title: 1999/173/EF: Rådets beslutning af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske videnbase (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
research programme
research staff
socioeconomic conditions
technological change
vocational training

text: 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/105 R(cid:138)DETS BESLUTNING af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske videnbase (1998-2002) (1999/173/EF) R(cid:138)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — (3) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen- tet (2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og (4) ud fra følgende betragtninger: (1) Europa-Parlamentet og R(cid:229)det vedtog ved afgø- relse nr. 182/1999/EF (4) femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion (i det følgende benævnt »FTU«) for perio- den 1998-2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«), som fastsætter hovedlinjerne og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l for de aktioner, der skal gennemføres inden for udvik- ling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske videnbase; (2) ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal ram- meprogrammet iværksættes ved hjælp af særpro- grammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktiviteter, som det best(cid:229)r af; i hvert særpro- gram fastlægges de nærmere regler for program- mets gennemførelse og varighed samt de midler, der skønnes nødvendige hertil; og ifølge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Euro- pæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, demonstration teknologisk udvikling (1994-1998) (5) og artikel 4, stk. 2, i R(cid:229)dets beslutninger om særprogrammer til gennem- førelse af fjerde rammeprogram har Kommissio- nen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, R(cid:229)det, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudval- get; R(cid:229)dets 1999/65/EF i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J finder af afgørelse 22. december 1998 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forsk- ningsresultater med henblik p(cid:229) gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammepro- gram (1998-2002) (6) følgende benævnt »regler for deltagelse og formidling«) anvendelse p(cid:229) dette særprogram; ifølge disse regler kan Det Fælles Forskningscenter deltage i indirekte aktio- ner omfattet af dette program; (i det (5) ved gennemførelsen af dette program kan inter- nationalt samarbejde med tredjelande eller inter- nationale organisationer ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:229)de eller af en asso- cieringsaftale, vise sig hensigtmæssigt, særlig p(cid:229) grundlag af traktatens artikel 130 M; (6) gennemførelsen af dette program omfatter ogs(cid:229) aktiviteter og ordninger, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at stimu- lere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV); for (1) EFT C 260 af 18. 8. 1998, s. 87. (2) Udtalelse af 15. 12. 1998 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT C 407 af 28. 12. 1998, s. 123. (4) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1. (5) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). (6) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 46. L 64/106 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 (7) det er vigtigt, at forskersamfundet, industrien og brugerne yder et væsentligt bidrag til at fastlægge aktiviteter, der skal iværksættes, og eventuelt ind- drages i programmets gennemførelse; (8) forskningsaktiviteterne under femte rammepro- gram bør ogs(cid:229) rettes imod innovation for bl. a. at bidrage til m(cid:229)lsætningerne i første handlingsplan for innovation; (9) højnelse af det menneskelige potentiale er en væsentlig faktor i styrkelsen af konkurrenceevne, innovation og beskæftigelse i Fællesskabet; økonomiske videnbase (i det følgende benævnt »sær- program«) til 31. december 2002. perioden januar 1999 25. for Artikel 2 1. I henhold til bilag III til femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennem- førelsen af særprogrammet, sig til 1 280 mio. EUR, heraf højst 6,55 % til Kommissionens administrations- omkostninger. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. (10) der bør lægges særlig vægt p(cid:229) at tilskynde SMV til at deltage; 2. Af beløbet i stk. 1 er (11) der skal tages hensyn til Fællesskabets ligestil- lingspolitik i forbindelse med gennemførelsen af dette program; — 293 mio. EUR bestemt til perioden 1998-1999 (12) en effektiv og gennemsigtig forvaltning bidrager til et mere effektivt og brugervenligt program; — 987 mio. EUR bestemt til perioden 2000-2002. (13) administrationsomkostningerne skal medregnes i fællesskabsbudgettet p(cid:229) en gennemsigtig m(cid:229)de; (14) der bør foretages en gennemgang af de frem- skridt, som gøres inden for dette program, for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabe- lige og teknologiske udvikling; desuden bør uaf- hængige eksperter til sin tid foretage en evalue- ring af programmets fremskridt; (15) Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning er blevet hørt med hensyn til særprogrammernes videnskabelige og teknologiske indhold — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), i femte rammeprogram, tilpasser R(cid:229)det sidst- nævnte beløb efter artikel 2, stk. 1, litra c), andet led, i femte rammeprogram. S(cid:229) længe R(cid:229)det ikke har truf- fet afgørelse, m(cid:229) udgifterne til gennemførelse af sær- programmet ikke overstige det beløb, der er nævnt i første led. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyn- 3. tagen til de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillin- gerne for hvert regnskabs(cid:229)r under hensyn til de midler, der er til r(cid:229)dighed inden for de fler(cid:229)rige finansielle overslag. Artikel 3 1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram inden for udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfunds- Efter disse principper og kriterier 2. finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse p(cid:229) udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/107 Særlige udvælgelseskriterier anført i bilag IV. for dette program er b) den vejledende tidsplan for gennemførelse af sær- programmet Ved gennemførelsen af programmet, herunder det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskelligt vægt. c) koordineringsreglerne, som anført i bilag III, og ordninger til sikring af gennemførelse af m(cid:229)lene vedrørende innovation og SMV’s deltagelse i tredje aktion under femte rammeprogram Reglerne for deltagelse og formidling finder 3. anvendelse p(cid:229) særprogrammet. 4. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er dem, der er omhandlet i artikel 4 i femte rammeprogram. Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. De særlige bestemmelser for særprogrammets gennem- førelse er fastlagt i bilag III til denne beslutning. d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion. Arbejdsprogrammet tager hensyn til de relevante 2. interesser, især forskersamfundet, industrien og bruger- ne. Det bruges som grundlag for gennemførelsen af de indirekte FTU-aktioner efter procedurerne i reglerne for deltagelse og formidling. 3. Arbejdsprogrammer ajourføres om nødvendigt, og Kommissionen sørger for at stille det til r(cid:229)dighed for alle berørte parter i en brugervenlig form, herunder ogs(cid:229) i elektronisk form. Artikel 6 Artikel 4 Kommissionen er ansvarlig for programmets gen- 1. nemførelse. P(cid:229) baggrund af de kriterier, der er omhandlet i artikel 3, og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kom- missionen: a) med passende bistand fra uafhængige eksterne eks- perter undersøge, hvor langt gennemførelse af sær- programmet er n(cid:229)et, og om nødvendigt forelægge forslag for R(cid:229)det om at tilpasse det i overensstem- melse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de aktiviteter, der gennemføres under sær- programmet. Proceduren i artikel 7 anvendes ved vedtagelsen 2. af følgende foranstaltninger: — udarbejdelsen og ajourføringen af det arbejdspro- gram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, ogs(cid:229) med hensyn til indholdet af indkaldelser af forslag — godkendelsen af FTU-aktioner, foresl(cid:229)s finansieret, herunder ogs(cid:229) tredjelandsorganisatio- ners deltagelse, hvis det skønnede beløb for Fælles- skabets bidrag i henhold til dette program er p(cid:229) 0,3 mio. EUR eller derover der — udarbejdelsen af mandatet for den eksterne evalue- ring, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte ram- meprogram Artikel 5 — enhver justering af den vejledende fordeling af mid- lerne som angivet i bilag I. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram 1. med: Artikel 7 a) en mere detaljeret beskrivelse af m(cid:229)lene og FTU- prioriteterne i bilag II 1. Kommissionen bist(cid:229)s af et programudvalg, i det følgende benævnt »udvalget«, der best(cid:229)r af repræsen- L 64/108 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 tanter for medlemsstaterne, og som har Kommissio- nens repræsentant som formand. grammets gennemførelse, herunder navnlig oplysninger om fremskridtene med alle de FTU-aktioner, der finansieres under dette program. