title: 1999/170/EF: Rådets beslutning af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration vedrørende energi, miljø og bæredygtig udvikling (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
environmental policy
research programme
sustainable development
technological change

text: L 64/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 R(cid:138)DETS BESLUTNING af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration vedrørende energi, miljø og bæredygtig udvikling (1998-2002) (1999/170/EF) R(cid:138)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen- tet (2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og (4) ud fra følgende betragtninger: (1) Europa-Parlamentet og R(cid:229)det vedtog ved afgø- relse nr. 182/1999/EF (4) femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion (i det følgende benævnt »FTU«) for perio- den 1998-2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«), som fastsætter hovedlinjerne og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l for de aktioner, der skal gennemføres vedrørende ener- gi, miljø og bæredygtig udvikling; (2) ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal ram- meprogrammet iværksættes ved hjælp af særpro- grammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktiviteter, som det best(cid:229)r af; i hvert særpro- gram fastlægges de nærmere regler for program- mets gennemførelse og varighed samt de midler, der skønnes nødvendige hertil; (3) ifølge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april og 1994 om fjerde rammeprogram for Det Euro- pæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, demonstration udvikling teknologisk (1994-1998) (5) og artikel 4, stk. 2, i R(cid:229)dets beslutninger om særprogrammer til gennem- førelse af fjerde rammeprogram har Kommissio- nen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, R(cid:229)det, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudval- get; R(cid:229)dets 1999/65/EF i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J af afgørelse finder 22. december 1998 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forsk- ningsresultater med henblik p(cid:229) gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammepro- gram (1998-2002) (6) følgende benævnt »regler for deltagelse og formidling«) anvendelse p(cid:229) dette særprogram; ifølge disse regler kan Det Fælles Forskningscenter deltage i indirekte aktio- ner omfattet af dette program; (i det (5) ved gennemførelsen af dette program kan inter- nationalt samarbejde med tredjelande eller inter- nationale organisationer ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:229)de eller af en asso- cieringsaftale, vise sig hensigtmæssigt, særlig p(cid:229) grundlag af traktatens artikel 130 M; (6) gennemførelsen af dette program omfatter ogs(cid:229) aktiviteter og ordninger, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at stimu- lere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV), samt tilskyndelse til forskeres uddannelse og mobilitet; for (1) EFT C 260 af 18. 8. 1998, s. 48. (2) Udtalelse af 15. 12. 1998 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT C 407 af 28. 12. 1998, s. 123. (4) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1. (5) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). (6) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 46. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/59 (7) det er vigtigt, at forskersamfundet, industrien og brugerne yder et væsentligt bidrag til at fastlægge aktiviteter, der skal iværksættes, og eventuelt ind- drages i programmets gennemførelse; (8) forskningsaktiviteterne under femte rammepro- gram bør ogs(cid:229) rettes imod innovation for bl. a. at bidrage til m(cid:229)lsætningerne i første handlingsplan for innovation; Artikel 2 1. I henhold til bilag III til femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennem- førelsen af særprogrammet, sig til 2 125 mio. EUR, heraf højst 6,5 % til Kommissionens administrations- omkostninger. