SIF 3024 Kavi Comércio de Produtos para Frigorí- fico LTDA Pidamonhangaba São Paulo SIF 3031 Frigorífico Quatro Marcos LTDA São José dos Quatro Marcos Mato Grosso SIF 3040 Frigorífico Casarin LTDA Pelotas Rio Grande do Sul SIF 3062 Frigorífico Margen LTDA Rio Verde Goiás SIF 3067 LAOB – Laboratório Opoterápico Brasi- leiro LTDA Barueri São Paulo SIF 3095 Frigorífico Bacabal LTDA – Fribal Bacabal Maranhão SIF 3181 Bertin LTDA Navirai Mato Grosso do Sul SIF 3401 Tripama Comércio de Tripas LTDA Jundiai São Paulo SIF 3643 Case – Comércio e Importação de Tripas LTDA Campo Limpo Paulista São Paulo SIF 3877 Frigorífico Foresta LTDA São Gabriel Rio Grande do Sul País: CANADÁ — Land: CANADA — Land: KANADA — Χώρα: KANA∆ΑΣ — Country: CANADA — Pays: CANADA — Paese: CANADA — Land: CANADA — País: CANADÁ — Maa: KANADA — Land: KANADA 1 2 3 4 5 1 4 14 51 93 98 121 136 147 236 262 Maple Leaf Meats Inc. /Les Viandes Maple Leaf Inc. (Burns Meats; Gainers) Winnipeg Maple Leaf Foods Inc. /Les Aliments Maple Leaf Inc. Burlington Toronto Abattoirs Limited (Quality Meat Packers Ltd) Toronto Better Beef Limited Guelph Cargill Limited (Cargill Foods) High River Abattoir Les Cedres Ltée Les Cèdres Manitoba Ontario Ontario Ontario Alberta Québec Canada New Zealand Casings (1992) Ltd/ Boyaux Canada New Zealand (1992) Ltée St - Laurent, Montréal Québec CWFC Canada West Food (Alberta) Corp. (Canada West Food Corporation) Innisfail Société en Commandite Olymel #1/ Olymel #1/Olymel #1 and Company Limited Beauce Montour Limitée/Montour Ltd Montréal M. G. I. Packers Inc. (Muller's Meats Limited) Kitchener Alberta Québec Québec Ontario 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 381 1 2 3 4 5 262A Maple Freezers Inc. (M. G. I. Packers Inc. ) (Muller Meats Inc. ) Kitchener Ontario 334 390 394 402 514 531 601 602 603 604 1 1 1 1 Continental Casing (1976) Inc. (Les Aliments Mon Trésor Inc. ) Ste - Madeleine Québec F. Marie Limited Markham Ontario 620577 Saskatchewan Ltd (Tai Wan Pork Inc. ; Tai Wan Packers Inc. ) Moose Jaw Saskatchewan Oversea Casing Co. Ltd Langley Kolumbia Brytyjska Canadian Natural Casings Ltd Toronto Ontario Qualité Naturelle Champlain Limitée Ville d'Anjou Québec País: SUIZA — Land: SCHWEIZ — Land: SCHWEIZ — Χώρα: ΕΛΒΕTIA — Country: SWITZERLAND — Pays: SUISSE — Paese: SVIZZERA — Land: ZWITSERLAND — País: SUÍÇA — Maa: SVEITSI — Land: SCHWEIZ 2 3 4 5 Widmer & Pagani AG St. Gallen - Winkeln Max Ramp AG Bruno Büchi Liestal Schänis Roga SA, Industrie e commercio budella, grassi e farine Rancate País: CHILE — Land: CHILE — Land: CHILE — Χώρα: ΧΙΛΗ — Country: CHILE — Pays: CHILI — Paese: CILE — Land: CHILI — País: CHILE — Maa: CHILE — Land: CHILE 2 3 4 Frigorífico Simunovic S. A. Punta Arenas XII Región País: CHINA — Land: KINA — Land: CHINA — Χώρα: KINA — Country: CHINA — Pays: CHINE — Paese: CINA — Land: CHINA — País: CHINA — Maa: KIINA — Land: KINA 2 3 4 5 5 1200/05001 Tianjin Animal By-products Imp. /Exp/Inc. Ltd Casings Processing Factory Hexi District Tianjin 1200/05002 Rapa Animal By-products (Tianjin) Co. Ltd Tianjin 382 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 1 2 3 4 5 1200/05003 Tianjin Huali Casings Co. Ltd Xiqing District Tianjin 1200/05004 Tianjin Economic & Technological Deve- lopment Area Xinye Casings Co. Ltd. Tianjin 1200/05005 Tianjin Hongjin Casing Co. Ltd Jinghai County 1200/05010 Tianjin Huade Casings Co. Ltd Hexi District Tianjin Tianjin 1200/05012 Tianjin Dongzheng Casing Co. Ltd Tanggu District Tianjin 1300/05014 Huamao Casing Factory of Shijiazhuang 1300/05030 Baoding Taihang Casing Co. Ltd Hebei 1300/05039 Far-eastern Casing Co. Ltd Hebei 1300/05040 Baoding Zhongyan Casing Factory Baoding 1300/05043 Baoding Huali Casing Factory 1300/05044 Hebei Qinxing Casing Factory 1300/05045 Hebei Bada Casing Co. Ltd 1300/05047 Handan Yahua Casing Co. Ltd 1500/05001 China Inner Mongolia Jining Casings Import & Export Corporation Hebei Hebei Hebei Hebei Jining Kangguan Shunping County Gancheng Village Shun- ping County Shunping County Shijiazhuang Baoding Wei County Inner Mongolia 2100/05001 Jinzhou Casings Factory Dalian Jinzhou District 2100/05006 Liaoning Shan Ying Food Co. Ltd Dalian Jinzhou District 2100/05007 Dalian Jinzhou Baoquan Casings Factory Dalian Jinzhou 2100/05008 Shenyang Yida Native Produce and Animal By - products Co. Ltd Shenyang Liaozhong County 3100/05014 Shanghai Star Casing Co. Ltd Shanghai Minhang District 3100/05015 Shanghai Wanlong Casing Co. Ltd Shanghai Song Jiang 3100/05016 SAB Changfeng Foodstuffs Company Ltd Pudong Shanghai Yuqiao 3200/05004 Jintan Casing Factory Jintan City 3200/05012 Jiangsu Animal By-products I&E Co. Nantong Casing Factory Nantong Jiangsu Jiangsu 3200/05016 Rugao Wanlin Casing Food Co. Ltd Rugao City Jiangsu 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 383 2 3 4 5 1 3200/05019 Rugao Meat Processing Factory Casing Branch Rugao 3200/05020 Rugao Lidu Casing Co. Ltd Rugao City 3200/05028 Yangzhou Feather and Down Products General Factory Casing Branch Yangzhou 3200/05031 Taizhou City Suzhoug Casing Factory Taizhou City 3200/05056 Rugao Beijiao Casing Factory Rugao 3300/05005 Huzhou Global Casing Co. Ltd Huzhou 3300/05007 Shejiang Animal By-products I/E Corp. Casing Food Factory Hangzhou 3300/05012 Jiaxing Baihua Casings General Factory Jiaxing 3300/05014 Zhejiang Animal By-products I/E Corp. Casing Food Factory Hangzhou Jiangsu Jiangsu Jiangsu Jiangsu Jiangsu Zhejiang Zhejiang Zhejiang Zhejiang 3300/05015 Haining Xu Cua Animal By-Products Factory Haining Zhejiang 3300/05016 Hangzhou Lide Casings Co. Ltd Yuhang 3400/05014 Anhui Fanchang Animal By - Products Factory Fanchang 3600/05001 Nanchang Casings Factory Nanchang 3600/05005 Jiangxi Dohr Casing Co. Ltd Nanchang 3700/05001 Shandong Animal By-products Imp. & Exp. Corp. Casing Company Quingdao 3700/05006 Yanzhou Haolian Casing Co. Ltd Yanzhou 3700/05010 Shandong Yuncheng Shenlian Casing Co. Ltd Yuncheng 3700/05016 Qingdao Shenghua Casing Factory Jimo 3700/05022 Qingdao Zhongde Animal By-products Jiaozhou City 3700/05038 Qingdao I. D. Casing Co. Ltd Jiaozhou Zhejiang Anhui Jiangxi Jiangxi Shandong Shandong Shandong Qingdao Qingdao 3700/05039 Qingdao Wanbo Animal By-products Co. Ltd Jimo Development Zone Shandong 3700/05041 Laiyang Yihua Casing Co. Ltd Laiyang Shandong 4100/05002 Shangqiu Casing Factory Shangqiu 4100/05005 Henan Animal By-products I&E Corp. Zhoukou Casings Factory Zhoukou City Henan 4100/05006 Shangqiu Yixiang Casings Co. Ltd Development Zone Shangqiu 384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 1 2 3 4 5 4100/05007 Henan Shangda Casings Co. Ltd Yucheng County Henan 4100/05008 Henan Wanxin Casings Co. Ltd Yucheng County Henan 4100/05104 Zhongkou Kairui Casings Co. Ltd Fugou County Henan 4100/05202 Shangqiu Jinyuan Casing Co. Ltd Minquan County Henan 4200/05004 Xiangfan Native Produce & Animal By- products Foreign Trade Corporation Casings Factory Xiangfan City Hubei 4200/05006 Chenggong Casings Factory of Caidian District in Wuhan Caidian District Wuhan 4200/05012 Hubei Provincial Animal By-products I/E Corp. , Food and Casing Processing Branch Jiangan District Wuhan 4300/05001 Human Native Produce and Animal By- Products I&E Corp. Changsha Casing Factory Changsha City Hunan 4300/05003 Human Ninxiang Casing Factory Ningxiang County Hunan 4300/05005 Hunan Hengyang Foreign Trade Casing Factory Hengyang City Hunan 4300/05008 Hunan Xinhua Casing Factory Shangmei Town Hunan 4300/05011 Hunan New Glory Casing Co. Ltd Changsha City 4300/05016 Hunan Cili Renguo Casing Factory Lingyang Town Hunan Hunan 4300/05023 Hunan Xinhua Xiangzhong Casing Factory Shangmei Town Hunan 5100/05005 Sichuan Animal By-Products Imp/Exp Corp. Casings Factory of Neijian Neijiang Sichuan 5100/05013 Xindu Casings Factory 5100/05014 Sichuan Xingda Industrial Company Chengdo Huanhua Animal Products Co. Ltd Chengdu Chengdu Sichuan Sichuan 5100/05021 Chengdu Xin En Casings Co. Ltd Chongxin County Dujiang Yan 5102/05001 Chongqing Tongxing Animal By-Products Tongxing Station Chongqing 5102/05002 Chongqing Foreign Trade Animal By - products Casing Plant Danzhishi Nanan Chongqing 5200/05001 Guiyang Animal By-products Plant Guiyang 6200/05001 Gansu Foreign Trade Animal By-products General Factory Lanzhou Guizhou Gansu 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 385 1 6500/05001 2 3 4 5 Xingjiang Animal By-products Imp. & Exp. Corp. Urumqi Casing Factory Urumqi Xinjiang 6500/05011 China Germany Xinjiang Hami Chang Lian Casing Co. Ltd Xinjiang Hami 6500/05012 Urumqi Dadi Casing Factory Urumqi City País: CHIPRE — Land: CYPERN — Land: ZYPERN — Χώρα: KYΠPOΣ — Country: CYPRUS — Pays: CHYPRE — Paese: CIPRO — Land: CYPRUS — País: CHIPRE — Maa: KYPROS — Land: CYPERN 2 3 4 Wader Guts Manufacturing Co. Ltd Kophinou Larnaka País: REPÚBLICA CHECA — Land: TJEKKIET — Land: TSCHECHISCHE REPUBLIK — Χώρα: EΣEXIKH ∆ΗMO- KRATIA — Country: CZECH