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, 2. forelægger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udval- get afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det p(cid:229)gældende spørgsm(cid:229)l haster. Det udtaler sig med det traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som R(cid:229)det skal træffe p(cid:229) forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgi- repræsentanterne for medlemsstaterne, den ves af vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden del- tager ikke i afstemningen. flertal, der fastsat er i 3. a) Kommissionen vedtager de p(cid:229)tænkte foranstalt- ninger, n(cid:229)r de er i overensstemmelse med udval- gets udtalelse. b) Er de p(cid:229)tænkte foranstaltninger ikke i overens- stemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kom- missionen straks R(cid:229)det et forslag til de for- anstaltninger, der skal træffes. R(cid:229)det træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Har R(cid:229)det ved udløbet af en frist p(cid:229) ni uger ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de fore- sl(cid:229)ede foranstaltninger af Kommissionen. 4. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om den generelle udvikling med hensyn til særspro- 5. Udvalget bist(cid:229)s af et underudvalg, der best(cid:229)r af repræsentanter for medlemsstaterne. Det f(cid:229)r til opgave at afgive ekspertudtalelser om gennemførelsen af sam- fundsøkonomisk forskning under dette program og at udarbejde en oversigt over den samfundsøkonomiske forskning under hele rammeprogrammet. Artikel 8 I overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte ram- meprogram underretter Kommissionen med jævne mel- lemrum R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om, hvor langt man er kommet med den samlede gennemførelse af programmet, herunder med hensyn til SMV’s del- tagelse og forenklingen af de administrative procedu- rer. Artikel 9 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999. P(cid:229) R(cid:229)dets vegne J. FISCHER Formand 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/109 BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE Aktionens form — Støtte til forskeruddannelse og -mobilitet — Forbedret adgang til forskningsinfrastruktur — Fremme af videnskabelig og teknologisk ekspertise — Nøgleaktionen: forbedring af den samfundsøkonomiske videnbase — Støtte til udviklingen af videnskabelige og teknologiske politikker i Europa (mio. EUR) Beløb 858 182 50 165 25 I alt 1 280 L 64/110 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE M(cid:138)L SAMT PRIORITETER BILAG II INDLEDNING Verden er i stadig stigende grad baseret p(cid:229) viden. Fællesskabets hovedaktiv p(cid:229) dette omr(cid:229)de er dets for- skeres, ingeniørers og teknikeres høje kvalifikationer. M(cid:229)let er at bevare og bidrage til at udvikle dette potentiale af viden gennem øget støtte til forskeruddannelse og -mobilitet og ved at forbedre adgangen til forskningsinfrastrukturer. Fællesskabet har ogs(cid:229) en stærk tradition for forskning inden for samfundsvidenskaber, økonomiske videnskaber og humaniora, som m(cid:229) mobiliseres for at indkredse nuværende og kommende økonomiske og samfundsmæssige udviklingstendenser og behov for derigennem at bidrage til Fællesskabets konkur- renceevne og dets borgeres livskvalitet. OVERORDNEDE M(cid:138)L Aktionens overordnede m(cid:229)l, der skal n(cid:229)s i forening med andre beslægtede aktiviteter i rammeprogram- met, er fokuseret p(cid:229) to hovedomr(cid:229)der, nemlig udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og styrkelse af den samfundsøkonomiske videnbase. Med dette for øje vil der blive iværksat aktiviteter med henblik p(cid:229): — at udvikle Fællesskabets menneskelige forskningspotentiale, idet der lægges særlig vægt p(cid:229) at sikre lige adgang og bedre balance mellem mænd og kvinder, navnlig gennem forskeruddannelse og -mo- bilitet for s(cid:229)ledes bl. a. at bidrage til indsatsen for at skabe nye job — at forbedre adgangen til forskningsinfrastrukturer — at bidrage til, at Fællesskabet bliver et attraktivt sted for forskere, og at fremme europæisk forsk- ning p(cid:229) den internationale scene og at fremme en europæisk videnskabelig og teknologisk kultur — at styrke den samfundsøkonomiske videnbase gennem en særlig nøgleaktion for at opn(cid:229) en bedre forst(cid:229)else af de nøgleproblemer, det europæiske samfund st(cid:229)r over for, og — at hjælpe med at udvikle Fællesskabets politik p(cid:229) det videnskabelige og teknologiske felt og p(cid:229) andre felter. 1. AKTIVITETER, DER ER SPECIFIKKE FOR PROGRAMMET A. Udvikling af det menneskelige forskningspotentiale 1 ) S t ø t t e t i l f o r s k e r u d d a n n e l s e o g - m o b i l i t e t Den ekspertise, som Fællesskabets forskere besidder kollektivt og individuelt, er et meget betydeligt aktiv. Imidlertid er videnskabelig forskning p(cid:229) verdensplan underlagt h(cid:229)rde konkurrencevilk(cid:229)r. I for- hold til sine vigtigste konkurrenter har Fællesskabet for f(cid:229) forskere; der er en høj grad af opsplitning og overlapning i forskningsindsatsen; forskerne lider under at være isolerede, navnlig i randomr(cid:229)derne og de mindst gunstigt stillede regioner i Fællesskabet; geografisk er mobiliteten lille blandt forskere, og der savnes udveksling mellem den akademiske verden og erhvervslivet, og den generelle tendens til en stigende gennemsnitsalder i den erhvervsaktive del af befolkningen gør sig ogs(cid:229) gældende blandt for- skerne; desuden er det kvindelige forskerpotentiale underudnyttet. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/111 For at bidrage til at løse disse problemer m(cid:229) aktionen »Støtte til forskeruddannelse og -mobilitet« kon- centreres om at medvirke til at skabe et europæisk forskermiljø med følgende m(cid:229)l: at tilskynde til at uddanne unge forskere gennem forskning, navnlig dem, der st(cid:229)r p(cid:229) tærsklen til deres karriere; at fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for forskningen; at fremme tværnationalt sam- arbejde mellem forskerhold, herunder tværfaglige indfaldsvinkler, især ved netarbejde omkring et fælles forskningsprojekt; at fremme mobiliteten blandt forskere i Europa; at tilskynde til samarbejde, veksel- virkning og forskermobilitet mellem den akademiske forskning og industriforskningen samt at fremme den videnskabelige og teknologiske samhørighed i Fællesskabet, navnlig under hensyntagen til beho- vene i de ugunstigt stillede regioner. Denne aktion under programmet skal gennemføres ved hjælp af to aktionslinjer, der best(cid:229)r i, at der etableres forskningsuddannelsesnet og oprettes et sammenhængende system af »Marie Curie« -stipendi- er. Disse aktionslinjer skal omfatte alle omr(cid:229)der inden for den videnskabelige forskning, der medvirker til at n(cid:229) Fællesskabets m(cid:229)l inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration gennem pro- jekter, som forskerne vælger frit. Projekterne udvælges udelukkende p(cid:229) grundlag af den videnskabelige værdi og deres betydning i forhold til m(cid:229)let for aktionerne, uden at der p(cid:229) forh(cid:229)nd er fastlagt et viden- skabsomr(cid:229)de eller emne (»bottom up«-metoden). Dog foretages der en (efterfølgende) evaluering af projekttildelingen for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r videnskabsomr(cid:229)der og mænd og kvinders deltagelse. Forskningsuddannelsesnet Disse net har først og fremmest til form(cid:229)l at tilskynde især unge forskere, som er p(cid:229) vej mod, eller som har taget ph. d. -graden, til at uddanne sig ved at deltage i tværnationale kooperative forskningsprojek- ter p(cid:229) et højt kvalitetsniveau, herunder projekter inden for nye videnskabsomr(cid:229)der. For at styrke for- skerholdene i et net og bidrage til at dække koordineringsomkostningerne til det kooperative forsk- ningsprojekt, der tjener som grundlag for nettet, vil Fællesskabet yde støtte til, at unge forskere fra et andet land end det, som det p(cid:229)gældende hold hidrører fra, midlertidigt tilknyttes projektet. For hvert net bør der fastlægges et uddannelsesprogram med særligt henblik p(cid:229) unge forskere, der del- tager i det. Dette program skal drage fordel af nettets internationale karakter og, i p(cid:229)kommende tilfæl- de, af det kooperative projekts tværfaglige karakter, af det deltagende holds komplementaritet og af forbindelserne mellem nettet og erhvervslivet. Forskningsuddannelsesnettene skal fremme uddannelse af forskere i et miljø med tilknytning til erhvervslivet og tilskynde til vekselvirkning mellem den akade- miske forskning og industriforskningen, for s(cid:229) vidt