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. (9) der bør lægges særlig vægt p(cid:229) at fremme SMV’s deltagelse; 2. Af beløbet i stk. 1 er (10) der skal tages hensyn til Fællesskabets ligestil- lingspolitik i forbindelse med gennemførelsen af dette program; (11) en effektiv og gennemsigtig forvaltning bidrager til et mere effektivt og brugervenligt program; (12) administrationsomkostningerne skal medregnes i fællesskabsbudgettet p(cid:229) en gennemsigtig m(cid:229)de; — 446 mio. EUR bestemt til perioden 1998-1999 — 1 679 mio. EUR bestemt til perioden 2000-2002. I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), i femte rammeprogram, tilpasser R(cid:229)det sidst- nævnte beløb efter artikel 2, stk. 1, litra c), andet led, i femte rammeprogram. S(cid:229) længe R(cid:229)det ikke har truf- fet afgørelse, m(cid:229) udgifterne til gennemførelse af sær- programmet ikke overstige det beløb, der er nævnt i første led. (13) der bør foretages en gennemgang af de frem- skridt, som gøres inden for dette program, for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabe- lige og teknologiske udvikling; desuden bør uaf- hængige eksperter til sin tid foretage en evalue- ring af programmets fremskridt; 3. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyn- tagen til de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillin- gerne for hvert regnskabs(cid:229)r under hensyn til de midler, der er til r(cid:229)dighed inden for de fler(cid:229)rige finansielle overslag. (14) Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning er blevet hørt med hensyn til særprogrammernes videnskabelige og teknologiske indhold — Artikel 3 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. Efter disse principper og kriterier 2. finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse p(cid:229) udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres. I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram vedrørende energi, miljø og bæredygtig udvikling (i det følgende benævnt »særpro- gram«) for perioden 25. januar 1999 til 31. december 2002. Endvidere bør industrivirksomheders deltagelse i indu- striorienterede aktioner med omkostningsdeling gene- relt være relevant i forhold til aktivitetens art og for- m(cid:229)l. L 64/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Ved gennemførelsen af programmet, herunder det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskelligt vægt. Reglerne for deltagelse og formidling finder 3. anvendelse p(cid:229) særprogrammet. 4. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er dem, der er omhandlet i artikel 4 i femte rammeprogram. Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. De særlige bestemmelser for særprogrammets gennem- førelse er fastlagt i bilag III til denne beslutning. Artikel 4 P(cid:229) baggrund af de kriterier, der er omhandlet i artikel 3, og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kom- missionen: a) med passende bistand fra uafhængige eksterne eks- perter undersøge, hvor langt gennemførelse af sær- programmet er n(cid:229)et, og om nødvendigt forelægge forslag for R(cid:229)det om at tilpasse det i overensstem- melse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de aktiviteter, der gennemføres under sær- programmet. d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion. Arbejdsprogrammet tager hensyn til de relevante 2. interesser, især forskersamfundet, industrien og bruger- ne. Det bruges som grundlag for gennemførelsen af de indirekte FTU-aktioner efter procedurerne i reglerne for deltagelse og formidling. 3. Arbejdsprogrammer ajourføres om nødvendigt, og Kommissionen sørger for at stille det til r(cid:229)dighed for alle berørte parter i en brugervenlig form, herunder ogs(cid:229) i elektronisk form. Artikel 6 Kommissionen er ansvarlig for programmets gen- 1. nemførelse. Proceduren i artikel 7 anvendes ved vedtagelsen 2. af følgende foranstaltninger: — udarbejdelsen og ajourføringen af det arbejdspro- gram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, ogs(cid:229) med hensyn til indholdet af indkaldelser af forslag — godkendelsen af FTU-aktioner, foresl(cid:229)s finansieret, herunder ogs(cid:229) tredjelandsorganisatio- ners deltagelse, hvis det skønnede beløb for Fælles- skabets bidrag i henhold til dette program er p(cid:229) 0,6 mio. EUR eller derover der — udarbejdelsen af mandatet for den eksterne evalue- ring, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte ram- meprogram Artikel 5 — enhver justering af den vejledende fordeling af mid- lerne som angivet i bilag I. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram 1. med: a) en mere detaljeret beskrivelse af m(cid:229)lene og FTU- prioriteterne i bilag II b) den vejledende tidsplan for gennemførelse af sær- programmet c) koordineringsreglerne, som anført i bilag III, og ordninger til sikring af gennemførelse af m(cid:229)lene vedrørende innovation og SMV’s deltagelse i tredje aktion under femte rammeprogram Artikel 7 1. Kommissionen bist(cid:229)s af to programudvalg, i det følgende benævnt »udvalgene«, et udvalg for under- programmetvedrørende miljø og bæredygtig udvikling og et for underprogrammet vedrørende energi, der hver best(cid:229)r af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 2. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, forelægger Kommissionens repræsentant udvalgene et 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/61 udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udval- gene afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det p(cid:229)gældende spørgsm(cid:229)l haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som R(cid:229)det skal træffe p(cid:229) forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalgene tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden del- tager ikke i afstemningen. 3. a) Kommissionen vedtager de p(cid:229)tænkte foranstalt- ninger, n(cid:229)r de er i overensstemmelse med udval- genes udtalelse. b) Er de p(cid:229)tænkte foranstaltninger ikke i overens- stemmelse med udvalgenes udtalelser, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks R(cid:229)det et forslag til de for- anstaltninger, der skal træffes. R(cid:229)det træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Har R(cid:229)det ved udløbet af en frist p(cid:229) ni uger ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de fore- sl(cid:229)ede foranstaltninger af Kommissionen. 4. Kommissionen underretter regelmæssigt udval- gene om den generelle udvikling med hensyn til sær- programmets gennemførelse, herunder navnlig oplys- ninger om fremskridtene med alle de FTU-aktioner, der finansieres under dette program. Artikel 8 I overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte ram- meprogram underretter Kommissionen med jævne mel- lemrum R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om, hvor langt man er kommet med den samlede gennemførelse af programmet, herunder med hensyn til SMV’s del- tagelse og forenklingen af de administrative procedu- rer. Artikel 9 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999. P(cid:229) R(cid:229)dets vegne J. FISCHER Formand L 64/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKØNNES NØDVENDIGE Aktionens form A. Miljø og bæredygtig udvikling a) Nøgleaktioner i) Bæredygtig forvaltning og kvaliteten af vand ii) Globale ændringer, klima og biodiversitet iii) Bæredygtige marine økosystemer iv) Fremtidens by og kulturarven b) Forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter c) Støtte til forskningsinfrastruktur (mio. EUR) Beløb 254 301 170 170 119 69 Subtotal 1 083 B. Energi a) Nøgleaktioner i) Renere energi, herunder vedvarende energikilder ii) Økonomisk og effektiv energi til et konkurrencedygtigt Europa b) Forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter Subtotal I alt 479 547 16 1 042 2 125 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/63 HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE M(cid:138)L SAMT PRIORITETER BILAG II INDLEDNING Forskning og teknologisk udvikling (FTU), herunder demonstration, inden for miljø, energi og bære- dygtig udvikling er fundamental for de europæiske borgeres sociale velfærd og for iværksættelse af Unionens politik. Udnyttelse af den viden og teknologi, der er udviklet gennem dette program, vil gøre det muligt at opfylde en lang række samfundsmæssige og økonomiske behov og s(cid:229)ledes f(cid:229) økonomisk