REPUBLIC — Pays: RÉPUBLIQUE TCHÈQUE — Paese: REPUBBLICA CECA — Land: TSJECHISCHE REPUBLIEK — País: REPÚBLICA CHECA — Maa: TSEKIN TASAVALTA — Land: TJEK- KIEN 2 3 4 EG. 001 1 1 CZ 12 Masna Studená‚ a. s. Studená Jindřichův Hradec CZ 842 Boca s. r. o. Cim Pribram País: EGIPTO — Land: EGYPTEN — Land: ÄGYPTEN — Χώρα: ΑΙΓΙΠΤΟΣ — Country: EGYPT — Pays: ÉGYPTE — Paese: EGITTO — Land: EGYPTE — País: EGIPTO — Maa: EGYPTI — Land: EGYPTEN 1 2 3 4 5 5 5 06 01 06 02 06 03 06 04 06 05 06 07 Shehfa Casings Company „Free Zone Ltd” Shatby Casings Company „M. Y EL Shatby” Ibrahim Bazzet establishment for casings „Free Zone” EL Amiry and Elewi corp „Free Zone” El Alamia Co. for casings „Beshir EL Hebeety & others” Sayed Hassan Abdel Rahman Import & Export Casings 06 08 Syria CO for casings 386 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 1 1 1 06 09 14 01 14 03 4 68 195 423 547 10 200 201 202 203 204 205 206 208 212 213 2 3 4 5 Hassan El Wattar for casings, EL Amria Free Zone, Alexandria Middle East Service Import & Export Ibrahim El Shazly Trade Company Import & Export País: CROACIA — Land: KROATIEN — Land: KROATIEN — Χώρα: KROATIA — Country: CROATIA — Pays: CROATIE — Paese: CROAZIA — Land: KROATIË — País: CROÁCIA — Maa: KROATIA — Land: KROATIEN 2 3 4 5 Croma Varaždin Kotex Domaća I Vanjska Trgovina Split u Šibeniku Derma - Crevara Crijevara S. T. D. Varaždin Petrijanec Kučan Marof (Varaždin) País: HUNGRÍA — Land: UNGARN — Land: UNGARN — Χώρα: OYΓΓARIA — Country: HUNGARY — Pays: HONGRIE — Paese: UNGHERIA — Land: HONGARIJE — País: HUNGRIA — Maa: UNKARI — Land: UNGERN 2 3 4 5 Ringa Húsipari Rt. Kapuvári Gyára Kapuvár Győr Sopron Megye Holimex Kft. Tiszakécske Bács-Kiskun Megye Albabél Kft. Bélfeldolgozó Üzeme Kincsesbánya Fejér Megye Solum Mezőgazd. , Ipari és Keresk. Rt. Komárom Komárom Megye Holundarm Kft. Jászdózsa Zalabél Kft. Kehidakustány Zala Megye Solvent Kereskedőház Rt. Budapest Bimex Casing Kft. Budapest Főváros Főváros Békésszentandrási Bélfeldolgozó Kft. Békésszentandrás Békés Megye Calibrus Kft. Böllér Kft. Kunhegyes Fejér Megye 8500 Pápa 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 387 País: INDIA — Land: INDIEN — Land: INDIEN — Χώρα: IN∆IA — Country: INDIA — Pays: INDE — Paese: INDIA — Land: INDIA — País: INDIA — Maa: INTIA — Land: INDIEN 1 2 3 4 5 M/s. Abdul Majeed Qureshi Rampur (U. P. ) Al-Ahmed Exports Al-Naved Exports Sultan Trading Co Royal Casing Co. Delhi Delhi Delhi Delhi Ideal Trading Co. Bombay Sakarwal Exports India New Delhi Mohammed Yunus & Brothers New Delhi M. F. Exports Natural Casings Enterprises International Casing Co. Orient Casing Co. United Guts Exports Shiv Exports H. Mohd Yamoca Delhi Delhi Delhi Bombay Bombay Moradabad Moradabad M/s. Zahid Enterprises, Aminuddin Bombay País: IRÁN — Land: IRAN — Land: IRAN — Χώρα: IPAN — Country: IRAN — Pays: IRAN — Paese: IRAN — Land: IRAN — País: IRÃO — Maa: IRAN — Land: IRAN 1 2 3 4 5 Rahim Zadeh & Son Roudeh Naz Co. H. Heydari G. Akbari A. Darabi Varae Sima Co. M. Sheibani Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran 01/98 02/98 03/98 04/98 05/98 06/98 07/98 08/98 09/98 10/98 11/98 12/98 13/98 14/98 15/98 16/98 146 157 164 165 166 167 169 388 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 1 2 3 4 5 181 187 188 189 190 191 196 197 202 203 206 209 210 15 217 218 219 220 222 223 225 226 227 229 230 231 232 233 236 237 TAK Roudeh Co. H. Vazir Zadeh Nobari B. Nobari Tabrizi M. Bargolian Rad Karam M. Jaberian A. Ghyafeh Akbarpour Valamanesh & Sons Pars Iran Co. Casing Co. V. Hamrang Roudeh-E-Nemooney Co. H. Moradi M. Betarafaan K. Javad Pour N. Fathi R. Younes Pour H. Moammer D. Ghorban Alipour M. Farabi R. Betarafaan A. Alirnashrab Maghami Kia M. H. Ahmadi P. Hang Roudeh Gousfand Co. Sheep Star Co. Dee Poust Co. E. Behroozi S. Ekrami S. Nikjoo Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran Tehran 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 389 1 1 1 241 251 267 280 001. 1 001. 2 001. 3 001. 4 001. 5 005. 1 006. 1 006. 2 006. 3 007. 1 2 3 4 5 Y. Nobakht Azar Hang Co. Iran Amin Co. Sarvestan Co. Tehran Zanijan Zanijan Khorasan País: KUWAIT — Land: KUWAIT — Land: KUWAIT — Χώρα: KOYBEΪT — Country: KUWAIT — Pays: KOWEΪT — Paese: KUWAIT — Land: KOEWEIT — País: KUWAIT — Maa: KUWAIT — Land: KUWAIT 2 3 4 5 Al Taj Foods Group Co. Safat Kuwait Slaughter House Co. Sabahiya Livestock Transport & Trading Co. Safat National Slaughterhouses Co. País: LÍBANO — Land: LIBANON — Land: LIBANON — Χώρα: ΛIBANOΣ — Country: LEBANON — Pays: LIBAN — Paese: LIBANO — Land: LIBANON — País: LÍBANO — Maa: LIBANON — Land: LIBANON 2 3 4 5 Casings Trading Co. Lebanese Sheep Casings Est. INT'L Agency Co. SARL The Eastern Casings Est. Deutsche Lebanese Darm Firma Beirut International Casing Co. Al - Wattar Hussein Est. Najjar M. Fares Est. El - Wattar M. Walid Est. East Casings Co. País: LITUANIA — Land: LITAUEN — Land: LITAUEN — Χώρα: ΛIΘYANIA — Country: LITHUANIA — Pays: LITUANIA — Paese: LITUANIE — Land: LITOUWEN — País: LITUÂNIA — Maa: LIETTUA — Land: LITAUEN 1 2 3 4 5 01-17 UAB Darsela Vilnius 390 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet País: MARRUECOS — Land: MAROKKO — Land: MAROKKO — Χώρα: MAPOKO — Country: MAROCCO — Pays: MAROC — Paese: MAROCCO — Land: MAROKKO — País: MARROCOS — Maa: MAROKKO — Land: MAROCKO 1 2 3 4 5 B-08-1/94 Boyauderie Chamiti et Fils Ain Borja Casablanca B-08-2/94 BIMA La Villette Casablanca B-08-3/94 Boyauderie Boufa S. A. Casablanca B-08-4/94 Établissements Bazi et Fils Casablanca B-10-1/97 Boyauderie El Jadida B-10-2/97 Boyauderie Zahid et fils B-14-1/94 Boyauderie Lachkar Abdellah B-14-2/94 Boyauderie Lachkar Driss B-14-3/94 Boyauderie Drimano El Jadida El Jadida Fès Fès Fès B-18-1/96 Boyauderie Boujidi Alami Mohammed Kenitra B-23-1/94 Boyauderie Koutoubia Marrakech B-23-2/98 Boyauderie N'Guyer Abderrazzak Marrakech B-25-1/97 Boyauderie Nina B-29-1/94 Établissement Tahar Ben Mohamed et Salah Ben Mohamed B-31-1/94 Boyauderie Atlantique B-31-2/97 Boyauderie B-31-3/95 Boyauderie Chaouia B-31-4/97 Société Bacha-Darm SARL B-23-1/94 Boyauderie de l'Atlas B-34-2/95 Boyauderie Alboughaz Nador Rabat Settat Stettat Stettat Settat Tanger Tanger País: MONGOLIA — Land: MONGOLIET — Land: MONGOLEI — Χώρα: MOΓΓOΛIA — Country: MONGOLIA — Pays: MONGOLIE — Paese: MONGOLIA — Land: MONGOLIË — País: MONGÓLIA — Maa: MONGOLIA — Land: MONGOLIET 1 2 3 4 5 1 2 Bathkaan - uul Ulaanbaatar Food production company Ulaanbaatar 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 391 1 2 3 4 5 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 Margad - Ind Shand trade Mon ul - ex Khatan suih Kholboo tsagaan Abraga bar Sotol khaan Minjit gol Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Hovd aimag Dundgovi aimag Ulaanbaatar Engineering consulting, EECC Ulaanbaatar Baga onts OSSO Saikhan - impex C&E sons trade Taikh - Chikher Makh impex Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Meat processing company Dorno - govi aimag Food complex Interdram Enkhiin bulag Tolgoit Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar Khan - burgedee Bayan - ulguu aimag Shalgiin Khaisar Bayan - ulguu aimag Bayan - ulguu aimag Bayan turuu Bayan khongor aimag Khulman Sereglee Bayalag Chandmani Mandal badral Ashigt khad Bayan khongor aimag Savkhan aimag Savkhan aimag Khuvsgul aimag Ulaanbaatar Ulaanbaatar 392 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 5 5 1 1 33 34 35 AB2 AB57 ME15 ME17 ME23 ME26 ME34 ME37 ME54 ME60 ME64 ME78 2 3 4 Shiree chuluut Buyant eej SiLja Ulaanbaatar Ulaanbaatar Ulaanbaatar País: NUEVA ZELANDA — Land: NEW ZEALAND — Land: NEUSEELAND — Χώρα: NEA ZHΛAN∆IA — Country: NEW ZEALAND — Pays: NOUVELLE-ZÉLANDE — Paese: NUOVA ZELANDA — Land: NIEUW - ZEELAND — País: NOVA ZELÂNDIA — Maa: UUSI - SEELANTI — Land: NYA ZEELAND 2 3 4 Primerange Meats Ltd Waikiwi Invercargill Malvern Abattoir Limited Burnham Christchurch The Canterbury Frozen Meat Company Limited Belfast Alliance Group Limited Timaru AFFCO New Zealand Limited Horotiu Christchurch Timaru Horotiu Primary Producers Cooperative Society Ltd Finegand Balclutha Canterbury Frozen Meat Company Limited – Pareora Pareora Pareora Canterbury Frozen Meat Company Ltd Belfast Christchurch The Canterbury Frozen Meat Company Limited Belfast Belfast Richmond Oringi Ltd Oringi Dannevirke PPCS Marlborough Blenheim Marlborough Canterbury Meat Packers Ltd Ashburton Ashburton ME113 PPCS Silverstream Meats Ltd Silverstream Mosgiel PH88 PH149 PH213 PH261 PH401 PH478 Auckland Casings Company Limited Te Papapa Auckland Waikiwi Casings Company Limited Waikiwi Invercargill Rapa Casings Ltd Levin Casing Co. Ltd Wiri Levin Auckland Horowhenua PPCS Islington Islington Christchurch Hygrade Casing Company Ltd Whakatu Whakatu 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 393 País: PERÚ — Land: PERU — Land: PERU — Χώρα: ΠEPOY — Country: PERU — Pays: PÉROU — Paese: PERÙ — Land: PERU — País: PERU — Maa: PERU — Land: PERU 1 2 3 4 TCP 236. 