disse karakteristika er relevante for nettets uddan- nelsesprogram. Alle net bør sikre lige muligheder for mandlige og kvindelige forskere. System af »Marie Curie«-stipendier Denne aktionslinje best(cid:229)r i et sammenhængende system af »Marie Curie«-stipendier med hovedvægten p(cid:229) individuelle stipendier til højt kvalificerede unge forskere med den fornødne forskningserfaring, som tildeles med henblik p(cid:229) forskning i emner efter forskernes eget valg. Det drejer sig om et m(cid:229)lrettet for- søg p(cid:229) at sikre en mere effektiv udnyttelse af de midler, som Fællesskabet yder til finansiering af stipen- dier for at fremme uddannelse gennem forskning. Forskere af tre kategorier er omfattet heraf: unge kandidater og unge forskere med den fornødne forsk- ningserfaring, som normalt vil være forskere, der har taget ph. d. -graden, eller andre forskere, der kan godtgøre at have mindst fire (cid:229)rs erfaring inden for forskningsaktiviteter efter afsluttet kandidateksa- men, samt erfarne forskere, som normalt skal være forskere med mindre end ti (cid:229)rs forskningserfaring efter ph. d. -graden, og som samtidig er ansat ved en forskningsinstitution. Denne aktion sikrer lige muligheder for mænd og kvinder. Individuelle »Marie Curie«-stipendier Disse stipendier vil give de bedste unge forskere i Europa, der senere skal danne eliten inden for euro- pæisk forskning, mulighed for uddannelse p(cid:229) højt niveau gennem deltagelse i forskningsaktiviteter. Forskningsinstitutionerne bliver værter for s(cid:229)danne unge forskere med den fornødne forskningserfa- ring. Efter afslutning af det arbejde, der har været omfattet af et individuelt stipendium af to (cid:229)rs varighed, vil stipendiater fra ugunstigt stillede regioner, der ønsker at vende tilbage til deres eget land, endvidere kunne f(cid:229) tildelt en individuel hjemrejsestøtte. L 64/112 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Yderligere og supplerende ordninger omfatter: »Marie Curie«-virksomhedsstipendier Ved denne aktion gives der unge forskere mulighed for at udføre forskning i en erhversvirksomhed. Form(cid:229)let er ogs(cid:229) at tilskynde til samarbejde mellem erhvervslivet og den akademiske verden. Erhvervs- virksomhederne vil blive værter for unge kandidater eller unge forskere med den fornødne forsknings- erfaring. Værtsvirksomheden skal stille relevant forskningsinfrastruktur og vejledning til r(cid:229)dighed for stipendiaten. Der vil blive truffet særlige foranstaltninger for SMV for at gøre det lettere for dem at deltage i aktionen. »Marie Curie«-udviklingsstipendier Denne aktion skal bidrage til at udvikle forskningskapacitet p(cid:229) højt niveau i forskningsinstitutioner i ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet. Forskningsinstitutioner, der er hjemmehørende i ugunstigt stillede regioner, og som har behov for at udvikle kompetence p(cid:229) nye omr(cid:229)der, bliver værter for unge forskere med den fornødne forskningserfaring. Derved styrkes den videnskabelige og teknologiske sam- hørighed i Fællesskabet. »Marie Curie«-stipendier til erfarne forskere Inden for denne aktion drages der fordel af erfarne europæiske forskeres ekspertise for at fremme viden- og teknologioverførsel mellem erhvervslivet og universiteterne (i begge retninger) samt til ugun- stigt stillede regioner. Den erfarne forsker kommer fra en erhvervsvirksomhed som gæsteforsker p(cid:229) et universitet eller et forskningscenter eller vice versa; eller gæsteforskeren kommer fra eller tilknyttes en forskningsinstitution i en ugunstigt stillet region. Ophold p(cid:229) »Marie Curie«-uddannelsessteder Denne aktion giver unge ph. d. -studerende forskere mulighed for at gennemføre en del af deres studier p(cid:229) et »Marie Curie«-uddannelsessted og s(cid:229)ledes bedst muligt udnytte uddannelsessteder med eksperti- se, hvorved der skabes en ekstra fordel ved en fællesskabsindsats. 2 ) F o r b e d r e t a d g a n g t i l f o r s k n i n g s i n f r a s t r u k t u r For forskere, der arbejder med frontforskning, bliver det mere og mere nødvendigt at have adgang til store forskningsinfrastrukturer. Hvis europæiske forskerhold skal forblive konkurrencedygtige i forhold til resten af verden, skal de have adgang til teknisk tidssvarende infrastrukturer. Med udtrykket »forskningsinfrastrukturer« menes anlæg og institutioner, der leverer serviceydelser, som er af afgørende betydning for den videnskabelige forskning. Det omfatter f. eks. store enkeltanlæg til forskning, samlinger, særlige biotoper, biblioteker, databaser, distribuerede net af sm(cid:229) forsknings- anlæg samt ekspertisecentre, der yder service til en bredere forskerkreds p(cid:229) grundlag af en særlig kom- bination af metoder og knowhow. Da de fleste forskningsinfrastrukturer i Europa drives af nationale myndigheder, hovedsagelig til fordel for deres nationale forskningshold, er disse infrastrukturer i vid udstrækning, eller næsten udelukkende, forbeholdt landets egne forskere. Derfor har mange forskere ikke mulighed for at f(cid:229) adgang til de infrastrukturer, der er de bedst egnede for det arbejde, som de udfører. Desuden tilhører nogle af de sjældne og mest tidssvarende anlæg erhvervsvirksomheder og er oftest utilgængelige for forskere udefra. Situationen inden for forskningsinfrastrukturerne i Europa er ogs(cid:229) kendetegnet ved, at infrastrukturo- peratørerne er meget lidt tilbøjelige til at samarbejde tværnationalt. Der ville kunne opn(cid:229)s en ekstra fordel ved en fællesskabsindsats, hvis man kunne bringe infrastrukturoperatørerne til at udvise den samme samarbejds(cid:229)nd som den, der begynder at være til stede blandt europæiske forskere. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/113 I en situation, hvor opbygningen og driften af infrastrukturer henhører under de nationale myndighe- ders beføjelser, tager aktionen »Forbedret adgang til forskningsinfrastrukturer« sigte p(cid:229) følgende over- ordnede m(cid:229)l: — at skabe nye muligheder for tværnational adgang til de store forskningsinfrastrukturer af interesse for hele Fællesskabet — at tilskynde infrastrukturoperatører og -brugere til at samarbejde for at opn(cid:229) en mere effektiv udnyttelse af forskningsinfrastrukturerne og derved yde en bedre service til videnskaben — at fastlægge samordnings-, støtte- og ledsageforanstaltninger for at sikre sammenhængen med de beslægtede aktiviteter inden for andre særprogrammer. Denne aktion skal omfatte infrastrukturer inden for samtlige forskningsomr(cid:229)der, der bidrager til at n(cid:229) Fællesskabets m(cid:229)l for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, i det omfang der ikke er truf- fet s(cid:229)danne foranstaltninger under rammeprogrammet. Den vil blive iværksat først og fremmest som en støtteaktion for forskere for at give dem tværnational adgang til de store forskningsinfrastrukturer. Derudover er der to supplerende aktioner: samarbejdsnet mellem infrastrukturerne og FTU-projekter for forskningsinfrastrukturer. Tværnational adgang til de store forskningsinfrastrukturer Form(cid:229)let er at give forskerhold (og individuelle forskere) nye og bedre muligheder for at f(cid:229) adgang til de store forskningsinfrastrukturer, der er bedst egnede til deres forskning, uafhængigt af hvor forsker- holdene eller infrastrukturerne er hjemmehørende i en medlemsstat eller associeret stat. For at være berettiget til fællesskabsstøtte skal den p(cid:229)gældende infrastruktur frembyde faciliteter af international standard af væsentlig betydning for forskningen p(cid:229) højeste plan, den skal være sjælden i Europa, og dens investeringsomkostninger eller driftsudgifter skal være forholdsvis store i forhold til de normale udgifter til lignende aktiviteter p(cid:229) omr(cid:229)det; den skal ogs(cid:229) tilbyde relevant videnskabelig, teknisk og logistisk bistand til brugere, der kommer udefra, især n(cid:229)r der er tale om førstegangsbrugere. Fællesskabsstøtten vil blive ydet til udvalgte operatører af infrastrukturer med henblik p(cid:229) at give bru- gere fra andre lande gratis adgang til faciliteterne. Hver af de udvalgte operatører skal udbrede kend- skabet til de muligheder, der kan tilbyde, til s(cid:229) mange potentielle brugere som muligt og lade uafhæn- gige eksperter undersøge den videnskabelige lødighed af de forslag, som de f(cid:229)r forelagt, idet der natur- ligvis vil blive givet prioritet til hold, som endnu ikke har gjort brug af infrastrukturerne, samt til hold fra lande, der ikke r(cid:229)der over s(cid:229)danne infrastrukturer. Generelt vil brugere, der vil beholde ejendomsretten til forskningsresultaterne for sig selv, ikke f(cid:229) støtte under denne aktion. Der kan imidlertid gøres en undtagelse for SMV, der ønsker at anvende en bestemt infrastruktur for første gang. Samarbejdsnet mellem infrastrukturer Form(cid:229)let med denne aktion er at hjælpe operatører og brugere af infrastrukturerne til indbyrdes at etablere samordning og