udvikling til at harmonere med miljømæssig bæredygtighed. Nye markeder vil give vækst og beskæfti- gelse; der vil sikres p(cid:229)lidelig og konkurrencedygtig energiforsyning, og energibehovene vil blive dækket. Resultaterne vil skabe grundlaget for de sektorpolitikker, der udstikkes p(cid:229) fællesskabsplan, eller som opst(cid:229)r af internationale miljøforpligtelser — navnlig vil gennemførelse af Kyoto-protokollen kræve uopsættelig FTU til støtte for en række spørgsm(cid:229)l. Dette program vil støtte integrerede tværfaglige fremgangsm(cid:229)der, der søger at løse problemer med en europæisk dimension, hvor der er behov for videnskabelig og teknisk udvikling. Mennesker er en vigtig bestanddel af økosystemet, og der skal derfor findes en passende balance mellem videnskabelige og samfundsøkonomiske fagomr(cid:229)der ved gennemførelsen af projekter. Det er med alle disse FTU-aktiviteter — der spænder fra grundforskning til demonstrationsprojekter — og ved at anvende alle egnede instrumenter, herunder ordningen, der gør det muligt at støtte forslag inden for hele spektret af FTU-aktiviteter, at de store afgørende spørgsm(cid:229)l skal tackles, idet man samti- dig forsøger bedre at forst(cid:229) naturlige processer og mønstre og vekselvirkningen med menneskets aktivi- teter gennem udvikling af nye teknologier og instrumenter, der kan sikre yderligere fremskridt i retning af bæredygtig udvikling. Selv om forskning og teknologisk udvikling inden for miljø og energi hænger nøje sammen, er der tale om særskilte omr(cid:229)der. De vil derfor blive gennemført ved hjælp af to underprogrammer for henholds- vis »miljø og bæredygtig udvikling« og »energi«, med særskilt budgetter og programudvalg. Udveks- ling af oplysninger mellem de to udvalg sikres, hvor det er relevant. Programmets strategiske m(cid:229)l Det strategiske m(cid:229)l er at bidrage til bæredygtig udvikling ved at koncentrere indsatsen om nogle nøgle- aktiviteter, der er fundamentale for social velfærd i samfundet og økonomisk konkurrenceevne i Europa. Med en innovativ fremgangsm(cid:229)de, der er baseret p(cid:229) to grundprincipper, vil der kunne behandles meget komplekse problemer i samfundet: integrerede multisektorielle og tværfaglige aktiviteter vil overalt, hvor det er muligt, involvere de vigtigste berørte parter, dsv. partnerskaber mellem den offentlige og private sektor og handels- og industrisektorernes slutbrugere og beslutningstagerne; disse aktiviteter bli- ver koncentreret om løsning af strategiske problemer, og der vil kun komme forslag i betragtning, der er af regional, europæisk og/eller global interesse. Europæisk FTU har indtaget en fremtrædende posi- tion p(cid:229) mange omr(cid:229)der; Europa skal bevare denne vigtige rolle og forblive p(cid:229) forkant med udviklin- gen. P(cid:229) andre omr(cid:229)der er der behov for fremskridt til gode for samfundet s(cid:229)vel som for handels- og industrisektorer. Samfundsøkonomiske behov: Samfundet kræver i stadig højere grad bedre levevilk(cid:229)r, større sikkerhed og bedre udnyttelse af knappe ressourcer, herunder sikre og økonomiske energiforsyninger og -tjenester. L 64/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Det er nødvendigt at sikre en tilstrækkelig og billig energiforsyning for at fremme erhvervslivets kon- kurrenceevne og opretholde livskvaliteten for borgerne i Europa. Samtidig hermed skal de miljømæs- sige konsekvenser af energiproduktionen begrænses. Vand er af økonomisk, miljømæssig og social stra- tegisk værdi. Den stadig voksende befolkning og per capita anvendelsen af ressourcer, globalisering af økonomiske markeder og naturlig foranderlighed i jordsystemerne for(cid:229)rsager eller forværrer de største miljøproblemer. Havet er af afgørende betydning for handelen og transporten i Europa, en kilde til tal- rige ressourcer og en vigtig ressource for turisme, men det er ogs(cid:229) de´r, hvor mange af biprodukterne fra menneskets aktiviteter ender. Byerne og deres kulturarv er centrum for det sociale, kulturelle og økonomiske liv for 80 % af Europas borgere. Disse fundamentale samfundsproblemer vil kun kunne