1/98/PE Cirugía Peruana S. A. País: PAKISTÁN — Land: PAKISTAN — Land: PAKISTAN — Χώρα: ΠAKIΣTAN — Country: PAKISTAN — Pays: PAKISTAN — Paese: PAKISTAN — Land: PAKISTAN — País: PAQUISTÃO — Maa: PAKISTAN — Land: PAKISTAN 1 2 3 4 5 5 01-MINFAL - RA M/s. Rafique & Ahsan 02-MINFAL - MSMH M/s. M. Saeed M. Hussain Karachi Karachi 03-MINFAL - MIMS M/s. M. Ishaque M. Sharif and Co. Karachi 04-MINFAL - SE M/s. Shaheen Enterprises 05-MINFAL - BI M/s. Bhutta International 06-MINFAL - SHE M/s. Shahid Enterprises 07-MINFAL - CT M/s. Co. Co. Trader (Pvt) Ltd Karachi Multan Multan Lahore 08-MINFAL - ITC M/s. Intestines Trading Company (Pvt) Ltd Lahore 09-MINFAL - UCC M/s. United Casing Corporation Lahore 010-MINFAL - WF M/s. Western Fabrics (Pvt) Ltd Lahore País: POLONIA — Land: POLEN — Land: POLEN — Χώρα: ΠΟΛΩΝΙΑ — Country: POLAND — Pays: POLOGNE — Paese: POLONIA — Land: POLEN — País: POLþNIA — Maa: PUOLA — Land: POLEN 1 2 3 4 5 3 7 31 33 46 58 63 65 67 Zaklady Miesne „Pamso” Pabianice Zaklady Miesne „Grudziądz” Grudziądz Zaklady Miesne „Farmutil H. S. ” Smiłowo Zaklady Miesne „Constar” Starachowice Zaklady Miesne Polish Farm Meat Malaszewicze Agryf Zaklady Miesne Szczecin Zaklady Miesne S. A. Zaklady Miesne Nisko S. A. Zaklady Miesne w Kole S. A. Płock Nisko Koło 394 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 1 2 3 4 5 73 78 80 87 110 131 139 201 243 267 268 303 307 308 310 312 314 1 2 8 14 60 68 Zaklady Miesne S. A. Debica Zaklad Przetworstwa i Kalibrowania Jelit „SARRIS DARM” Sp. z. o. o. Czechów Przedsiebiorstwo Przemyslu Miesnego Wroclaw Jefrapol Sp. z. o. o. Krotoszyn „Beef – San” Zaklady Miesne Sanok Zaklady Miesne „Ostróda-Morliny” S. A. Ostróda – Morliny Zaklady Miesne „MAZURY” Elk Zaklady Mięsne „Miestar” S. A. Tarnów Zaklad Produkcji i Eksportun „Animex” S. A. Rawicz Rawskie Zaklady Miesne „RAWA” S. A. Rawa Mazowiecka Sokolowskie Zaklady Miesne S. A. Sokolów Podlaski Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe „Tesam” Wawal MKB Sp. z. o. o. Bydgoszcz Przedsiebiorstwo „Switala International” Redlo Zaklad Kalibrowania Jelit „Jurging” Gryfino „Woiwoda” Sp. z. o. o. Dabrówka Mlyn Eksport Jelit „Merco” Sp. z. o. o. Kamienna Góra País: RUMANIA — Land: RUMÆNIEN — Land: RUMÄNIEN — Χώρα: ΡΟΥΜΑΝΙΑ — Country: ROMANIA — Pays: ROUMANIE — Paese: ROMANIA — Land: ROEMENIË — País: ROMÉNIA — Maa: ROMANIA — Land: RUMÄNIEN 1 2 3 4 5 SC CARNE ARAD SA SC AGRICOLA INTERNATIONAL SA Dep. III Bacau Arad Bacau SC „COMTOM TOMESTI” SA IASI Tomesti (Tamásd) SC ROREI SRL Pipera SC CICALEX SA ALEXANDRIA Proschia Arad Bacau Iasi Ilfov SC COMTIM CARNEX SA TIMISOARA Timisoara (Temesvár) Timis (Temes) 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 395 1 1 1 203 212 215 SK 7 SK 8 SK 9 68 69 71 72 181 182 183 3844 3845 3846 3847 3848 3849 3850 3851 2 3 4 SC DARIMEX TRADINGS SRL ARAD Arad Arad SC PRODALIMENT SA SALONTA Salonta (Nagyszalonta) SC STENOR SRL CONSTANTA Constanta País: REPÚBLICA ESLOVACA — Land: SLOVALIET — Land: SLOWAKISCHE REPUBLIK — Χώρα: ΣΛOBAKIA — Country: SLOVAK REUBLIC — Pays: RÉPUBLIQUE SLOVQUE — Paese: REPUBBLICA SLOVACCA — Land: SLOWAKAAKSE REPUBLIEK — País: REPÚBLICA ESLOVACA — Maa: SLOVAKIA — Land: SLOVAKIEN 2 3 4 SLOV-ITAL Farma PD Čápor Nitra Mäspoma Zvolen s. r. o. Prešov Prešov f. R. Mager, s. r. o. Rubáň, Nové Zámky Dunajská Streda Dunajská Streda País: SIRIA — Land: SYRIEN — Land: SYRIEN — Χώρα: ΣYRIA — Country: SYRIA — Pays: SYRIE — Paese: SIRIA — Land: SYRIË — País: SÍRIA — Maa: SYYRIA — Land: SYRIEN 2 3 4 5 5 5 Mohamed Ali Tfenkji Mohamad Mamoun Tfonkji Badryeh Dayeh Mohamad Smir Buzat Mohamad Tarek Shanan Yosef Jazarah Abdul Hamid Muaaz Abdul Hamid Rahmani Mohamad Basam & Omar Tfenkji Shanun & Shawi Abdul Jalil Rahmani Mohamad Walid Watar Faysel Karazch Mohamad Darazani Mohamad Gayath Naunss 396 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet País: TÚNEZ — Land: TUNESIEN — Land: TUNESIEN — Χώρα: TYNHΣIA — Country: TUNESIA — Pays: TUNISIE — Paese: TUNISIA — Land: TUNESIË — País: TUNÍSIA — Maa: TUNISIA — Land: TUNISIEN 1 1 2 3 4 Société Fieti - Tunisie Tunis Tunis País: TURQUÍA — Land: TYRKIET — Land: TÜRKEI — Χώρα: TOYPKIA — Country: TURKEY — Pays: TURQUIE — Paese: TURCHIA — Land: TURKIJE — País: TURQUIA — Maa: TURKKI — Land: TURKIET 2 3 4 5 5 01-B-01 Barsak Darm Dericilik San. Ve Tic. Ith Ihr Ltd Sti Adana 01-B-02 Adana Casing Ltd Sti 01-B-03 Ahmet Ticaret Adana Adana 01-B-04 Evren Bagirsak Sanayi ve Ticaret Limited Sirketl Seyhan Adana 01-B-05 Karaman Gida Sanayi Ürünleri Tic. Ltd Sti. Adana 01-B-06 Impekscorp AS Adana 06-B-01 Orhan Boz Tibbi Malzeme ve Sanayi AS Sincan 16-B-01 Aytac Dis Ticaret Yatirim Sanayii AS Cerkes 27-B-01 Nistas Istanbullu Tarim Urunleri Ihracati- thalat San. ve Tic. AS Gaziantep 27-B-02 Mehmet Alakus Gaziantep 34-B-01 Rapak San. Ürünleri Dis Ticaret Ltd Sti. Halkali 34-B-02 Lider Bagirsak Tic. Ltd Sti. 34-B-03 Katre Bagirsak Tic. Ltd Sti. Gunesli Beyazit 34-B-04 Istanbul Bagirsak San. ve Tic. Ltd Sti. Alibeykoy 34-B-05 Tansel Gida San. ve Tic Istanbul Ankara Cankiri Istanbul Istanbul Istanbul Istanbul 34-B-06 Karaman Casings Zeytinburnu Istanbul 34-B-07 Suleymanogullari Bagirsak Sanayi Tic Ltd Sti. 4 Istanbul 34-B-08 Ansel Bagirsak TIC. Ltd Kuçükkoy Istanbul 34-B-09 Hilal KathOt ve Gida San. Tic. Ltd Sti. Gaziosmanpasa Istanbul 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 397 1 2 3 4 5 34-B-10 Sasarci Bagirsak Alim Satim Tic. Ltd Sti. Kuçükkoy Istanbul 34-B-11 Ozkays Bagirsak Tic. Ltd Sti. Istanbul 34-B-12 Akgündüz Gida Ürünleri San. ve Tic. Ltd St. 34-B-13 Standard Bagursak San. Tic. Ltd Sti. Istanbul 35-B-01 Katsan Katkut San. ve Tic. AS Ginarli 35-B-02 Ozkardesier Bagirsak Urunleri Imalat Sanayi ve Ticaret Limited Sirketi Pinarbasi Izmir Izmir País: ESTADOS UNIDOS DE AMÉRICA — Land: AMERIKAS FORENEDE STATER — Land: VEREINIGTE STAATEN VON AMERIKA — Χώρα: HNΩMENEEΣ ΠOΛITEIEΣ THΣ AMEPIKHΣ — Country: UNITED STATES OF AMERICA — Pays: ÉTATS-UNIS D'AMÉRIQUE — Paese: STATI UNITI — Land: VERENIGDE STATEN VAN AMERIKA — País: ESTADOS UNIDOS DA AMÉRICA — Maa: AMERIKAN YHDYSVALLAT — Land: FÖRENTA STATERNA 1 2 3 4 5 17049 Atlas Casing Company Fairburn 382/P8460 Atlas Casing Company Smithfield 3384 3051 Casing Associates, Inc. Bronx Dewied International, Inc. San Antonio APHIS 309 Globe Casing Company Lodi 3039 221 a 17D 17449 18958 320M 3045 International Casing Group, Inc. Chicago International Casing Group, Inc. Smithfield Little Silver Corporation Sioux Falls ICG/Master Casing Company Los Angeles ICG Casing Company ICG Clinton Milan Natural Casing Company Preshtigo APHIS 310 Prestige Enterprises Fort Lee APHIS 302 Standard Casing Company, Inc. Jersey City 85B 850 Standard Casing Company, Inc. Beardstown The Standard Casing Co. , Inc. Ottumwa GA VA NY TX NJ IL VA SD CA NC MO WI NJ NJ IL IA 398 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 1 2 3 4 5 18770 Wolfson Casing Corporation Mt. Vernon APHIS 303 World Casing Corporation APHIS 304 Intercontinental Casing Co. APHIS 244 IBP, Inc. APHIS 244W IBP, Inc. Brooklyn Brooklyn Storm Lake Waterloo 244 3093 I. D. Casing LLC City of Industry Overseas Casing Company Seattle APHIS 306 Continental Casing Corporation Nowy Jork APHIS 307 Vista International Packaging, Inc. Kenosha 19095 3365 Rapa Products (USA), Inc. Seabrook Green Bay Dressed Beef, Inc. Green Bay APHIS 308 Denison Casing Company Diamond Bar NY NY NY IA IA CA WA NY WI NH WI CA País: URUGUAY — Land: URUGUAY — Land: URUGUAY — Χώρα: OYPOYΓOYAH — Country: URUGUAY — Pays: URUGUAY — Paese: URUGUAY — Land: URUGUAY — País: URUGUAI — Maa: URUGUAY — Land: URUGUAY 1 2 3 4 5 2 3 6 7 8 12 14 52 55 104 303 344 379 439 Establecimientos Colonia S. A. Frigorífico Matadero Carrasco S. A. Sarel SA (equinos) Productores Unidos Cooperativa Agraria Ltda Frigorífico Canelones MASA Frigorífico Tacuarembó S. A. Frigocerro SA, Frigorífico Durazno Sue Carlos Schneck S. A. Elbio Pérez Rodriquey S. A. Frigorífico Las Moras, Chiadel S. A. Frigorífico Clay SA (equinos) Frigorífico San Jacinto SA, Nires S. A. Frigorífico Las Piedras S. A. Frigorífico Matadero Pando, Ontilcor S. A. 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 399 1 1 677 701 790 793 102 106 131 197 2 3 4 Frigorífico Industrial Pando, IPSA Frigorífico Montes, Presil S. A. Walter Di Agosto Gutex SA (Henil) País: REPÚBLICA FEDERATIVA DE YUGOSLAVIA — Land: JUGOSLAVIEN — Land: JUGOSLAWISCHE RE- PUBLIK — Χώρα: ΟΜΟΣΠΟΝ∆ΙΑΚΗ ∆ΗΜΟΚΡΑΤΙΑ ΤΗΣ ΓΙΥΓΚΟΣΛΑΒΙΑΣ — Country: FEDERAL REPUBLIC OF YUGOSLAVIA — Pays: YOUGOSLAVIE — Paese: REPUBBLICA FEDERALE DI IUGOSLAVIA — Land: JOEGOSLAVIË — País: REPÚBLICA FEDERATIVA DA JUGOSLÁVIA — Maa: JUGOSLAVIA — Land: JUGOS- LAVIEN 2 3 4 DP „Koteksprodukt” RJ „Crevara” Novi Sad (Újvidék) Novi Sad (Újvidék) Alimenta Novi Sad (Újvidék) Novi Sad (Újvidék) DD „Mesokombinat” RJ „Crevara” Leskovac Niš DP „Koteksprodukt” RJ „Kolagen” Novi Sad (Újvidék) Novi Sad (Újvidék) 5 5