fælles udnyttelse af ressourcerne med det form(cid:229)l at fremme en samarbejdskul- tur mellem parterne, at frembringe en »kritisk forskningsmasse« inden for højeffektive metoder, instru- mentering og teknologier, at udbrede god praksis, at lette udarbejdelse af fælles protokoller og at fremme interoperabilitet samt at tilskynde til komplementaritet og oprettelse af store »virtuelle« og »distribuerede« anlæg. Der kan ydes fællesskabsstøtte til at hjælpe med at samordne fælles aktioner, der kan føre til en mere effektiv anvendelse og drift af eksisterende og nye infrastrukturer, der er relevante for nettet. Disse net skal være (cid:229)bne for operatører af forskningsinfrastrukturer, for forskerhold ved universiteter, forsknings- centre og industrien, for repræsentanter for brugere af disse infrastrukturer og for fabrikanter af udstyr. Hvert net skal omfatte forskellige aspekter af de europæiske forskningsinfrastrukturer. FTU-projekter knyttet til forskningsinfrastrukturer Form(cid:229)let er her at støtte kooperative forskningsaktioner, der kan f(cid:229) en bred virkning p(cid:229) fællesskabs- plan, for at forbedre adgangen til infrastrukturerne og de serviceydelser inden for et særligt omr(cid:229)de, som disse kan levere. Der vil blive lagt særligt vægt p(cid:229) forskningsprojekter, der støtter indsatsen inden L 64/114 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 for rammerne af de samarbejdsnet mellem infrastrukturer, der er omfattet af dette program eller inden for samordnede pilotaktioner under det foreg(cid:229)ende program »Forskeres uddannelse og mobilitet«. 3 ) F r e m m e a f v i d e n s k a b e l i g o g t e k n o l o g i s k e k s p e r t i s e For at kunne hævde sig i konkurrencen inden for det internationale miljø for videnskabelig forskning og udvikling skal og m(cid:229) Fællesskabet kunne stole p(cid:229), at dets forskere og forskningsinstitutioner har den højeste videnskabelige og teknologiske kompetence. Ved at befordre denne kompetence skulle det være muligt at tilskynde de bedste forskere og forskerhold til at engagere sig i forskningen i Europa og dermed øge kendskabet til de fremragende resultater, som de europæiske forskere har opn(cid:229)et. Samtidig har det stor betydning at forbedre offentlighedens forst(cid:229)else for videnskab og forskning i sam- fundet for at skabe et miljø, der er gunstigt for teknologisk forskning og udvikling og navnlig for de aktiviteter, der gennemføres under Fællesskabets rammeprogrammer. Videnskabeligt arbejde og forsk- ning kommer ingen vegne og f(cid:229)r ingen positiv gennemslagskraft, hvis borgerne ikke har en elementær forst(cid:229)else af videnskab og videnskabelige emner eller udvikler en generelt positiv opfattelse af disse aktiviteter og resultaterne heraf. S(cid:229) vidt det er muligt, skal disse aktiviteter bygge p(cid:229) og videreudvikle nationale aktioner. Videnskabelige konferencer p(cid:229) højt niveau Videnskabelige konferencer p(cid:229) højt niveau skal bidrage til, at der gøres fremskridt inden for videnska- ben gennem vekselvirkning og skabes vilk(cid:229)r, som gør det muligt for erfarne forskere, der beskæftiger sig med videnskabelig og teknologisk frontforskning at videregive deres viden og erfaring til den næste generation. Disse videnskabelige konferencer p(cid:229) højt niveau skal ogs(cid:229) tilvejebringe en ramme, inden for hvilken forskere fra Fællesskabet, der arbejder uden for dette, kan etablere og opretholde deres videnskabelige kontaktnet og forbindelserne med deres kolleger i Europa. S(cid:229)danne konferencer kan ogs(cid:229) organiseres som euro-konferencer, praktiske euro-kurser, -workshopper og -sommerkurser. Der vil generelt blive tale om aktiviteter af mindre omfang. Der vil kunne ydes støtte til arrangementer af større omfang for at gøre det lettere for unge forskere at deltage. Utraditio- nelle videnskabelige konferencer, som f. eks. elektroniske konferencer, bør ogs(cid:229) støttes. De videnskabe- lige konferencer p(cid:229) højt niveau kan tilrettelægges inden for alle omr(cid:229)der af videnskabelig forskning efter forskernes eget valg. Tildeling af udmærkelser for fremragende forskning Ved at tildele forskere udmærkelser kan det udvirkes, at disse opn(cid:229)r offentlig anerkendelse for at have opn(cid:229)et fremragende videnskabelige eller teknologiske resultater inden for rammerne af et europæisk forskningssamarbejde. Desuden vil man prisbelønne unge, der har udført et bemærkelsesværdigt viden- skabeligt arbejde, samtidig med at de har modtaget undervisning p(cid:229) sekundærtrinet eller under deres højere uddannelse, hvilket vil kunne stimulere de prisbelønnede til at g(cid:229) videre i deres bestræbelser til gavn for videnskab og teknologi i Europa fremover og samtidig opmuntre andre unge til at interessere sig aktivt for videnskab og forskning. Udmærkelserne vil blive: »Descartes-prisen«, som tildeles for fremragende videnskabelige eller teknolo- giske resultater opn(cid:229)et inden for rammerne af et europæisk forskningssamarbejde, en pris, der tildeles universitetsstuderende i Europa, som har udviklet originale ide´er eller koncepter inden for omr(cid:229)der, der kan bidrage til videnskabelige fremskridt i Europa, og endelig vil der som led i hensigtsmæssige oplys- ningsarrangementer for den almindelige befolkning blive organiseret en »Europæisk konkurrence for unge videnskabsfolk« med henblik p(cid:229) at opdage unge videnskabelige talenter i aldersklassen fra 15-20 (cid:229)r. Bevidstgørelse af offentligheden Med denne aktionslinje vil man gøre den almindelige befolkning mere bevidst om den videnskabelige forskning og teknologiske udvikling, som navnlig udføres under de europæiske forskningsprogrammer og derved bidrager til at fjerne den kløft, der skiller den almindelige befolkning fra videnskaben i dens europæiske dimension. Dette skulle f(cid:229) borgerne i Europa til bedre at forst(cid:229), hvilke gavnlige virkninger 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/115 videnskab og teknologi kan f(cid:229) for dagliglivet, men ogs(cid:229) grænserne for og de potentielle konsekvenser af forskning og teknologisk udvikling. Denne aktion tager ogs(cid:229) sigte p(cid:229) at gøre forskerne mere bevidst om de spørgsm(cid:229)l, som den bred offentlighed nærer bekymringer for. Fællesskabsstøtten vil blive ydet for at fremme etablering af europæiske net og udveksling af bedre praksis mellem projekter og initiativer med positivt resultat p(cid:229) nationalt og regionalt plan, for at for- skere og videnskabsjournalister kan mødes regelmæssigt, for at f(cid:229) flere kvinder til at deltage i videnska- beligt arbejde, for at støtte afholdelse af en »Europa-uge for videnskab og teknologi« som et udstil- lingsvindue for en samordnet demonstration af Europas indsats inden for videnskab og forskning, for via elektroniske net og andre egnede midler at tilvejebringe oplysninger om aktuelle videnskabelige og tekniske emner i et sprog, der er umiddelbart tilgængeligt for alle, der interesserer sig for videnskab uden dog at være ekspert. B. Nøgleaktionen: Forbedring af den samfundsøkonomiske videnbase Den Europæiske Union styrkes af dets medlemmers sociale og kulturelle mangfoldighed, men ogs(cid:229) af deres fælles erfaringer og værdier. Endvidere har Fællesskabet en solid tradition for forskning inden for de samfundsøkonomiske videnskaber og humaniora, som bør mobiliseres for at afdække de aktuelle og kommende økonomiske og sociale tendenser og behov for at fremme Fællesskabets konkurrenceevne og dets borgeres livskvalitet. I en periode som denne, hvor udfordringerne bliver større og større p(cid:229) grund af en uacceptabel høj arbejdsledighed, befolkningens stigende gennemsnitsalder, økonomiens globalisering, en øget øko- nomisk og social ulighed og tilbagegang i dets andel i verdensøkonomien — skal Europa sl(cid:229) ind p(cid:229) vejen mod ændringer, som kan føre til en samfundsøkonomisk udvikling af varig karakter og en for- bedring af livskvaliteten for samtlige borgere, uden at det sætter sin konkurrenceevne over for resten af verden over styr, men snarere styrker den. Derfor er det absolut nødvendigt, at samfundsvidenskaberne er i stand til at finde løsninger p(cid:229) disse udfordringer og frigøre sig af de nationale grænsers spænde- trøje ved at styrke deres samarbejde og skærpe deres analysekapacitet og dermed støtte udformningen af politikken p(cid:229) de forskellige omr(cid:229)der. I øvrigt leverer den europæiske integrationsproces et nyt stu- dieobjekt, nemlig det europæiske samfund, som er mere end summen af dets bestanddele, ogs(cid:229) selv om det i høj grad er betinget heraf. Form(cid:229)let med denne nøgleaktion er at forbedre vores forst(cid:229)else af de strukturændringer, der sker i det europæiske samfund for at klarlægge, hvordan man kan styre disse ændringer, og hvordan man kan bringe borgerne i Europa til at tage aktivt del i udformningen af deres fremtid. Dette indebærer, at der foretages