løses, hvis den samfundsøkonomiske kontekst, parallelt med teknologiudvikling, analyseres indg(cid:229)ende og tages i betragtning. Den europæiske nytteværdi og nærhedsprincippet: Miljøproblemer, energisystemer, -net og -tjenester og deres miljøvirkninger s(cid:229)vel som spørgsm(cid:229)l om bæredygtig udvikling skal klares i en global kontekst, og i denne forbindelse er det europæiske plan det mest hensigtsmæssige; de fleste problemer og udfor- dringer er fælles for alle medlemsstater, og de fleste aktiviteter i programmet har en ikke kun europæ- isk dimension, men spænder ogs(cid:229) globalt. Ved at mobilisere og fokusere p(cid:229) nøglem(cid:229)l vil programmet blive et væsentligt element i den europæiske bidrag til internationale initiativer og programmer. Den viden, der opn(cid:229)s takket være dels de FTU-aktiviteter, der udføres i samarbejde p(cid:229) europæisk plan, og dels koordineringen af den spredte europæiske viden, er altafgørende for at kunne tage fat p(cid:229) de meget alvorlige problemer, som Unionen st(cid:229)r over for; disse elementer, herunder standardforberedende forsk- ning, giver de udviste bestræbelser en autentisk europæisk nytteværdi til at udarbejde passende retsfor- skrifter, f. eks. til opfølgningen af Kyoto. Økonomisk vækst samt videnskabelige og teknologiske perspektiver: Fremme af bæredygtig udvikling vil kræve, at de økonomiske m(cid:229)l i forbindelse med teknologisk udvikling, konkurrenceevne og vækst forenes med samfundsmæssige m(cid:229)l s(cid:229)som livskvalitet, beskæftigelse, sikkerhed og sundhed samt høj miljøkvalitet. En s(cid:229)dan forening skal ske samtidig med betydelige strukturelle og demografiske ændrin- ger og globalisering af erhvervslivet. Ved at forbedre vor livskvalitet og ved at form(cid:229) at koble øko- nomisk vækst fra miljøforringelse vil vi bidrage til at øge konkurrenceevnen og øge beskæftigelsen i Europa. Sikker og økonomisk energiforsyning og -tjenester er altafgørende for alle aspekter af øko- nomisk aktivitet. Det er vigtigt for beskæftigelsen, at leverandører og operatører af energiudstyr er konkurrencedygtige p(cid:229) verdensmarkedet. P(cid:229) adskillige af programomr(cid:229)derne er mulighederne for udnyttelse af resultaterne p(cid:229) verdensplan meget store, og dette skulle bidrage til at styrke økonomisk konkurrenceevne og jobskabelse; det kunne især være tilfældet inden for vandindustri og teknologi inden for vedvarende energi, rationel energianvendelse af ressourcegenanvendelse, teknologi til forbed- ring af energieffektiviteten samt vand og/eller energiindustrien. TILKNYTNING TIL OG KOMPLEMENTARITET MED DE ANDRE PROGRAMMER Det er hensigten at fremme samarbejde, koordineringen og komplementaritet inden for dette programs og andre programmers nøgleaktioner, herunder FFC’s aktiviteter. Dette er særlig vigtigt her, fordi Fæl- lesskabet har forpligtet sig til at integrere miljøbeskyttelseskrav i andre politikker. Koordinering med andre temaprogrammer baseres p(cid:229) følgende principper: aktiviteterne under programmet for livskvalitet og forvaltning af levende ressourcer koncentreres om epidemiologisk forskning i tilknytning til miljø- og klimaændringer, medens nærværende program helliges følgerne af klimaændring for menneskets sundhed; aktiviteterne under programmet for informationssamfundet fokuseres p(cid:229) udvikling af tekno- logi til informationssamfundet, medens dette programs aktiviteter vil søge at tilpasse og integrere denne teknologi i anvendelserne; aktiviteterne under programmet for konkurrencedygtig og bæredygtig vækst koncentreres om design og udvikling af materialer og generisk teknologi og om behandling af industri- affald p(cid:229) produktionsstedet, medens aktiviteterne i nærværende program fokuseres p(cid:229) integrering, anvendelse og demonstration af teknologi og materialer til brug i energisektoren eller i byerne eller i tilknytning til beskyttelse af kulturarven og forvaltning af industriaffald uden for produktionsstedet. Vigtige eksempler p(cid:229) samarbejde med andre programmers nøgleaktioner, hvilket vil forudsætte nogle metoder til at undg(cid:229) dobbeltarbejde, kan