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 90/99 dell'on. Konstantinos HATZIDAKIS Persistente rifiuto da parte della Grecia di adeguarsi al regime di liberalizzazione delle telecomunicazioni nell'Unione europea

eurovoc_concepts:
Greece
application of EU law
dominant position
information network
liberalisation of the market
price increase
telecommunications
telephone
telephone charges
transmission network


title: WRITTEN QUESTION No. 71/99 by Roberta ANGELILLI Organisations in arrears and EU grants

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
European Commission
Italy
aid recipient
association
fraud against the EU
property leasing
use of aid

text: C 341/46 Official Journal of the European Communities EN 29. 11. 1999 (1999/C 341/065) WRITTEN QUESTION E-0071/99 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (27 January 1999) Subject: Organisations in arrears and EU grants It has been reported in the press that certain tenants of properties belonging to the IACP in Rome are seriously behind with their rent payments. The tenants include a number of party and association headquarters. Amongst those most in arrears are the occupants of huge premises located at piazza S. Maria Liberatrice 45, scale e/f, namely the Stadion cooperative and the Kemir association. In some quarters it is thought that the cultural activities promoted by those bodies do not actually take place. In view of the above, would the Commission say: 1. whether the above organisations receive grants from the European Union; 2. what bodies or offices are responsible for monitoring any funding provided by the EU to those organisations; 3. whether the organisations in question have received grants in the past and, if so, on what scale; 4. whether or not late payment of rent can be reconciled with the receipt of a grant from the EU; 5. what its general view of the matter is? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (14 April 1999) Neither the Stadion cooperative nor the Kemir association, located at the address given, are known to the Commission’s accounting departments. It should be pointed out that Rome is not on the list of areas eligible to benefit from the Community’s Structural Funds. (1999/C 341/066) WRITTEN QUESTION E-0078/99 by Graham Mather (PPE) to the Commission (27 January 1999) Subject: Directive 95/29/EC on the protection of animals during transport Is the Commission fully satisfied with the transposition, implementation and enforcement of Directive 1. 95/29/EC (1) on the protection of animals during transport? Has it received any formal complaints related to the failure of any Member State to meet their obligations 2. under this Directive? 3. With respect to Questions 1 and 2 above, can it provide details of which provisions of the Directive and which Member States are concerned? (1) OJ L 148, 30. 6. 1995, p. 52. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (19 March 1999) 1. Most Member States have correctly implemented Council Directive 95/29/EC. Infringement proceedings are still being pursued against two Member States because certain requirements of the Directive were omitted from their national measures. The implementation and enforcement of the Community requirements in the field of animal welfare during transport has been the subject of a series of Commission veterinary inspection missions to the Member States. These missions have reported inadequate implementation or enforcement in several Member States


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 77/99 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Zerstörung eines griechischen historischen Gebäudes in der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien (FYROM)

eurovoc_concepts:
EU programme
Greece
North Macedonia
heritage protection
monument

text: C 297/142 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 15. 10. 1999 Zusätzlich zu ihrer Empfehlung für Transparenz in diesem Bereich (Empfehlung 98/286/EG (1)) hat die Kommission jahrelang das Bankgewerbe immer wieder aufgefordert, die unterschiedlichen Normen für alle Arten grenzübergreifender Zahlungen abzuschaffen und engere grenzübergreifende Verbindungen zwischen ihren Systemen herzustellen. Auch einige Ausschüsse befassen sich mit diesen Fragen (beispielsweise der Europäische Ausschuß für Banknormen). Die Kommission wird weiterhin versuchen, die Banken zur Verbesserung ihrer Systeme zu veranlassen. Außerdem wird die Kommission im Frühjahr 1999 eine Mitteilung zur Politik in bezug auf die Zahlungs- systeme in der EWU veröffentlichen. Der politische Anstoß für eine derartige Mitteilung ging vor allem von der ersten Sitzung der Arbeitsgruppe auf dem Gebiet der Finanzdienstleistungspolitik aus. Diese Sitzung fand am 28. Januar 1999 unter dem Vorsitz der Kommission statt. Es handelt sich um eine Gruppe persönlicher Vertreter der Finanzminister, die innerhalb des Aktionsrahmens für Finanzdienstleistungen eingesetzt wurde; sie kam überein, daß die Einführung des Euro eine Reihe von Problemen zur Folge gehabt hat, u. a. die Frage der Infrastruktur, die es den Bürgern ermöglichen soll, grenzüberschreitende Zahlungen von geringem Wert vorzunehmen, weil die Entwicklung hier hinter der Entwicklung auf Firmenkundenebene zurückgeblieben ist. Die Mitteilung der Kommission wird daher eine integrierte Strategie enthalten, die sich auf alle noch verbleibenden Hindernisse für effiziente grenzübergreifende Privatkundenzahlungen in Euro, einschließlich Zahlungskarten, Schecks und Überweisungen, bezieht. (1) ABl. L 130 vom 1. 5. 1998. (1999/C 297/194) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0077/99 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (27. Januar 1999) Betrifft: Zerstörung eines griechischen historischen Gebäudes in der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien (FYROM) Am 12. 1. 1999 ließen die Behörden der Stadt Resna (FYROM) eines der ältesten historischen griechischen Denkmäler dieses Landes zerstören. Es handelt sich um das ehemalige griechische Jungengymnasium, an dem seit 1800 die griechischen Schüler der Region Pelagonien unterrichtet wurden und der berühmte griechische Lehrer Kosmas von Ätolien lehrte; die Zerstörung erfolgte mit der Genehmigung des Bildungsministeriums der FYROM (im Rahmen eines summarischen Verfahrens). Diese Zerstörung reiht sich ein in eine Reihe von Provokationen von seiten der Regierung von Skopje zu Lasten des kulturellen griechischen Erbes dieses Landes, denn vor kurzem wurden (ebenfalls in der Stadt Resna) die griechischen Inschriften der Kirche des Hl. Georg (die 1842 erbaut wurde) und der Grabsteine des griechischen Friedhofs der Hl. Dreieinigkeit entfernt. Kann die Kommission mitteilen, welche Schritte sie zu unternehmen beabsichtigt, damit die FYROM ein Verhalten an den Tag legt, das einem wirklich europäischen Land würdig ist, vor allem, da dieses Land im Rahmen des Programms PHARE und über die Europäische Investitionsbank (EIB) beträchtliche Mittel erhält? Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission (1. März 1999) Die Kommission hat die von dem Herrn Abgeordneten erwähnten Vorfälle in der ehemaligen jugoslawischen Republik Makedonien, darunter insbesondere die Zerstörung eines der Denkmäler des griechischen Kulturer- bes des Landes, zur Kenntnis genommen. Im Rahmen der von ihr mit dem Leiter des Verbindungsbüros der Griechischen Republik in Skopje über ihren Gesandten vor Ort aufgenommenen Kontakte wurde sie darüber informiert, daß dieser bei den Behörden des Landes eine Demarche unternommen hat, da es sich um eine bilaterale Frage handelt. Je nach den Maßnahmen, die eventuell im Anschluß an diese Vorfälle getroffen werden, kann die Kommission gegebenenfalls erwägen, die laufenden PHARE-Aktivitäten auf den kulturellen Bereich auszurichten, um auch zur Erhaltung der griechischen Denkmäler in dem Lande beizutragen. Dagegen sollen künftig keine PHARE- Mittel mehr für den kulturellen Bereich verwendet werden