en analyse af de væsentlige tendenser, som fremkalder disse ændringer, en analyse af forhol- det mellem teknologi, beskæftigelse og samfund, ny teknologis indvirkninger p(cid:229) arbejdsvilk(cid:229)rene, en nyvurdering af mekanismerne for deltagelse i den kollektive indsats, og dette p(cid:229) alle magtniveauer, samt at der fastlægges nye strategier for udviklingen for at skabe vækst, beskæftigelse og økonomisk og social samhørighed. Denne nøgleaktion omfatter en række emner, der har tilknytning til rammeprogrammets generelle m(cid:229)l- sætninger. Den skal fastlægge, p(cid:229) hvilke grundlag det er muligt at sikre en samfundsmæssig, øko- nomisk og kulturel udvikling, som kan skabe beskæftigelse, og tage sigte p(cid:229) at opbygge vidensamfun- det i Europa. Disse emner bør ikke behandles særskilt, men som integrerende dele af et sammenhæn- gende hele. Støtten skal tage sigte p(cid:229) at udvikle en begrebsmæssig forst(cid:229)else af de ovennævnte processer p(cid:229) grund- lag af empiriske og komparative studier og prognoser, som omfatter udarbejdelse og integrering af data og indikatorsystemer samt etablering af en fælles forskningsinfrastruktur. Disse aktiviteter skal s(cid:229)ledes bidrage til, at de politiske beslutninger kan træffes p(cid:229) et solidt grundlag af viden om de udfor- dringer, som Europa skal tage op, om de væsentligste konsekvenser heraf, og om hvilke modforanstalt- ninger der kan træffes. Udviklingstendenser i samfundet og strukturelle ændringer I en situation præget af dybtg(cid:229)ende strukturelle, demografiske og sociale ændringer skal forsknings- arbejder p(cid:229) dette omr(cid:229)de g(cid:229) ud p(cid:229) at belyse de komplekse sammenhænge mellem de sociale udviklings- tendenser, den enkeltes muligheder, ændringer i familiemønsteret, de økonomiske ændringer, arbejds- markedets institutionelle opbygning, de kulturelle mønstre og værdinormer under hensyntagen til den regionale mangfoldighed i Europa. Analysen skal ogs(cid:229) inddrage fænomener som fremmedhad, racisme og migration. Indvirkningen p(cid:229) den økonomiske udvikling, den sociale integration, den sociale beskyt- telse og social ulighed og diskrimination bør undersøges. L 64/116 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Et studium af disse sammenhænge vil gøre det muligt bedre at forst(cid:229) arbejdets ændrede organisation og tilrettelæggelse, fremkomsten af nye atypiske beskæftigelsesformer, deltidsarbejde og midlertidig ansættelse, uddannelsessystemets evne til at forberede folk p(cid:229) ændringer hele livet igennem samt at skabe en øget viden om ligestillingsproblematikken i det europæiske samfund. Forskningsarbejdet vil s(cid:229)ledes kunne skabe en solid videnbase og bidrage til udformning og udvikling af hensigtsmæssige europæiske politikker. Teknologi, samfund og beskæftigelse Forskning inden for dette omr(cid:229)de bør tage sigte p(cid:229) at skabe en bedre forst(cid:229)else af teknologiens og sam- fundets indbyrdes afhængighed og integration samt p(cid:229) at bidrage til en integreret metode til planlæg- ning og udvikling. Selv om det nu er accepteret, at der er behov for at integrere de sociale, institutio- nelle og miljømæssige spørgsm(cid:229)l i den teknologiske udviklingsproces, er der forskellige muligheder alt efter, hvilke teknologityper der er tale om, af graden af deres udvikling og udbredelse i samfundet. Der skal forskes i samspillet mellem de forskellige berørte aktører: forskere, brugere, r(cid:229)dgivere, politiske beslutningstagere og offentlige myndigheder. Der bør ogs(cid:229) tilstræbes en bedre forst(cid:229)else af teknologiens anvendelse og indvirkning inden for forskellige socioøkonomiske, geografiske, institutionelle, politiske og kulturelle sammenhænge i EU gennem disse aktiviteter. Forskningen skal ogs(cid:229) beskæftige sig med den offentlige sektors rolle i innovationsprocessen, og hvorledes samspillet mellem myndighederne og de øvrige parter forløber. Der skal fæstes opmærksomhed p(cid:229) forbindelserne mellem teknologi og beskæftigelse, navnlig de nye informations- og kommunikationsteknologier og de nye m(cid:229)der at tilrettelægge produktionen og arbej- det p(cid:229), herunder de nye erhverv, der er ved at dukke op, arbejdspladsernes geografiske lokalisering, ændringerne i arbejdsforholdene og arbejdsstyrkens kvalifikationer. Forskningen skal ogs(cid:229) undersøge, hvilken rolle innovation spiller i undervisning og uddannelse, hvad begrebet livslang uddannelse inde- bærer, samt hvorledes undervisning og uddannelse kan virke stimulerende p(cid:229) innovation, beskæftigelse, social integration og lige muligheder. Regeringssystemer og statsborgerskab I forbindelse med den europæiske integration bør der foretages en nyvurdering af de forskellige magtni- veauer i Europa (lokale, regionale, nationale og overnationale). Form(cid:229)let er at studere ansvarsfordelin- gen og (cid:229)benheden omkring forvaltningen af dette ansvar p(cid:229) alle de forskellige niveauer, og om disse elementer kan udnyttes som reelle midler til ændring, samtidig med at der kan udvikles struktureret dialog, debat og beslutningstagen for at sikre et effektivt samarbejde mellem de berørte aktører. Forskningen skal g(cid:229) ud p(cid:229) at forklare, i hvilket omfang de forskellige typer af økonomisk og samfunds- mæssig regulering, der eksisterer i Europa, er konsekvenserne af en specifik socio-institutionel og kul- turel opbygning for at gøre det muligt at definere bedre strategier til at gennemføre den europæiske integration. Den skal dreje sig om offentlige myndigheders regulerende indgreb og private initiativer s(cid:229)vel som om forskellige strukturer, s(cid:229) som politiske partier, offentlige interessegrupper og arbejdsmar- kedets parter. Undersøgelsen af de offentlige myndigheder skal ogs(cid:229) omfatte en nyvurdering af deres opgaver og m(cid:229)l samt en undersøgelse af, hvad der forst(cid:229)s ved begreberne »offentlig service« og »al- menhedens interesse«. I denne forbindelse vil der blive lagt særlig vægt p(cid:229) studier i udviklingen af vel- færdsmodellerne. I disse analyser af, hvordan samfundet styres, tages der ogs(cid:229) hensyn til begreberne politisk, økonomisk og social magt. Dette arbejde skal ledsages af en undersøgelse af begrebet statsborgerskab i Europa og af de forskellige former og ordninger for medborgerindflydelse samt reguleringer dette begreb giver anledning til. Man ønsker ogs(cid:229) analyseret, hvilken indflydelse de forskellige kulturtræk (traditioner, sprog, historie, reli- gion og migrationer) og uddannelsestraditioner har for udviklingen af værdinormer i et samfund. Forskningen kan, hvor det viser sig nødvendigt, suppleres med individuelle analyser. Den kan ogs(cid:229) undersøge, hvilke rolle medierne spiller i en verdensøkonomi, hvor internationale audiovisuelle kultur- produkter optræder i stigende grad. Det indbyrdes forhold mellem statsborgerskab og den m(cid:229)de, sam- fundet styres p(cid:229), undersøges. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/117 Nye udviklingsmodeller, der skaber vækst og beskæftigelse Ved fremtidsforskning bør man forsøge at udforske nye vækstfremmende modeller for bæredygtig udvikling, jobskabelse, den offentlige sektors betydning, lige muligheder, mindskelse af uligheder og forbedring af livskvaliteten. Disse studier skal forsøge at forst(cid:229) dynamikken i skabelse og fordeling af rigdomme og den offentlige sektors rolle i forbindelse hermed i en globaliseret økonomi, hvor »imma- terielle« faktorer og tjenesteydelser er fremherskende. Arbejdet vil best(cid:229) i at udarbejde indikatorer og metoder til at evaluere socioøkonomisk merværdi ved forskellige produktionsmodeller p(cid:229) et plan, til at afgøre, hvilke konkurrencefaktorer, herunder menneskelig kapital, og politikker, der vil egne sig bedst for den europæiske økonomi under hensyntagen til den regionale mangfoldighed, og for Europas frem- tid i den internationale økonomi. Forskningen skal bl. a. koncentreres om undersøgelse af emner s(cid:229)som organisatoriske innovationer, nye arbejds- og ansættelsesformer, herunder arbejdspotentialet i den ældre del af befolkningen, hvilke løs- ninger der kan findes for at opfylde det stigende behov for tjenesteydelser, hvordan man kan udvikle frivilligt arbejde til gensidig fordel, og nye former for samarbejde mellem de socioøkonomiske aktører. Forskningen skal omfatte analyse af de økonomiske og demografiske forskelle i Europa og udviklings- modellernes indvirkning p(cid:229) den økonomiske og sociale samhørighed. C. Aktiviteter til støtte for udviklingen af videnskabs- og teknologipolitikken i Europa For at udføre de opgaver, som traktaten p(cid:229)lægger Den Europæiske Union med hensyn til forskning og innovation, har denne behov for at øge sin evne til at foregribe de udfordringer, som Europa st(cid:229)r over for p(cid:229) det videnskabelige og teknologiske omr(cid:229)de, og udnytte sine ressourcer p(cid:229) den