findes inden for sundhed, fødevarer og miljø (klimaændring og luftforurening), bæredygtig udvikling anvendt i landbrug og fiskeri (marine økosystemer), systemer og tjenesteydelser for borgeren (jordobservationsteknikker og energiforsyningsnet), transport p(cid:229) land- 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/65 jorden og havteknologi (marine økosystemer, transport og udnyttelse af olieforekomster i havbunden), bæredygtig mobilitet og intermodal transport (bymiljø) og innovative produkter, fremgangsm(cid:229)der og produktionstilrettelæggelse (husholdningsaffald, materialer og industriprocesser). Komplementaritet og koordination med rammeprogrammets horisontale aktiviteter vil ligeledes blive sikret. — Globalt internationalt samarbejde med internationale organisationer og videnskabs-, handels- og industrikredse i tredjelande er uundg(cid:229)elig for at klare de mange grænseoverskridende miljøproble- mer, der er hovedemnet for internationale konventioner og programmer, og energipolitikkens mil- jømæssige følger og de forskellige landes energimæssige uafhængighed. Der vil blive opretholdt tætte forbindelser med ansøgerlandene med henblik p(cid:229) samarbejde om nogle forskningsaktiviteter, der er nødvendige for at klare de fælles udfordringer og de fælles m(cid:229)l svarende til programmets prioriteter, der som s(cid:229)danne vil blive (cid:229)bnet for tredjelande og internationale organisationer. Der vil fortsat blive lagt vægt p(cid:229) omr(cid:229)der af fælles interesse og samarbejde, navnlig inden for global ændring og tilknyttede spørgsm(cid:229)l gennem udvikling af mekanismer s(cid:229)som det europæiske forsk- ningsnet for globale ændringer. Der vil ligeledes ske koordinering med programmet »Befæstelse af EF-forskningens internationale rolle«, hvor der vil blive udført aktiviteter af specifik regional inter- esse for de p(cid:229)gældende tredjelande. Retlige enheder fra tredjelande og internationale organisationer kan deltage i dette program ifølge de fastlagte principper og i overensstemmelse med m(cid:229)lene i pro- grammet »Befæstelse af EF-forskningens internationale rolle« og ifølge reglerne for deltagelse og formidling. Mulighederne i Cost og Eureka vil fuldt ud blive udnyttet s(cid:229)vel som samarbejdet med internationale organisationer til at skabe synergi mellem aktionerne og projekterne i dette program og forskningsaktiviteterne p(cid:229) nationalt plan. Hvad ang(cid:229)r samarbejdet med Eureka vil der i forbin- delse med nøgleaktioner kunne udarbejdes projekter med emner af fælles interesse for Eureka og rammeprogrammet, i overensstemmelse med de udvælgelseskriterier og -procedurer, der gælder for rammeprogrammet. — Der vil blive lagt særlig vægt p(cid:229) aktiviteter i forbindelse med innovation og sm(cid:229) og mellemstore virksomheders (SMV) deltagelse for fjerne det tidsrum, der som regel er mellem forskningsresulta- ter og deres udnyttelse i praksis til mulige anvendelser i den kommercielle sektor og i de beslut- ningstagende instanser. SMV opfordres og tilskyndes til at deltage i alle FTU-aktiviteter. Det er alment anerkendt, at de har et vigtigt potentiel at bidrage med til innovationsprocessen. Der vil blive uddelt præmier for at tilskynde SMV til at deltage i FTU-projekter i samarbejde s(cid:229)vel som i kollaborativ FTU, n(cid:229)r disse virksomheder ikke selv har det nødvendige forskningsudstyr. En »inno- vationsenhed« vil koncentrere de fremmende foranstaltninger med henblik p(cid:229) spredning og udnyt- telse af dette programs resultater; den vil ligeledes hjælpe med til at sikre, at disse supplerer inno- vationsaktiviteterne i programmet »Innovation og inddragelse af SMV«. — Det er vigtigt at forbedre europæiske forskeres knowhow, færdigheder og kvalifikationer og deres forst(cid:229)else for forskningens samfundsøkonomiske indvirkning p(cid:229) de omr(cid:229)der, som dette program dækker for at sikre, at der er tilstrækkelig relevant sagkundskab til r(cid:229)dighed og for at skabe mærk- bar og varig p(cid:229)virkning. Uddannelse og samfundsøkonomisk forskning kommer derfor til at udgøre er integrerende