title: Regolamento (CE) n. 186/1999 della Commissione del 27 gennaio 1999 che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all'importazione per i melassi nel settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 28. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 21/7 REGOLAMENTO (CE) N. 186/1999 DELLA COMMISSIONE del 27 gennaio 1999 che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all’importa- zione per i melassi nel settore dello zucchero LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei settore dello zucchero (1), modificato da mercati nel ultimo dal regolamento (CE) n. 1148/98 (2), visto il regolamento (CE) n. 1422/95 della Commissione, del 23 giugno 1995, che stabilisce le modalità d’applica- zione per l’importazione di melassi nel settore dello zucchero e che modifica il regolamento (CEE) n. 785/ 68 (3), in particolare l’articolo 1, paragrafo 2 e l’articolo 3, paragrafo 1, considerando che, ai sensi del regolamento (CE) n. 1422/ 95, il prezzo cif all’importazione di melassi, di seguito stabilito denominato «prezzo rappresentativo», conformemente al regolamento (CEE) n. 785/68 della Commissione (4); che tale prezzo si intende fissato per la qualità tipo definita all’articolo 1 del regolamento citato; viene considerando che il prezzo rappresentativo del melasso è calcolato per un determinato luogo di transito di frontiera della Comunità, che è Amsterdam; che questo prezzo deve essere calcolato in base alle possibilità d’acquisto più favorevoli sul mercato mondiale stabilite mediante i corsi o i prezzi di tale mercato adeguati in funzione delle eventuali differenze di qualità rispetto alla qualità tipo; che la qualità tipo del melasso è stata definita dal regola- mento (CEE) n. 785/68; i prezzi constatati considerando che, per rilevare le possibilità d’acquisto più favorevoli sul mercato mondiale, occorre tener conto di le offerte fatte sul tutte le informazioni riguardanti su importanti mercato mondiale, mercati dei paesi terzi e le operazioni di vendita concluse negli scambi internazionali di cui la Commissione abbia avuto conoscenza direttamente o per il tramite degli Stati membri; che all’atto di tale rilevazione, ai sensi dell’arti- colo 7 del regolamento (CEE) n. 785/68, può essere presa come base una media di più prezzi, purché possa essere considerata rappresentativa della tendenza effettiva del mercato; considerando che non si tiene conto delle informazioni quando esse non riguardano merce sana, leale e mercan- tile o quando il prezzo indicato nell’offerta riguarda soltanto una quantità limitata non rappresentativa del (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 38. (3) GU L 141 del 24. 6. 1995, pag. 12. (4) GU L 145 del 27. 6. 1968, pag. 12. mercato; che devono essere esclusi anche i prezzi d’offerta che possono essere ritenuti non rappresentativi della tendenza effettiva del mercato; considerando che, per ottenere dati comparabili relativi al melasso della qualità tipo, è necessario, secondo la qualità di melasso offerta, aumentare ovvero diminuire i prezzi in funzione dei risultati ottenuti dall’applicazione dell’arti- colo 6 del regolamento (CEE) n. 785/68; considerando che un prezzo rappresentativo può, a titolo eccezionale, essere mantenuto ad un livello invariato per un periodo limitato quando il prezzo d’offerta in base al quale è stato stabilito il precedente prezzo rappresentativo non è pervenuto a conoscenza della Commissione e quando i prezzi d’offerta disponibili, ritenuti non suffi- cientemente rappresentativi della tendenza effettiva del mercato, determinerebbero modifiche brusche e rilevanti del prezzo rappresentativo; considerando che, qualora esista una differenza tra il prezzo limite per il prodotto in causa e il prezzo rappre- sentativo, occorre fissare dazi addizionali all’importazione alle condizioni previste all’articolo 3 del regolamento (CE) n. 1422/95; che, in caso di sospensione dei dazi all’impor- tazione a norma dell’articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95, occorre fissare importi specifici per tali dazi; considerando che dall’applicazione delle suddette disposi- zioni risulta che i prezzi rappresentativi e i dazi addizio- nali all’importazione dei prodotti in causa devono essere fissati conformemente all’allegato del presente regola- mento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I prezzi rappresentativi e i dazi addizionali applicabili all’importazione dei prodotti di cui all’articolo 1 del rego- lamento (CE) n. 1422/95 sono indicati in allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 28 gennaio 1999. L 21/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 1. 1999 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 gennaio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione ALLEGATO al regolamento che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all’importazione per i melassi nel settore dello zucchero Codice NC Importo del prezzo rappresentativo per EUR/100 kg netti del prodotto considerato Importo del dazio addizionale per EUR/100 kg netti del prodotto considerato Importo del dazio all’importazione in ragione di sospensione di cui all’articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95 per EUR/100 kg netti del prodotto considerato (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,15 7,17 0,29 0,06 — — (1) Fissazione per la qualità tipo definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 785/68, modificato. (2) Detto importo si sostituisce, a norma dell’articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95, al tasso del dazio della tariffa doganale comune fissato per questi prodotti


title: WRITTEN QUESTION No. 85/99 by Anita POLLACK Packaging Directive

eurovoc_concepts:
EU Member State
application of EU law
environmental policy
national implementing measure
packaging
packaging product
report
waste management
waste recycling

text: C 341/48 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 Åtgärder på gemenskapsnivå kan endast övervägas om det fordras en tillnärmning av medlemsstaternas nuvarande regler inom detta område med hänsyn till den inre marknadens upprättande och funktion. Kommissionen känner inte till några omständigheter som motiverar en åtgärd men är intresserad av ytterligare information om sådan finns att få. (1) EGT L 202, 30. 7. 1997. (1999/C 341/068) SKRIFTLIG FRÅGA E-0085/99 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (27 januari 1999) Angående: Förpackningsdirektivet Kommer det att göras någon granskning eller utvärdering av förpackningsdirektivets effektivitet (dvs. i vad mån målen har uppfyllts etc. ) och i så fall, när? Kommer kommissionen att offentliggöra en sådan granskning? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (9 mars 1999) Direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (1) skulle ha varit genomfört av medlemsstaterna den 30 juni 1996, men genomförandet försenades med mer än ett år i genomsnitt. Detta innebär att det för närvarande är för tidigt att göra en bedömning av den faktiska situationen i medlemsstaterna, eftersom alla system för hantering av förpackningsavfall ännu inte är fullt verksamma. Kommissionen antog den 3 februari 1997 beslut 97/138/EG beträffande tillhandahållande av uppgifter om förpackningar och förpackningsavfall (2). Tabellerna skall fyllas i årligen med början år 1997 och lämnas till kommissionen inom 18 månader efter utgången av varje år. Kommissionen har antagit beslut 97/622/EG beträffande frågeformulär för avfallssektorn (3), vilket omfattar ett frågeformulär avseende förpackningsdirek- tivet. Den första rapporten kommer att gälla perioden 1998 till och med 2000. En studie av europeiska system för hantering av förpackningsavfall planeras inledas i april 1999, och slutrapporten bör vara färdig före utgången av maj 1999. En annan studie om kostnader, fördelar och kostnadseffektivitet hos system för samfinansiering väntas inledas i mars 1999, och slutrapporten bör föreligga före utgången av december 1999. Båda dessa studier är avsedda för spridning till allmänheten. Kommissionen har för avsikt att före utgången av juli 1999 på grundval av ovanstående utarbeta en rapport om medlemsstaternas praktiska erfarenheter när det gäller att uppnå målen och om resultaten av vetenskaplig forskning och av sådana utvärderingstekniker som gröna räkenskaper. (1) (2) (3) EGT L 365, 31. 12. 1994. EGT L 52, 22. 2. 1997. EGT L 256, 19. 9. 1997. (1999/C 341/069) SKRIFTLIG FRÅGA E-0099/99 från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen (27 januari 1999) Angående: Export av norsk torsk 6 utfärdande av EUR 1-certifikat Exporten av norsk torsk till EG grundar sig på en kontingent med nolltull. Kontrollen av ursprunget sker på så sätt att respektive myndigheter utfärdar EUR 1-certifikat. Innan detta sker skall myndigheterna utfärda ett ursprungsintyg, vilket upprepade gånger inte ägt rum. Det är därför möjligt att föra in avsevärda mängder


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto pimeästä työstä"