mest effektive m(cid:229)de. B(cid:229)de p(cid:229) nationalt og p(cid:229) europæisk plan er der gennemført en stor mængde forskningsarbejde og stu- dier og udarbejdet indikatorer, som ligger forud for udarbejdelsen af videnskabs- og teknologipolitik- ken. Fordi de nationale metoder er s(cid:229) forskellige, og fordi de emner, der behandles, er b(cid:229)de komplekse og ofte har en tværnational dimension, er der al mulig grund til at samle dem i net og samordne dem med henblik p(cid:229) at udnytte resultaterne p(cid:229) europæisk plan for hurtigt at f(cid:229) belyst en række politisk vig- tige spørgsm(cid:229)l. Som et bidrag til udviklingen af den specifikke videnbase om spørgsm(cid:229)l, der vedrører videnskabs- og teknologipolitikken, som beslutingstagere og andre brugere — det være sig p(cid:229) nationalt plan s(cid:229)vel som p(cid:229) europæisk plan — har behov for, kan disse aktiviteter udgøre en fleksibel og strategisk facilitet til at indsamle, samordne og evaluere viden. Ved at bygge videre p(cid:229) og supplere det arbejde, der udføres p(cid:229) nationalt og internationalt plan, skal aktiviteterne tage sigte p(cid:229) at fremme informations- og erfa- ringsudveksling mellem beslutningstagere og forskere og bidrage til en bedre udnyttelse af den eksiste- rende viden. Strategisk analyse af specifikke politiske spørgsm(cid:229)l Denne aktivitet vedrører støtte til analyse og samordning af et begrænset antal specifikke emner inden for videnskabs- og teknologipolitikken. Dette arbejde skal udføres af ekspertgrupper fra nationale og internationale specialinstitutioner og ved hjælp af studier, seminarer og konferencer. De politiske beslutningstagere skal ogs(cid:229) kunne bruge dem som en kilde til videnskabelig r(cid:229)dgivning. De spørgsm(cid:229)l, der skal behandles, fastlægges af beslutningstagere og andre berørte aktører inden for videnskabs- og teknologipolitikken og skal omfatte følgende omr(cid:229)der: — emner, der har tilknytning til indvirkningerne p(cid:229) videnskabs- og teknologipolitikkerne af de udfor- dringer, som opst(cid:229)r som følge af ændringer inden for videnskab og teknologi, globalisering, ændringer i sociale krav, nye former for konkurrence og samarbejde mellem virksomheder, og oprettelse af nye arbejdspladser og vækst, der er miljømæssig bæredygtig og bidrager til at skabe social samhørighed — emner, der har tilknytning til den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) m(cid:229)lsætninger og prioriteringer for samt midlerne til iværksættelse af disse politikker gør det muligt at gribe dem an, og til analysen af deres sam- fundsøkonomiske indvirkninger. L 64/118 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Fælles base for videnskabs-, teknologi- og innovationsindikatorer Ved udformningen, samordningen og evalueringen af FTU-strategier og -politikker i Europa er der behov for at r(cid:229)de over relevante og sammenlignelige indikatorer p(cid:229) forskellige niveauer (nationalt, regionalt, europæisk og internationalt) herunder indikatorer, som m(cid:229)ler fremskridtet mod en bæredyg- tig udvikling. Denne anden type aktiviteter, der udføres af Det Statistiske Kontor og de berørte tjene- stegrene i Kommissionen i samarbejde med specialinstitutter i Europa vil gøre det muligt gradvis at opbygge en fælles europæisk base for videnskabs-, teknologi- og innovationsindikatorer. Det drejer sig om at samordne og finansiere det arbejde, der er nødvendigt, for at der kan udarbejdes relevante statistikker og nye indikatorer for hele Unionen og de vigtigste tredjelande; det vil derved blive muligt at stille et sammenhængende datasæt til r(cid:229)dighed for de berørte myndigheder i medlems- staterne, de nationale parlamenters og Europa-Parlamentets evalueringsorganer, Kommissionens tjene- stegrene og alle interesserede ad elektronisk vej og ledsaget af den service, der er nødvendig til at behandle, analysere og anvende dem til deres form(cid:229)l. 2. SAMSPIL MED BESLÆGTEDE AKTIVITETER INDEN FOR ANDRE AKTIONER UNDER RAMMEPROGRAMMET Et af dette programs vigtigste funktioner vil blive at koordinere og støtte lignende aktiviteter under rammeprogrammet, som navnlig vedrører forskeruddannelse, støtte til forskningsinfrastrukturer og fæl- lesskabsforskningens globale samfundsøkonomiske dimension. Den horisontale samfundsøkonomiske forskningsdimension inden for de vertikale temaprogrammer gør, at koordinering er en vigtig faktor for rammeprogrammets succes. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r: — systemet af »Marie Curie« -stipendier: disse stipendier kan ogs(cid:229) tildeles under temaprogrammerne. Sammenhængen sikres ved at der gælder fælles regler for udvælgelse, gennemførelse, de juridiske og finansielle forhold, og ved at der udpeges e´t sted, som samtlige forslag skal indgives til — forskningsinfrastrukturerne: her drejer det sig om at sikre sammenhæng og komplementaritet med de fremgangsm(cid:229)der, der anvendes i forbindelse med aktionerne under de andre særprogrammer — den samfundsøkonomiske forskning: samordningen vil blive opn(cid:229)et ved deltagelse i udarbejdelse af arbejdsprogrammer, ved støtte til oprettelse af relevante evalueringsmetoder, navnlig gennem sam- fundsøkonomiske videnskabsmænds deltagelse, og ved indsamling og udbredelse af relevante oplys- ninger for at sikre, at der konsekvent tages hensyn til den samfundsøkonomiske dimension i sær- programmerne — støtte til udviklingen af videnskabs- og teknologipolitikken i Europa: man vil sikre sammenhæng og komplementaritet med aktionerne under de andre særprogrammer ved hjælp af samordning, anvendelse af harmoniserede instrumenter (f. eks. tematiske net, der er koncentreret om bestemte politikker, og ekpertpaneler) og en fælles metode for udbredelse af resultaterne (f. eks. publikatio- ner, seminarer og konferencer). 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/119 BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, som er behandlet i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendel- se: 1. SÆRLIGE BETINGELSER Støtte til forskeruddannelse og -mobilitet Forskningsuddannelsesnetværk Et forskningsuddannelsesnet skal normalt omfatte mindst fem af hinanden uafhængige retlige enheder, der hidrører fra mindst tre medlemsstater eller associerede stater. Fællesskabets bidrag vil dække indtil 100 % af de støtteberettigede ekstraomkostninger til midlertidig ansættelse af unge forskere, der er p(cid:229) vej mod, eller som har taget ph. d. -graden, samt til koordinatio- nen af de kooperative forskningsprojekter, der tjener som grundlag for nettet. Det maksimale bidrag, der kan ydes til et net, svarer til udgifterne til midlertidig ansættelse af en ung forsker ved hvert af net- tets parter samt et bidrag til koordineringsomkostningerne for projektet. Mindst 60 % af finansieringen af hvert net skal afsættes til at ansætte unge forskere. Almindeligvis kan fællesskabsstøtten ikke anvendes til at indkøbe varigt udstyr eller bidrage til omkost- ninger i forbindelse med forskningen. System af »Marie Curie«-stipendier Kun juridiske personer eller internationale institutioner, der er hjemmehørende i en medlemsstat eller en associeret stat, kan deltage som værtsinstitution. Der er som fastsat i bilag II til dette program tre kategorier af forskere, der er berettigede til at deltage i Marie Curie-stipendiesystemet. De skal være statsborgere i en medlemsstat eller en associeret stat eller have været bosiddende i Fællesskabet i mindst de seneste fem (cid:229)r (1). Forskningen skal gennemføres i et andet land end det, hvor stipendiaten er statsborger, og hvor han/ hun senest har haft sin hovedaktivitet. Der skal imidlertid gøres undtagelser i de tilfælde, hvor viden og teknologi overføres til ugunstigt stillede omr(cid:229)der med henblik p(cid:229): — individuelle, hjemvendte stipendiater — stipendier til erfarne forskere, forudsat at forskningen gennemføres i et andet land end det, hvor den erfarne forsker er et etableret medlem af en forskningsinstitution. I n d i v i d u e l l e » M a r i e C u r i e « - s t i p e n d i e r Stipendieansøgeren indgiver sin ansøgning sammen med værtsinstitutionen. Kommissionen udvælger stipendiaterne p(cid:229) grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Stipendiet betales til værtsinstitutionen i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag IV til ramme- programmet. Det beløb, der skal udbetales til stipendiaten fastlægges for hver medlemsstat eller asso- cieret stat under hensyntagen til s(cid:229)vel »Marie Curie«-stipendiaternes høje kompetenceniveau som de (1) Ansøgere til Marie Curie-stipendier bør sikre sig, at de kan opfylde immigrations- og visumkravene i den med- lemsstat eller associerede stat, hvor de har til hensigt at forske under stipendiatet. L 64/120 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 generelle vilk(cid:229)r, der gælder for forskere p(cid:229) et tilsvarende niveau i værtslandet; dette beløb skal ogs(cid:229) dække de nødvendige