del af dette program, suppleret med en passende tilknytning til det horison- tale program »Udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske vidensbase«. Udannelsesaktiviteter efter dette program vil omfatte støtte til stipendier i form af Marie Curie-stipendier og følge de definitioner og regler, der er fastsat i de horisontale programmer samt videreuddannelsesprogrammer og specialiserede kurser. A. MILJØ OG BÆREDYGTIG UDVIKLING Det strategiske m(cid:229)l for denne del af programmet er at fremme videnskab og teknologi p(cid:229) miljøomr(cid:229)det med henblik p(cid:229) at forbedre vores livskvalitet, fremme vækst og øge konkurrenceevnen og jobskabelsen, medens der samtidig sikres bæredygtig ressourceforvaltning og miljøbeskyttelse i overensstemmelse med m(cid:229)lene i femte miljøhandlingsplan og Fællesskabets øvrige miljørelaterede politikker. FTU- og demonstrationsprojekter vil gennem fire nøgleaktioner blive koncentreret om problemer, s(cid:229)som bæredygtig vandforvaltning og vandkvalitet, globale ændringer, klima og biodiversitet, bæredyg- tig integreret forvaltning af marine ressourcer, fremtidens by og kulturarv samt generiske aktiviteter vedrørende indsats i forbindelse med katastrofer, udvikling af jordobservationsteknikker og samfunds- økonomiske aspekter i tilknytning til miljø hvad ang(cid:229)r bæredygtig udvikling (virkningerne for samfun- L 64/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 det, erhvervslivet og beskæftigelsen). Der vil ligeledes blive lagt vægt p(cid:229) behovet for den bedst mulige udnyttelse af eksisterende europæiske forskningsinfrastrukturer og for samarbejde over grænserne med hensyn til rationel og omkostningseffektiv udvikling af europæiske forskningsinfrastrukturer for at støtte gennemførelse af avanceret forskning p(cid:229) miljøomr(cid:229)det. a) NØGLEAKTIONER i) Bæredygtig forvaltning og kvaliteten af vand M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Hovedform(cid:229)let med denne aktion er at skabe den viden og teknologi, der er nødvendig for en rationel forvaltning af vandressourcerne for at løse vigtige problemer, som f. eks. vandmangel, og for netværk, der kan dække husholdningernes, industriens og landbrugets behov, og samtidig bevare økosystemernes integritet. Forskningen skal hovedsagelig dreje sig om følgende emner: — Udvikling af behandlings- og rensningsteknikker til forebyggelse af forurening, til rensning af vand, til forebyggelse og begrænsning af tilsaltningen af vandressourcerne og til rationel anvendelse og genanvendelse af vand samt udvikling af en integreret fremgangsm(cid:229)de for forvaltning af vandres- sourcer og v(cid:229)domr(cid:229)der M(cid:229)let er at erhverve viden og udvikle de nødvendige teknikker til rationel forvaltning af vandres- sourcer; tilpasse udbuddet til efterspørgslen p(cid:229) omkostningseffektive og bæredygtige vilk(cid:229)r; for- bedre det videnskabelige grundlag (herunder viden om sædvane, holdninger og kulturmønstre), sty- ringsmetoder og -værktøjer for bedre at forst(cid:229) fænomenerne og n(cid:229) frem til en integreret forvaltning og bæredygtig udnyttelse af vand og v(cid:229)domr(cid:229)der p(cid:229) afvandingsomr(cid:229)deplan under hensyntagen til r(cid:229)dighedskrav, miljøkvalitet og samfundsøkonomisk rentabilitet; udvikling af teknikker til forebyg- gelse og behandling af forurening af vandomr(cid:229)der og grundvandet, vandrensning og rationel anvendelse og/eller genanvendelse af vand (navnlig metoder med lukket kredsløb samt opsamlings- og forsyningsnettenes p(cid:229)lidelighed). FTU-prioriteter: Værktøjer og metoder til rentabel integreret forvaltning af vandressourcer og v(cid:229)domr(cid:229)der; effektiv overførsel af viden og færdigheder til vandbrugerne; udvikling af anvendelse i fuld skala for hele Europa til støtte for EU’s politik, optimering af teknikker til behandling og rens- ning af vand for at gøre det til drikkevand samt teknikker til nedbringelse af anvendelsen og for- ureningen af vand; behandling af spildevand ved kilden og integreret i processerne; rationel genan- vendelse af vand; anvendelse af teknikker i