eurovoc_concepts:
ESC opinion
moonlighting

text: C 101/30 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto pimeästä työstä” (1999/C 101/09) Komissio päätti 17. huhtikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edella¨ mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut ”Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausun- tonsa 7. tammikuuta 1999. Esittelijänä oli Daniel Giron. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. tammikuuta 1999 pitämässään 360. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 119 ääntä puolesta, 4 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 2. Yleistä Komitea suhtautuu hyvin myönteisesti komission pyrki- mykseen käynnistää pimeää työtä koskevat pohdinnat, jotta Euroopan unionille voitaisiin luoda yhteinen strate- gia tämän kaikkia jäsenvaltioita vaivaavan ilmiön torju- miseksi. Komitea kannattaa komission lähestymistapaa, jossa pimeää työtä käsitellään työllisyyden näkökulmasta. On nimittäin selvää, että pimeä työ rasittaa julkisten palveluiden ja sosiaaliturvan rahoitusta, heikentää sekä työnantajille että työntekijöille yhteisten muiden sosiaa- lijärjestelmien (koulutusrahastojen, eläkekassojen, vuo- silomajärjestelmien jne. ) toimintaa ja vääristää kilpai- lua. Ilmiön torjunnalla autetaan pimeää työtä tekevä takaisin laillisen työnteon piiriin ja toisaalta vähen- netään pimeästä työstä lailliselle työlle aiheutuvaa uhkaa. 2. 1. Pimeän työn määritelmä Komitea pitää komission määritelmää pi- 2. 1. 1. meästä työstä (”maksettua toimintaa, joka on luonteel- taan laillista mutta josta ei ilmoiteta viranomaisille”) hyväksyttävänä, sikäli kuin määritelmän tulee olla sovellettavissa koko unioniin. 2. 1. 2. Komitean mielestä määritelmää olisi kuitenkin muutettava, jotta se olisi lähempänä pimeän työn yleistä määritelmää ja esim. vapaaehtois- ja hyväntekeväisyys- työhön tai kotona tehtävään, pääasiassa satunnaiseen kotitaloustyöhön liittyviltä epäselvyyksiltä vältyttäisiin. 2. 1. 3. Sen sijaan on selvää, että pimeää työtä on myös se, kun työnantaja ja työntekijä ilmoittavat viranomaisil- le vain osan tehdystä työstä. Komitean mielestä lähestymistapa on oikeutettu varsin- kin kun otetaan huomioon, että pimeä työ koskee pääasiassa pienyrityksiä ja käsiteollisuutta, jotka ovat Euroopan kasvun ja työllisyyden avaintekijät, kuten komissio korostaa 26. lokakuuta 1995 julkaisemassaan tiedonannossa. 2. 1. 4. Komitea korostaa kuitenkin, että on olemassa myös muunlaista periaatteessa laillista toimintaa, josta saa korvauksen ja josta voi toiminnan harjoittamistavas- ta riippuen tulla laitonta. Tällaista toimintaa ei voida ilmoittaa, ja se vaatii näin ollen asianmukaisia toimenpi- teitä. Komitea panee merkille, että komission kehottaa kaikkia jäsenvaltioita, yhteisön toimielimiä ja työmarkkinaosa- puolia voimakkaaseen mobilisaatioon, jotta pimeän työn syistä ja laajuudesta saataisiin nykyistä parempi kuva ja pimeän työn torjunnassa löydettäisiin parhaat käytännöt ja mahdollisuudet koordinoituun yhteisöta- son toimintaan. 2. 1. 5. Kun otetaan huomioon kansainvälisessä työ- toimistossa lasten työnteosta käydyt keskustelut ja sitä koskeva sopimusluonnos, joka on määrä hyväksyä vuonna 1999, komission kannattaisi kiinnittää aiheeseen hieman enemmän huomiota pimeää työtä koskevassa analyysissään (1). Komitea toistaa suhtautuvansa kielteisesti kai- 2. 1. 6. kenlaiseen lasten hyväksikäyttöön ja kannattavansa Komitea kannattaa myös suuntausta, jonka mukaan jäsenvaltioissa toteutettavat toimet voisivat olla erilaisia ja siten kunkin jäsenvaltion erityistilanteeseen sopivia. (1) EYVL C 284, 14. 9. 1998. 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/31 jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja kansainvälisissä toi- mintaohjeissa tarkkaan määrätyn kehyksen luomista. 2. 1. 7. Edellä mainitun lisäksi komitea koostaa alihan- kintaan (1) liittyviä ongelmia. Alihankinta saattaa näet väärin käytettynä muodostua todelliseksi verojen ja sosiaaliturvamaksujen kiertotavaksi sekä johtaa järjes- telmällisesti tai satunnaisesti tehtävään pimeään työhön. 2. 1. 8. Näin ollen komitea ehdottaa komissiolle, että se perehtyisi kyseiseen ongelmaan, jota ei ole vielä tähän mennessä käsitelty erikseen. 2. 2. Pimeän työn ominaisuudet Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio käsittelee pimeää työtä sekä yksilö- että yritystasolla. On näet syytä korostaa pimeän työn molempia puolia: sekä pimeää työtä tekeviä (fyysisiä tai juridisia henkilöitä) sekä pimeän työn teettäjiä (yrityksiä tai yksityishen- kilöitä). 2. 2. 1. K e s k e i s i m m ä t s y y t 2. 2. 1. 1. Komitea yhtyy täysin komission arvioon, jonka mukaan pimeän työn suurin houkutin on taloudel- linen. 2. 2. 1. 3. Komitean käsityksen mukaan tietyt historial- liset tekijät ovat saattaneet tai saattavat yhä vaikuttaa pimeään työhön, mutta pääasiallisesti siihen johtavat kuitenkin seuraavat syyt: – korkeat sosiaaliturvamaksut ja verot; – lainsäädännölliset ja hallinnolliset velvoitteet; – mukautumiskyvytön työlainsäädäntö; – laittomat maahanmuuttajat. 2. 2. 1. 4. Komitea muistuttaa Jacques Delorsin valkoi- sessa kirjassa (3) korostetusta seikasta, että pimeää työtä tehdään eniten pienyritysvaltaisilla aloilla (esim. käsi- teollisuus, kauppa, palvelut), joille verotus-, sosiaalitur- va-, sääntely- ja hallintoympäristö on suhteettoman raskas. 2. 2. 1. 5. Kuten komissio toteaa, muutkin tekijät saat- tavat suosia tai helpottaa pimeän työn kehittymistä (kulttuurinen hyväksyminen, heikko kilpailukyky ja pyydetyn palvelun vähäinen vetovoima). ”Komitea ei ole kuitenkaan komission kanssa samaa mieltä siitä, että ammattialajärjestöjen olemassaolo (‘organisations professionnelles‘: KOM-asiakirjan suo- mennoksessa puhutaan ‘ammattiyhdistyksistä‘) saattaa myös edistää pimeää työtä (4). ” Ammattialajärjestöt ovat yleensä yksityisiä organisaatioita, joihin liittyminen ei ole pakollista kaupallisen toiminnan harjoittamiseksi. 2. 2. 1. 2. Valitun lähestymistavan puitteissa pystyttä- neen tähdentämään työvoimaan kohdistuvaa verotus- ja sosiaaliturvamaksutaakkaa, joka rasittaa niin työnte- kijöitä kuin yrityksiä, etenkin niistä pienimpiä. Se korostaa myös usein pimeän työn ”ostajina” olevien yksittäisten henkilöiden verotaakkaa. 2. 2. 1. 6. Komitean mielestä komissio ei myöskään puutu riittävästi pimeän työn järjestelmällisiin esiinty- mismuotoihin ja ilmiön seurauksiin kokonaisilla toimi- aloilla. Esim. rakennusalalla (rakennukset ja yleiset työt) tapaa, ainakin useimmissa jäsenvaltioissa, säännöllisesti ja paljon kansainvälisestikin toimivia laittoman työn välittäjiä. Komitea on aiemminkin todennut tarpeen muuttaa verotusrakenteita siten, että suurin verorasitus ei kohdis- tu työhön (2). Samalla kun todetaan, että kyseessä on laittomien työmarkkinoiden yleisongelmatiikka, on selvää, että mitä pienempi ero vallitsee ilmoitetun ja pimeän työn talousvaikutusten välillä, sitä vähemmän pimeä työ kiinnostaa. Lopullista ratkaisua odotellessa olisi ensisi- jaisesti etsittävä keinoja keventää veroja ja sosiaaliturva- maksuja, jotka rasittavat erityisesti työvoimavaltaisia yrityksiä. 2. 2. 2. K e t k ä o v a t p i m e ä n t y ö n t e k i j ö i t ä ? 2. 2. 2. 1. pimeän työn tekijöiden ryhmää: Komitea toteaa komission erittelevän neljä – useaa työtä tekevät; – työmarkkinoiden ulkopuolella oleva väestö; (1) EYVL C 126, 23. 5. 1989; EYVL C 159, 17. 6. 1991; EYVL C 49, 24. 2. 1992; EYVL C 133, 31. 5. 1995; EYVL C 157, 25. 5. 1998. (2) EYVL C 73, 9. 3. 1998, kohta 2. 2. 5. 1. (3) Valkoinen kirja aiheesta ”Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys – Uudelle vuosituhannelle siirtyminen ja sen mukanaan tuomat haasteet”, COM(93) 700 final, kohta 8. 8, alakohta d, neljäs luetelmakohta. (4) KOM(98) 219 lopull. , kohta 2. 2. , toinen luetelmakohta, s. 7. C 101/32 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 – työttömät; – yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaiset. vaikutuksia julkistalouteen niin verosaatavien kuin so- siaaliturvamaksujen tasolla. 2. 2. 2. 2. Komitean mielestä luokittelua olisi muutetta- va siten, että tehdään ero palkansaaja-asemassa olevien henkilöiden ja ammatillisen toimintansa tietoisesti il- moittamatta jättävien henkilöiden välillä. Pimeästä työstä syntyvä noidankehä on sietämätön, koska se rasittaa viime kädessä laillisen työn tekijöitä ja yrityksiä. Huomattakoon myös, että nämä palvelut ovat useimmiten kaikkien saatavilla, joten vilpillisiä henkilöitä ei pystytä aina rajaamaan niiden ulkopuolelle. Uuden luokittelun avulla pystyttäneen paremmin hah- mottamaan mahdollisia ratkaisuja. 2. 2. 3. M i l l ä a l o i l l a t e h d ä ä n e n i t e n ? p i m e ä ä t y ö t ä 2. 2. 3. 1. Komission asiakirjasta käy ilmi, että pimeää työtä esiintyy hyvin paljon mm. perinteisillä aloilla, joille on tyypillistä tuotannon työvoimavaltaisuus ja toiminta paikallistalouden verkoissa. Tämä koskee eri- tyisesti kotona tapahtuvaa tuotantoa ja/tai toimintaa. Komitean mielestä näihin perinteisiin aloihin 2. 2. 3. 2. tulee lisätä kaupallinen ihmisten avustamistyö (hoitotyö, lastenhoito, vanhusten avustus jne. ), jonka tarjonta ei ole tällä hetkellä kovin järjestäytynyttä. 2. 3. 2. V a i k u t u s y k s i l ö ö n Pimeän työn tekijät ovat laillisen työn tekijöi- 2. 3. 2. 1. hin nähden sosiaalisesti epävakaassa asemassa. Sosiaali- turvan ja työn suhteen epävakaassa asemassa oleminen voi vaikuttaa eriasteisesti komission luettelemiin pimeän työn tekijöiden ryhmiin. 2. 3. 2. 2. Näyttää siltä, että eräät pimeän työn tekijät eivät katso olevansa kovinkaan erilaisessa asemassa laillista työtä tekeviin nähden. Huomattakoon myös, että tietoisesti pimeää työtä tekevät ”hyvin koulutetut ammattilaiset” eivät näytä kärsivän tilanteestaan, koska se on usein heidän kannaltaan suotuisa. 2. 2. 3. 3. tettävä huomiota etätyöhön, saattaa helpottaa toiminnan ilmoittamatta jättämistä. Tämän lisäksi komitean mielestä on kiinni- jonka harjoittamistapa 2. 3. 2. 3. Komitea korostaa näin ollen, että pimeä työ voi avata eräille todellisia taloudellisia tilaisuuksia kun taas toisille, esim. laittomille maahanmuuttajille, pimeä työ voi olla suorastaan elinehto. Komitea kehottaa komissiota ottamaan sel- 2. 2. 3. 4. vemmin kantaa siihen, mitä se tarkoittaa nykyaikaisilla innovatiivisilla aloilla. 2. 2. 