udgifter til en passende social sikringsordning. Værtsinstitutionerne skal sikre sig, at stipendiaten er omfattet enten af den sociale sikringsordning, der normalt gælder for lønmodtagere i den p(cid:229)gældende medlemsstat eller associerede stat eller af en social sikringsordning, der indebærer en beskyttelse, som i det mindste svarer hertil, hvad ang(cid:229)r niveau og dækning. » M a r i e C u r i e « - v i r k s o m h e d s s t i p e n d i e r Kommissionen udvælger værtsinstitutionerne p(cid:229) grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Værtsinstitutionerne udvælger derefter stipendiaterne. Kommissionen fastsætter de nær- mere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som værtsvirksomhederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente beskæftelse fra Kommissionen. En fællesfinansiering fra Fællesskabet og værtsinstitutionen vil sætte sidstnævnte i stand til at afholde udgifterne til unge kandidater og unge forskere med den fornødne forskningserfaring. » M a r i e C u r i e « - u d v i k l i n g s s t i p e n d i e r Kommissionen udvælger værtsinstitutionerne p(cid:229) grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Værtsinstitutionerne udvælger derefter stipendiaterne. Kommissionen fastsætter de nær- mere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som værtsinstitutionerne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. Fællesskabsstøtten vil sætte værtsinstitutionen i stand til at afholde udgifterne til unge forskere med den fornødne forskningserfaring. » M a r i e C u r i e « - s t i p e n d i e r t i l e r f a r n e f o r s k e r e Stipendieansøgeren indgiver sin ansøgning sammen med værtsinstitutionen. Kommissionen udvælger de erfarne forskere p(cid:229) grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Fællesskabsstøtten vil sætte værtsinstitutionen i stand til at afholde udgifterne til erfarne forskere. O p h o l d p (cid:229) » M a r i e C u r i e « - u d d a n n e l s e s s t e d e r Et »Marie Curie«-uddannelsessted indg(cid:229)r som en klart afgrænset enhed inden for en forskningsinstitu- tion s(cid:229)som en forskningsgruppe eller en eller flere forskningsgrupper, der er indbyrdes forbundet. Udannelsesstedet skal være internationalt anerkendt inden for sit respektive forskningsomr(cid:229)de og bevis- ligt have erfaring i ph. d. -uddannelser, især undervisning af udenlandske postgraduatstuderende. Desu- den kan institutioner, der tilbyder internationale ph. d. -uddannelser som led i et formelt samarbejde mellem institutioner i forskellige lande, et samarbejde, som bl. a. omfatter ens betingelser for opn(cid:229)else af en ph. d. -grad, anses som »Marie Curie«-uddannelsessted. Kommissionen udvælger uddannelsesstederne p(cid:229) grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Uddannelsesstederne udvælger derefter de unge forskere. Kommissionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som uddannelsesstederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden for forelægges en stipendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. De unge forskere skal være ph. d. -studerende i et andet land end det, hvor værtsinstitutionen er etable- ret, og inden for et fagomr(cid:229)de, der svarer til uddannelsesstedets. Den uddannelsesperiode, som de til- bringer p(cid:229) »Marie Curie«-uddannelsesstedet, skal udgøre en integrerende del af deres ph. d. -studier. Fællesskabsstøtten vil sætte uddannelsesstedet i stand til at afholde udgifterne til at modtage forskere p(cid:229) kortere ophold, hvis varighed højst svarer til et universitets(cid:229)r. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/121 Forbedret adgang til forskningsinfrastruktur Tværnational adgang til store forskningsinfrastrukturer Deltagerne i denne aktionslinje skal være retlige enheder, som driver store forskningsinfrastrukturer. Internationale institutioner, der driver store forskningsinfrastrukturer i medlemsstaterne eller de asso- cierede stater, kan undtagelsesvist deltage med støtte fra programmet, forudsat den via programmet finansierede adgang supplerer den p(cid:229)gældende institutions normale opgaver og ikke er berettiget til støtte fra institutionens egne finansielle midler. Fællesskabets finansielle bidrag kan dække indtil 100 % af rejse- og opholdsudgifterne for forskerhold, der aflægger besøg ved infrastrukturer, og som arbejder i andre medlemsstater eller associerede stater end dem, hvor ejeren eller operatøren af den p(cid:229)gældende infrastruktur er hjemmehørende. Fællesskabs- støtten kan ogs(cid:229) dække indtil 100 % af de støtteberettigede ekstraomkostninger til at give forskerhol- dene adgang til infrastrukturen. Disse omkostninger beregnes enten p(cid:229) grundlag af et fast beløb pr. bruger, som fastsættes efter forhandling med hver infrastrukturoperatør ud fra de direkte driftsomkost- ninger, eller p(cid:229) grundlag af de faktiske ekstraomkostninger, der er forbundet med at stille anlæggets infrastrukturer til r(cid:229)dighed for gæsteforskerne. Bidrag til kapitalomkostninger er udelukket fra de støt- teberettigede omkostninger. Samarbejdsnet mellem infrastrukturer Der vil blive etableret samarbejdsnet mellem infrastrukturerne p(cid:229) tematisk basis. Et net skal mindst omfatte tre af hinanden uafhængige retlige enheder, der driver forskningsinfrastrukturer, og som hid- rører fra mindst tre medlemsstater eller associerede stater. Nettet samordnes af en retlig enhed, der dri- ver en forskningsinfrastruktur. FTU-projekter knyttet til forskningsinfrastrukturer Et FTU-projekt for forskningsinfrastrukturerer skal omfatte mindst to af hinanden uafhængige retlige enheder, der driver forskningsinfrastrukturer, og som hidrører fra mindst to medlemsstater eller associe- rede stater. Projektet koordineres af en retlig enhed, der driver en forskningsinfrastruktur. Samordnede aktioner I samarbejde med forskningsinfrastrukturoperatører, der har indg(cid:229)et en kontrakt under dette program (eller under det foreg(cid:229)ende program »Forskeres uddannelse og mobilitet«), kan Kommissionen iværk- sætte samordnede aktioner, der som en udbygning af nationale eller internationale bestræbelser g(cid:229)r ud p(cid:229) at tilskynde til udveksling af information mellem forskningsinfrastrukturoperatører og forskere i medlemsstaterne eller de associerede stater vedrørende emner af fælles interesse. Fremme af videnskabelig og teknologisk ekspertise Videnskabelige konferencer p(cid:229) højt niveau Deltagerne i denne aktion skal være retlige enheder, der arbejder inden for alle videnskabelige forsk- ningsomr(cid:229)der, og som ønsker at arrangere en videnskabelig konference med deltagelse af et repræsenta- tivt udvalg af fællesskabsforskere inden for det p(cid:229)gældende omr(cid:229)de. Fællesskabsstøtten er bestemt til at dække organisationsomkostningerne, afholde udgifter til talere og undervisere og dække op til 100 % af udgifterne til unge forskeres deltagelse i den udvalgte konference. Der vil ogs(cid:229) blive ydet støtte til forskere, der er statsborgere i en medlemsstat eller en associeret stat, og som p(cid:229) det tidspunkt, hvor konferencen finder sted, arbejder ved laboratorier eller institutioner uden for medlemsstaterne eller de associerede lande, s(cid:229)ledes at de lettere kan deltage i den p(cid:229)gældende konference. Tildeling af udmærkelser for fremragende forskning »Descartes-prisen« kan tildeles forskere, som har opn(cid:229)et fremragende videnskabelige eller teknologiske resultater inden for rammerne af et europæisk forskningssamarbejde. L 64/122 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Deltagere i prisen for universitetsstuderende og i »Europæisk konkurrence for unge videnskabsfolk« skal være retlige enheder, der gennemløber tilsvarende arrangementer i medlemsstaterne, og unge, hvis projekter er blevet udvalgt i denne forbindelse. Fællesskabets bidrag dækker indtil 100 % af udgifterne til forberedelse og organisation af de relevante udvælgelsesforanstaltninger, herunder tildeling af pengebeløb eller tilsvarende former for anerkendelse til de bedste projekter. 