4. L a i t t o m a t m a a h a n m u u t t a j a t Vaikka komitean mielestä laittomien maahanmuuttajien tekemää työtä on käsiteltävä laittoman maahanmuuton torjumista koskevan yleisstrategian puitteissa kussakin jäsenvaltiossa erikseen, heidän tekemänsä työ on silti oleellinen osa pimeää työtä. Näin ollen tätäkin kysymystä tulisi komitean mielestä käsitellä unionin tasolla, jotta voitaisiin tutkia mahdolli- suutta yhdenmukaiseen suhtautumiseen. 2. 3. Pimeän työn seuraukset Tämä voi selittää myös sen, että monet tekevät kahta työtä, joista ilmoitetaan vain toinen. 2. 3. 2. 4. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio ottaa huomioon pimeän työn vaikutukset kuluttajiin, joilla ei ole samaa turvaa ja takeita palvelujen ja työsuoritusten laadusta. Huomattakoon kuitenkin, että pimeään työhön turvaudutaan useimmiten laskel- moidusti tai jopa pakkotilanteessa. Olisiko kuluttaja voinut ostaa tietyn tuotteen tai palvelun normaaleissa markkinaoloissa? Tämä kysymys nostaa uudestaan esiin kysymyksen työn sivukustannuksista. 2. 3. 2. 5. Lopuksi komitea korostaa veroistaan ja so- siaalimaksuosuuksistaan tunnollisesti huolehtivien ve- ronmaksajien kärsimää suurta epäoikeudenmukai- suutta. 2. 3. 1. S o s i a a l i t u r v a j a v a i k u t u s j u l k i s - t a l o u t e e n 2. 3. 3. V a i k u t u s k i l p a i l u u n Komitea korostaa pimeän työn erittäin kohtalokkaita Komitea on komission kanssa yhtä mieltä 2. 3. 3. 1. siitä, että pimeällä työllä on kansainvälisesti vain suhteel- 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/33 linen rooli. On näet vaikea pitää yllä kauppasuhteita, mikäli työt teetetään pimeästi. On myös luultavampaa joutua tarkastuksen kohteeksi kansainvälisillä kuin pai- kallisilla markkinoilla. Näin ollen näyttää siltä, että pimeää työtä tehdään pääasiassa lähipalveluiden alalla. Komitean mielestä yritykset 2. 3. 3. 2. turvautuvat pimeään työhön ainoastaan toimintansa tietyillä sup- peilla, tapauksittain vaihtelevilla osa-alueilla. Mainitta- koon myös pimeää työtä tekevät yksittäiset henkilöt tai henkilöryhmät, jotka kilpailevat suoraan rekisteröityjen yritysten kanssa. Komitea korostaa tätä etenkin tuottei- den ja palveluiden kustannusten kannalta merkittävää kilpailuvääristymää, joka vallitsee pimeästi ja laillisesti toimitetun tavaran tai palvelun välillä. 2. 3. 3. 3. Komitea toteaa, että valtion talous kärsii pimeästä työstä. On myös myönnettävä, että pimeä työ voi todellakin johtaa kilpailuvääristymiin rekisteröidyil- le yrityksille vahingollisella tavalla. On nimittäin selvää, että lukuisat yritykset menettävät markkinaosuuksiaan pimeän työn lisääntyessä, mikä saattaa uhata yritysten toimintakykyä. 2. 4. 2. E n n a l t a e h k ä i s y Ennaltaehkäisyllä tarkoitetaan nykyisen lainsäädännön mukauttamista työn uusiin muotoihin sopivaksi. Komis- sio erittelee seuraavat ehkäisytoimet: – Vapautetaan tuote- ja palvelumarkkinat sekä yksin- kertaistetaan pienyritysten perustamismenettelyä. – Edistetään tarjonnan rakenteiden vakiintumista tie- tyillä aloilla (hoitopalvelut, siivous jne. ) sekä uusien ammattien ja uudentyyppisen ammattitaidon tunnus- tamista. – Lisätään työmarkkinaosapuolten osallistumista tie- dotus-, toimeenpano- ja valvontatyöhön. – Mukautetaan epätarkoituksenmukainen työlainsää- däntö uusiin työmuotoihin. – Uudistetaan sosiaaliturvajärjestelmiä lyhytkestoisten, epäsäännöllisten ja kausiluonteisten työsuhteiden sekä hoitotyön huomioon ottamiseksi nykyistä pa- remmin. – Kevennetään sekä työnantajan että työntekijän vero- tusta. 2. 4. Komission ehdottamat toimintavaihtoehdot – Alennetaan työvoimavaltaisten palveluiden arvonlisä- veroa (1). Komission mielestä pimeään työhön voidaan puuttua kahdentyyppisin toimenpitein: tiukentamalla seuraa- muksia ja ennalta ehkäisemällä. 2. 4. 1. S e u r a a m u s t e n t i u k e n t a m i n e n Seuraamusten tiukennus kohdennetaan järjestelmää hyväksi käyttäviin yksilöihin ja yrityksiin. Ehdotetut toimet ovat: – Pyritään varmistamaan sääntöjen nykyistä tunnolli- sempi noudattaminen. – Suositaan järjestelmiä, joissa sosiaaliturvaetuuksista nautitaan tosiasiallisesti suoritettujen maksujen pe- rusteella. 2. 4. 3. Komissio korostaa kahta pimeän työn puolta, jotka edellyttävät kahdentyyppisiä (yhteensopivia mutta erilaisia) toimenpiteitä: – Henkilöt, jotka käyttävät järjestelmää hyväkseen vaarantamalla yhteisvastuullisuuden periaatteen, on saatettava järjestykseen seuraamuksia tiukentamalla ja valistuskampanjoin. – Työmarkkinoiden kasvavan joustavoitumisen vaiku- tukset ja nykyisen lainsäädännön hidas mukautumi- nen edellyttävät yhtäältä torjuntatoimia, joilla epätar- koituksenmukaista lainsäädäntöä mukautetaan uuden työmarkkinatodellisuuden tarpeisiin, ja toi- saalta maksujen ja esteiden vähentämistä. 2. 4. 4. sisältää ristiriidan. Komitean mielestä komission lähestymistapa 2. 4. 4. 1. Komission asiakirjan kohdassa 4. 1 kehote- taan yhtäältä noudattamaan sääntöjä nykyistä tunnolli- semmin, mutta omaksutaan samanaikaisesti täysin vas- takkainen lähestymistapa ehdottamalla epätarkoituk- senmukaisen työlainsäädännön mukauttamista uusiin työmuotoihin. – Käynnistetään valistuskampanjoita. (1) Komission jäsenen Mario Montin ehdotus. C 101/34 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 2. 4. 4. 2. Miten komissio voi samanaikaisesti korostaa ja vähätellä peruslainsäädännön tarvetta? Millä perus- teilla komissio arvioi nykyisen työlainsäädännön uusien ammattien kannalta epäsopivaksi? 2. 4. 4. 3. Kaikki jäsenvaltiot ovat tehostaneet valvon- taa viime vuosina. Voidaanko siis tyytyä pelkästään tiukentamaan seuraamuksia järjestelmää väärinkäyttä- vien osalta? Voidaanko heitä pitää jatkossakin yksin vastuussa pimeän työn esiintymisestä? 2. 4. 5. Komitea ei yhdy komission näkemykseen, jonka mukaan mukauttamis- ja torjumistoimet koskevat ainoastaan uusia ammatteja. On siis äärimmäisen tärkeää luoda strategia, jolla vähennetään pimeän työn myönteisiä talousvaikutuksia. On myös tärkeää pohtia samanaikaisesti henkilöpalve- luiden rakenteita edistämällä yrittäjähenkeä ja mukaut- tamalla tiettyjä säädöksiä. Tästä syystä komitean mielestä olisi johdonmukaisem- paa panostaa torjuntatoimiin seuraamusten tiukentami- sen sijaan. Pimeää työtä koskevassa komission selvityk- sessä korostetaan, että on tärkeää mukauttaa lainsää- däntö taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen todellisuu- teen. Seuraamusten tiukentamistoimet voivat olla tehokkaita vasta seuraavassa vaiheessa. Tällöin sivuutetaan hieman hätäisesti tosiasia, että tarvittavien mukautusten tulee nykyisin olla yleispäte- viä. Komissio ei myöskään missään selvitä, mitä se tarkoittaa ”uusilla työ- ja työskentelymuodoilla”. 3. 1. Torjuntatoimet 2. 4. 6. Komitea ehdottaa, että komissio jäsentelisi selkeämmin tiedonannon 4 luvussa ehdotetut toiminta- vaihtoehdot. Komission tulisi tarkentaa eri toimenpi- teitä, täsmentää niiden toteutusaste sekä selventää, mitkä toimenpiteet toteutetaan yhteisötasolla. 2. 4. 6. 1. oikeusperustat voisivat tällöin olla seuraavat: Euroopan yhteisöjen toimivalta ja toiminnan – 100 a artikla (sisämarkkinoiden toiminta) pimeästä työstä johtuvien kilpailuvääristymien välttämiseksi; 3. 1. 1. K i l p a i l u n v a p a u t t a m i n e n t u o t e - j a p a l v e l u m a r k k i n o i l l a s e k ä p i e - n y r i t y s t e n y k s i n - k e r t a i s t a m i n e n p e r u s t a m i s e n Komitea on puhunut useasti yrittäjähengen puolesta, puoltanut investointeja pk-yrityksiin ja hyvin pieniin mutta työvoimavaltaisiin yrityksiin ja ilmaissut tyytyväi- syytensä Euroopan investointipankin aiheesta laatimaan ”Amsterdamin erityistoimintaohjelmaan”. – 118 ja/tai 118 a (työolot sekä työntekijöiden turvalli- suus ja terveys) asianmukaisten työolojen edistämi- seksi. Vaikka komitea kannattaakin pienyritysten perustamis- se pitää välttä- menettelyjen yksinkertaistamista, mättömänä pienyritysten oikeudellisten ja hallinnollis- ten näkökohtien parantamista valkoisen kirjan hengessä. 3. Erityistä Komitea arvostaa yleensä ottaen komission selvitystä pimeän työn markkinoista. Komitea näkee pimeän työn kuitenkin ennen kaikkea merkkinä sopimattomasta sääntelystä ja korkeista työ- voimakustannuksista. Komitea on korostanut tätä useasti myös aiemmissa lausunnoissaan. Lisäksi komitea on ehdottanut kohdennettuja koulutus- ohjelmia, jotta pk-yritykset ja hyvin pienet yritysten ymmärtäisivät paremmin niitä koskevat yhteisön direk- tiivit ja kykenisivät mukautumaan niihin. 3. 1. 2. T a r j o n n a n r a k e n t e i d e n v a k i i n t u - m i s e n e d i s t ä m i n e n t i e t y i l l ä a l o i l - j n e. ) l a s e k ä u u s i e n a m m a t t i e n j a u u d e n - t y y p p i s e n a m m a t t i t a i d o n t u n n u s - t a m i n e n ( h o i t o p a l v e l u t , s i i v o u s Melkein kaikissa tapauksissa sekä pimeää työtä kysyvä että tarjoava osapuoli ajautuu pimeään työhön talous- syistä. Komitea on aiemminkin kannattanut työvoimavaltais- ten mutta usein vielä muotoaan hakevien alojen (esim. hoitotyö, kotiavustustyö, kotihoito, kulttuurityö) raken- teiden vakiinnuttamista. 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/35 Rinnakkaistalouden ja työn alamarkkinoiden muodos- tuminen on ehdottomasti torjuttava. On pohdittava yleisesti oikeus-, verotus-, hallinto- ja sääntely-ympäristön soveltuvuutta pienyritysten todelli- suuteen. 3. 1. 3. T y ö m a r k k i n a o s a p u o l t e n t e t t u t o i m e e n p a n o - o s a l l i s t u m i n e n t e h o s - t i e d o t u s - , j a v a l v o n t a t y ö h ö n Komitean mielestä kaikkien laajalti edustavien talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten osallistumista pimeää työtä koskeviin tiedotus- ja torjuntatoimiin on lisättävä. Komitea pohtii sen sijaan, onko tällaisten laajalti edusta- vien talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten osallistu- minen valvontatyöhön aina perusteltua. Työmarkkina- osapuolet voivat yhtä hyvin auttaa paljastamaan laitto- man työn muotoja ja edistää toimivaltaisten viranomais- ja ten työehtosopimusten määräysten noudattamista. Ne voi- vat kantaa oman vastuunsa perustamalla esimerkiksi sisäisiä sovittelu- ja kurinpitoelimiä ja kehittämällä uusia torjuntamenetelmiä tai valvontamekanismeja yh- teistyössä viranomaisten kanssa. yhteistyöllä tehtävällä kanssa lakien Kuten aiemmin todettiin, komissio voisi olla hieman täsmällisempi suositellessaan alakohtaisia, paikallisia ja yhteisötasoisia täytäntöönpano- ja ohjaustoimia. Ko- mission tulisi myös ottaa huomioon muiden toimijoiden sekä talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien rooli kyseisessä toiminnassa. 