2. LEDSAGEFORANSTALTINGER Ledsageforanstaltningerne omfatter bl. a. : — undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter, ogs(cid:229) af strategiske spørgsm(cid:229)l, der er opst(cid:229)et under programmets gennemførelse — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper, rundbordsdiskussioner, undersø- gelsespaneler — brug af ekstern ekspertviden, navnlig med henblik p(cid:229) at foretage den undersøgelse af særprogram- met, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølg- ningen af deres gennemførelse — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel — fremme af identiteten og prestigen ved at være »Marie Curie«-stipendiat ved at oprette en forening af »Marie Curie«-stipendiater — støtte til at samle potentielle deltagere med henblik p(cid:229) udarbejdelse af et detaljeret arbejdsprogram for et forskningsforslag, især som middel til at tilskynde til fremsættelse af relevante forslag ved- rørende nye omr(cid:229)der inden for videnskab og teknologi, om originale tværfaglige metoder eller inden for omr(cid:229)der, der sjældent har været omfattet af tværnationalt samarbejde — støtte til programmer for oplysning og hjælp til fordel for forskningsaktører, herunder SMV. 3. KOORDINERINGSBESTEMMELSER Kommissionen sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supple- rer hinanden, navnlig ved at gruppere dem omkring en fælles m(cid:229)lsætning og ved at undg(cid:229) dobbelt- arbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner. Der sørges s(cid:229) vidt muligt ogs(cid:229) for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogammer, der gennemføres under femte rammeprogram — programmerne for forskning og uddannelse til gennemførelse af R(cid:229)dets afgørelse 1999/64/Euratom af 22. december 1998 om det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (1) — andre europæiske forskningsrammer, herunder Eureka og Cost (1) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 34. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/123 — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen, som Phare, Tacis, Meda, EIF, strukturfondene, EIB og programmerne inden for uddannelses- og ungdomsomr(cid:229)det. Samordningen best(cid:229)r i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig fører til: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gen- nemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og for- midling ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særpro- gram og et program for forskning og uddannelse. L 64/124 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 BILAG IV UDVÆLGELSESKRITERIER FOR GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMET De særlige udvælgelseskriterier, der gælder for visse dele af dette program, og som supplerer de i artikel 3 anførte kriterier, er følgende: Støtte til forskeruddannelse og -mobilitet Forskningsuddannelsesnetværk Nettene vil blive udvlagt p(cid:229) grundlag af den videnskabelige lødighed af det kooperative forskningspro- jekt, som danner grundlaget for nettet, og af kvaliteten og indholdet af dets uddannelsesprogram. Net, der fremmer vekselvirkning mellem forskellige videnskabelige discipliner, eller i hvilke der medvirker hold som supplerer hinanden, samt net, der indebærer væsentlige forbindelser med erhvervslivet, vil blive foretrukket frem for net af samme lødighed, for s(cid:229) vidt disse karakteristika er relevante for net- tets uddannelsesprogram. System af »Marie Curie« -stipendier I n d i v i d u e l l e » M a r i e C u r i e « - s t i p e n d i e r Udvælgelseskriterierne vil omfatte ansøgerens forskningserfaring og kompetence, indvirkningen p(cid:229) og nytteværdien for ansøgeren, værtsgruppens forskningskvalitet, værtsinstitutionens kapacitet til at opfylde ansøgerens behov for uddannelse gennem forskning og projektets videnskabelige og teknologi- ske værdi samt dets relevans. Hvad ang(cid:229)r den individuelle hjemrejsestøtte, vil udvælgelseskriterierne omfatte de resultater og forsk- ningserfaringer, som ansøgeren har opn(cid:229)et under det forudg(cid:229)ende stipendiat, samt nytteværdien for den nye værtsinstitution. M a r i e - C u r i e - v i r k s o m h e d s s t i p e n d i e r Kommissionen udvælger værtsinstitutionerne. Værtsinstitutionerne udvælger derefter stipendiaterne. Kommissionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som værtsvirksomhederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forlægges en sti- pendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. Udvælgelseskriterierne vil omfatte værtsinstitutionens forskningskvalitet, dens kapacitet til at give sti- pendiaten den ønskede uddannelse, stille vejledning og egnede forskningsinfrastrukturer til r(cid:229)dighed, dens ordninger for samarbejde med andre forskningsinstitutioner og dens videnskabelige og teknologi- ske lødighed, det foresl(cid:229)ede forskningsomr(cid:229)de samt dets relevans. Værtsinstitutionerne udvælger stipendiaterne p(cid:229) grundlag af deres videnskabelige kompetence og for- eneligheden af deres forskningserfaringer med det foresl(cid:229)ede forskningsomr(cid:229)de. » M a r i e C u r i e « - u d v i k l i n g s s t i p e n d i e r Kommissionen udvælger værtsinstitutionerne. Værtsinstitutionerne udvælger derefter stipendiaterne. Kommissionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som værtsvirksomhederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en sti- pendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. Udvælgelseskriterierne vil omfatte relevansen og indvirkningen af den ønskede faglige kompetence, den nye kompetences forenelighed med værtsinstitutionens kompetenceomr(cid:229)der, om værtsinstitutionen er af en passende størrelse til at kunne sikre stipendiaterne tilfredsstillende arbejdsvilk(cid:229)r, og om dens forskningsaktiviteter er af international karakter. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/125 Værtsinstitutionerne udvælger stipendiaterne p(cid:229) grundlag af deres videnskabelige kompetence og for- eneligheden af deres forskningserfaringer med værtsinstitutionens behov. » M a r i e C u r i e « - s t i p e n d i e r t i l e r f a r n e f o r s k e r e Udvægelseskriterierne vil omfatte ansøgerens høje videnskabelige kompetence, projektets videnskabe- lige og teknologiske værdi samt dets relevans og stipendiets relevans, indvirkning og nytteværdi for alle berørte parter. O p h o l d p (cid:229) » M a r i e C u r i e « - u d d a n n e l s e s s t e d e r Kommissionen udvælger »Marie Curie« -uddannelsesstederne. Udannelsesstederne udvælger derefter de unge forskere. Kommissionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige mulighe- der for adgang, som uddannelsesstederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente beskæftelse fra Kommissionen. Udvælgelseskriterierne vil omfatte uddannelsesstedets forskningskvalitet, dets kapacitet til at sikre en uddannelse gennem forskning, bevis for at det tidligere har gennemført international uddannelse p(cid:229) ph. d. -niveau, og om det er af en passende størrelse til at kunne sikre unge forskere tilfredsstillende arbejdsvilk(cid:229)r. Uddannelsesstederne udvælger de unge forskere p(cid:229) grundlag af deres videnskabelige kompetence og det p(cid:229)gældende uddannelsessteds relevans for ph. d. -studier som de unge forskere er i færd med. Forbedret adgang til forskningsinfrastruktur Tværnational adgang til store forskningsinfrastrukturer Udvælgelseskriterierne vil omfatte infrastrukturens kvalitet, kvaliteten af den forskning, som eksterne brugere kan udføre ved hjælp heraf, kvaliteten af den videnskabelige, tekniske og logistiske støtte, som ydes eksterne brugere, den interesse, som nye brugere fra andre lande, hvor der ikke findes en s(cid:229)dan infrastruktur, giver udtryk for og omkostningseffektiviteten af fællesskabsstøtten. Samarbejdsnet mellem infrastrukturer Samarbejdsnettene mellem infrastrukturer vil blive udvalgt p(cid:229) grundlag af deres muligheder for at for- bedre adgangen til forskningsinfrastruktur af betydning for Fællesskabet, og den service de yder, samt p(cid:229) grundlag af deltagernes kapacitet til at sikre en effektiv samordning af de aktiviteter, som det p(cid:229)gæl- dende net omfatter. FTU-projekter knyttet til forskningsinfrastrukturer FTU-projekterne vil blive udvalgt p(cid:229) grundlag af projektets videnskabelige originalitet, af forsknings- metodens og arbejdsplanens kvalitet, projektets mulighed for at forbedre udbuddet inden for denne kategori af infrastrukturer i Europa og af den interesse, som i almindelighed er kommet til udtryk fra infrastrukturoperatører p(cid:229) omr(cid:229)det og fra brugerkredsen. Fremme af videnskabelig og teknologisk ekspertise Videnskabelige konferencer p(cid:229) højt niveau Udvælgelseskriterierne vil omfatte betydningen af det foresl(cid:229)ede emne for videnskaben i almindelighed, det foresl(cid:229)ede konferenceprograms lødighed og dets relevans for uddannelsen af de yngre (cid:229)rgange af forskere i Europa. Tildeling af udmærkelser for fremragende forskning Udmærkelserne vil blive tildelt p(cid:229) basis af de forelagte projekters videnskabelige kvalitet og relevans. Der vil ogs(cid:229) blive taget passende hensyn til deltagernes alder og videnskabelige baggrund. L 64/126 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Bevidstgørelse af offentligheden For at kunne modtage fællesskabsstøtte skal projekterne vedrøre et emne af bredere interesse for Europa og indebære vekselvirkning af høj kvalitet mellem videnskaben og videnskabsjournalister til gavn for borgerne i Europa. Projekter og initiativer, der omfatter mindst tre indbyrdes uafhængige part- nere fra tre medlemsstater eller associerede stater, vil blive foretrukket. For andre projekter kan der ansøges om støtte, forudsat at de kan producere resultater, som kan overføres og senere anvendes af aktører, der ikke deltager i projektet