3. 1. 4. E p ä t a r k o i t u k s e n m u k a i s e n t y ö - m u k a u t t a m i n e n l a i n s ä ä d ä n n ö n u u s i i n t y ö m u o t o i h i n Komitea toivoo komissiolta varovaisempaa tai ainakin täsmällisempää suhtautumista epätarkoituksenmukai- sen työlainsäädännön käsitteeseen. Missä suhteessa työlainsäädäntö soveltuu uusia työmuo- toja paremmin perinteisiin ammatteihin? Miksi tämän kysymyksen katsotaan koskevan ainoastaan uusia työ- muotoja? Komission tulisi kannustaa työmarkkinaosapuolia käynnistämään jäsenvaltiotason pohdinnat etenkin pie- nyrityksiä koskevan työlainsäädännön kehittämiseksi. 3. 1. 5. S o s i a a l i t u r v a j ä r j e s t e l m i e n u u d i s - t a m i n e n l y h y t a i k a i s t e n , e p ä s ä ä n - n ö l l i s t e n j a k a u s i l u o n t e i s t e n t y ö - s u h t e i d e n s e k ä l ä h i h o i t o p a l v e l u - j e n h u o m i o o n o t t a m i s e k s i Jo puheenjohtaja Delorsin valkoisessa kirjassa tuotiin esiin tarve ottaa huomioon epäsäännöllinen ja lyhytkes- toinen työ sosiaaliturvajärjestelmissä. Valkoisessa kir- jassa suositeltiin painokkaasti etenkin ”tulotuen uudel- leen järjestelyä jäsenvaltioissa, jotta työtulot ja tuet voitaisiin yhdistää kehittämällä asianmukaisen suojan tarjoavia yhdistettyjä toimeentulo- ja verotusjärjestel- miä” (1). Myös Dublinin huippukokouksen päätelmissä jäsenvaltioita kehotettiin ”kehittämään sosiaalisen suo- jelun järjestelmiä, jotka pystyvät mukautumaan uusiin työmuotoihin ja tarjoamaan asianmukaista sosiaalista suojelua tällaista työtä tekeville ihmisille”. Myös talous- ja sosiaalikomitea on ottanut kantaa laillisen työn asiaan. Komitea on ehdottanut mm. edistämistä ja tunnustamista julkis- ja yksityissektorin keskinäisen kumppanuuden pohjalta hoito-, liikenne-, energia- ja ympäristöalalla. Kumppanuutta tulisi tukea tulotukijärjestelmillä ja niihin liittyvillä turvajärjestel- millä sekä työmarkkinaosapuolten, osuus- ja yhteisöta- louden edustajien, asianomaisten kansalaisjärjestöjen sekä alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumisella (2). Tällainen suuntautuminen ei saa kuitenkaan johtaa kaupalliseen kilpailuun. Tämä koskee myös työmarkki- noille sijoittamista harjoittavien organisaatioiden ja välittäjien toimintaa. 3. 1. 6. T y ö n a n t a j i e n j a t y ö n t e k i j ö i d e n v e r o t u k s e n k e v e n t ä m i n e n Komitea mielestä ehdotus vastaa suuressa määrin pimeän työn keskeisimpiin syihin. Kuten komission tiedonannossa todetaan, pimeä työ koskee ensisijaisesti pienyrityksiä, mistä syystä pohdin- nat on käynnistettävä tällä tasolla. On selvää, että monet pienyritykset epäröivät palkata uutta henkilökuntaa näinä päivänä. (1) Valkoinen kirja aiheesta ”Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys – Uudelle vuosituhannelle siirtyminen ja sen mukanaan tuomat haasteet”, COM(93) 700 final, kohta 8, alakohta c, kolmas luetelmakohta. (2) EYVL C 73, 9. 3. 1998, s. 85, kohta 2. 2. 2. C 101/36 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 Valkoisessa kirjassa ehdotetaan lisäksi työnantajien maksamien sosiaaliturvamaksujen osuuden pienentä- mistä tai niistä luopumista vähän koulutetun, pienipalk- kaisen työvoiman kohdalla. Kustannukset katettaisiin korvaavilla toimenpiteillä, kuten ympäristöveroilla, ter- veyttä vaarantavien kulutushyödykkeiden valmisteve- roilla sekä verokohtelulla, joka tekisi tuotannolliset investoinnit houkuttelevammiksi (1). Komitean marraskuussa 1996 aiheesta ”Sosiaalisen suo- jelun tulevaisuus” (2) ja 9. heinäkuuta 1997 aiheesta ”Verotus Euroopan unionissa” (3) antamissa lausun- noissa suhtaudutaan myönteisesti edellisen kaltaisiin vaihtoehtoisiin rahoituslähteisiin. Komitea ehdottaa myös toista lähestymistapaa, jossa tutkittaisiin, olisiko sosiaaliturvamaksujen perustan tar- kistaminen sopiva keino. On selvää, että tällainen suuntaus ei saa johtaa varmojen työpaikkojen korvaamiseen epävarmoilla tai sosiaalitur- van edunsaajien oikeuksien rajoittamiseen (4). 3. 1. 7. T y ö v o i m a v a l t a i s t e n p a l v e l u i d e n a r v o n l i s ä v e r o n a l e n t a m i n e n Komitea on useasti suosittanut hyvät työpaikkojen luomismahdollisuudet omaavien työvoimavaltaisten toimialojen ja palveluiden ja niiden tuotteiden arvonlisä- veron alentamista. Komitea ilmoittaa jälleen kerran kannattavansa tätä lähestymistapaa, jolla pyritään kohentamaan työlli- syyttä ja vähentämään pimeän työn taloudellista kiin- nostavuutta. Lisäksi 12. joulukuuta 1998 järjestetyn Wienin huippu- kokouksen päätelmissä mainitaan, että ”komissiota kehotetaan antamaan sitä haluavien jäsenvaltioiden kokeilla alennettua ALV-kantaa työvoimavaltaisilla pal- velualoilla, joihin ei kohdistu rajat ylittävää kil- pailua” (5). 3. 2. Seuraamusten tiukentaminen 3. 2. 1. V a r m i s t e t a a n s ä ä n t ö j e n t u n n o l l i - n e n n o u d a t t a m i n e n. Komitean mielestä on epäilemättä tärkeää jatkaa ja valvontatoimia hyödyntäen etenkin tullilaitosta. vahvistaa Komiteankin oletetaan näet ajavan komission korosta- mia ”yhteiskunnan perusarvoja”. Tässä yhteydessä herää kuitenkin kysymys siitä, missä määrin sääntöjen (1) Aiemmin mainitun valkoisen kirjan kohdat 9. 4 ja 9. 5. (2) EYVL C 66, 3. 3. 1997, s. 58, kohta 5. (3) EYVL C 296, 29. 9. 1997, s. 37, kohta 2. 2. 3, neljäs luetelma- kohta. (4) EYVL C 73, 9. 3. 1998, s. 85, kohta 2. 2. 5. (5) Puheenjohtajan päätelmät SN 300/98, kohta 35. tunnollinen noudattaminen tulee varmistaa ja mikä on Euroopan unionin rooli. Mikäli yksityishenkilöiden ja yritysten kannustaminen luopumaan pimeästä työstä katsotaan oleelliseksi, on aivan yhtä tärkeää ylläpitää ja vahvistaa rangaistustoi- menpiteitä, joiden tulee koskea sekä pimeän työn tarjo- ajaa että sen tekijää ja käyttäjää. Pimeä työ ei nimittäin johda ainoastaan kilpailun vääristymiseen, vaan se vaikuttaa myös laillisiin työ- markkinoihin sekä rehellisten työntekijöiden ja yritysten tilanteeseen. Yritysten ja palkansaajien edustajat torju- vat pimeää työtä yhtäältä yhteisin pelisäännöin ja toisaalta vaatimalla kovempia kuritoimenpiteitä. Yhteinen viitekehys on luotu Kansainvälisen työjär- jestön (ILO) sopimuksilla. Mitä tulee rangaistuksiin, komitean mielestä sosiaaliset velvoitteensa laiminlyövät yritykset tulisi sulkea julkishankintamarkkinoiden ulko- puolelle (koskee koko tuotantoketjua). Komitea varoittaa komissiota kuitenkin liiallisen hallin- nollisen holhoamisen haitoista. Lainkuuliaisten yritys- ten valvontaan käytetään liian usein paljon voimavaroja, kun taas laiton toiminta jää tutkimatta. 3. 2. 2. S u o s i t a a n j ä r j e s t e l m i ä , s i a a l i t u r v a e t u u d e t s i a s i a l l i s e s t i s u j e n p e r u s t e e l l a j o i s s a s o - t o - l a n k e a v a t s u o r i t e t t u j e n m a k - Komitean mielestä maksetun osuuden ja saadun palve- lun välinen osittainenkin yhteys on oleellinen. On kuitenkin epävarmaa, voidaanko tämäntyyppiseen järjestelmään palata valtioissa, joissa on jo käytössä koko väestön kattava sosiaaliturvajärjestelmä. Toisaalta komitea toteaa, että pimeä työ voi koskea toisinaan myös sosiaaliturvan piiriin kuuluvia henki- löitä: kahden työn tekijöitä, sosiaalietuuksien ja työttö- myyskorvausten saajia. Lopuksi komitea toteaa, että työmarkkinoiden ulkopuo- lella olevan väestön ja taloudellisesti yhteiskunnasta syrjäytyneiden tilanne on tutkittava tarkemmin. 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/37 3. 2. 3. K ä y n n i s t e t ä ä n v a l i s t u s k a m p a n - j o i t a Komitea ja siinä edustettuna olevat yhteiskunnan ”kan- tavat voimat” kannattavat ehdotusta. Komission tulisi osoittaa työmarkkinaosapuolille ja talouselämän edus- tajille täsmällinen tehtävä koordinoitujen kampanjoiden toteutuksessa. Komissio voisi myös kustantaa kampan- jat kokonaan tai osittain. Lisäksi komission tulisi liittää pimeää työtä koskeva valistus ja torjunta valiovertailun muodossa (benchmarking) työllisyyden suuntaviivoihin. Voi ihmetellä, miksi tätä näkökohtaa ei käsitellä komis- sion äskettäin aiheesta antamassa tiedonannossa (1). (1) Komission tiedonanto aiheesta ”Suuntaviivoista toimin- naksi: työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunni- telmat”. Bryssel 27. tammikuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) harvinaislääkkeistä” (1) (1999/C 101/10) Neuvosto päätti 23. lokakuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausun- tonsa 8. joulukuuta 1998. Esittelijä oli Sergio Colombo. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. tammikuuta 1998 pitämässään 360. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 121 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Pitkän valmisteluvaiheen jälkeen komissio on tehnyt ehdotuksen asetukseksi, jolla pyritään vastaa- maan miljoonia potilaita koskevaan tarpeeseen. Tavoit- teena on luoda yhteisössä suotuisat olot harvinaisten sairauksien hoidossa käytettävien lääkkeiden, eli nk. harvinaislääkkeiden tutkimukselle, kehittämiselle ja markkinoille saattamiselle. 1. 2. Potilasjärjestöt ovat jo kauan ajaneet harvinaisis- ta sairauksista kärsivien potilaiden asiaa heidän syrjäyty- misensä torjumiseksi. Syrjäytymistä ei nykyään enää voi sallia, koska näiltä potilailta puuttuu yhdenvertainen mahdollisuus nauttia jokaiselle kansalaiselle tarkoitetus- ta perusoikeudesta terveyteen. Ehdotus on lisäksi yhtenevä kansanterveyden 1. 3. alan toimintakehyksestä tehdyn päätöksen kanssa. Siinä on harvinaiset sairaudet yksilöity yhdeksi Euroopan unionin ensisijaisista toiminta-aloista (2). 1. 4. Lääketieteeseen kuuluu tärkeänä osana lääkkei- den jatkuva kehittäminen. Se on vaikuttanut myöntei- sesti elämänlaatuun ja pituuteen, ja siksi ei voida hyväksyä tilannetta, jossa osa väestöstä syrjäytyy kehi- tyksestä. 1. 5. Lääketeollisuus ei ole kiinnostunut huolehtimaan näiden potilaiden tarpeista, koska sen valintoja ja tutkimusohjelmia ohjaavat taloudellisen voitontavoitte- lun lait, jotka noudattavat markkinoiden koon lo- giikkaa. (1) EYVL C 276, 4. 9. 1998, s. 7. (2) EYVL C 388, 31. 12. 1994; EYVL C 203, 3. 7. 1997 – TSK:n lausunto EYVL C 19, 21. 1. 1998