lukket kredsløb; udvikling af integrerede fremgangs- m(cid:229)der til vurdering af vandsystemers tilstand; udvikling af avancerede metoder til forebyggelse og begrænsning af tilsaltningen. — Teknologi til overv(cid:229)gning og forebyggelse af forurening, beskyttelse og forvaltning af grundvand og overfladevandressourcer, herunder de økologiske kvalitetsaspekter M(cid:229)let er at beskrive og vurdere situationen og udviklingen i kvaliteten og kvantiteten af overflade- vand og grundvand, ogs(cid:229) med hensyn til hvordan akvatiske økosystemer og v(cid:229)domr(cid:229)der fungerer med henblik p(cid:229) en mere rationel forvaltning af disse ressourcer. Det forudsætter udvikling af tek- nikker til vurdering og behandling af forurening fra kontaminerede anlægsomr(cid:229)der og lossepladser samt udvikling af biologiske vurderingsmetoder til overv(cid:229)gning af vandkvaliteten. FTU-prioriteter: Forbedring af metoder til m(cid:229)ling og overv(cid:229)gning af vandkvaliteten og -kvantite- ten, teknikker til analyse af forurenende stoffers strømninger, udvikling af teknikker til integreret vurdering af metoder til behandling af forurenet jord; næringsstoffer fra diffuse kilder; forudsigel- sesmodeller og avancerede metoder til vurdering af forureningers virkninger; ajourføring af krite- rier for vandkvalitet og de indikatorer, der anvendes til iværksættelse af vandpolitikken. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/67 — Overv(cid:229)gning, hurtig varsling og kommunikationssystemer Det drejer sig om at udvikle systemer, der kan reagere i forskellige størrelser af tid og rum, navnlig forudsigelsessystemer med hurtig varsling med direkte feedback til forureningskilden. FTU-prioriteter: Systemer til overv(cid:229)gning af spredte forureningskilder og punktkilder og af forskel- lige recipientmiljøer; systemer til kontrol og styring af data, navnlig til detektion af udslip og sty- ring af oversvømmelser, systemer til vurdering af oversvømmelser og tørke. — Teknologi til regulering og forvaltning af lagre og teknologi til tørre og halvtørre omr(cid:229)der s(cid:229)vel som alle andre vandfattige omr(cid:229)der M(cid:229)let er at forbedre og bevare vandressourcerne og de akvatiske økosystemer, optimere vandfor- valtningssystemerne i aride omr(cid:229)der og bedre styre vandmangelsituationer. FTU-prioriteter: Integrerede metoder p(cid:229) afvandingsomr(cid:229)deplan under hensyntagen til diverse poli- tiske, samfundsmæssige, økonomiske og økologiske vekselvirkninger; bedre styringssystemer for vandressourcer og deres anvendelse p(cid:229) fællesskabsplan, nationalt, regionalt og lokalt plan som værktøj til beslutningstagningen. ii) Globale ændringer, klima og biodiversitet M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r M(cid:229)let med denne nøgleaktion er at skabe det videnskabelige, teknologiske og samfundsøkonomiske grundlag og de redskaber, der er nødvendige for at studere og forst(cid:229) ændringer i miljøet. Med en inte- greret fremgangsm(cid:229)de for øje er prioriteterne: — Forst(cid:229), detekterne, vurdere og forudsige forløbet af de »globale ændringer« Hensigten er at fokusere p(cid:229) europæiske og subregionale (cid:229)rsager og virkninger af specifikke proble- mer omkring de globale ændringer, s(cid:229)som klimaændringer, nedbrydning af ozonlaget, mindskelse af biodiversiteten, tab af frugtbare jorder og habitat, forstyrrelser i havenes strømninger. Der vil blive lagt vægt p(cid:229) naturlige og menneskeskabte fænomener i forbindelse med bæredygtig anven- delse af naturressourcer. FTU-prioriteter: Variabilitet og ændringer i og mellem: luftens sammensætning, nedbrydning af ozonlaget og UVB-str(cid:229)ling; biogeokemiske og hydrologiske kredsløb, biodiversitet, klima, havpro- cesser, vandstand; forbindelsen mellem klimaændring og hyppigheden og omfanget af ekstreme begivenheder; samfundsøkonomiske vekselvirkninger og virkninger for naturressourcerne og folke- sundheden. — Udvirke bedre forst(cid:229)else af de landbaserede og marine økosystemer og samspillet mellem dem og andre økosystemer Der lægges vægt p(cid:229) vekselvirkningen mellem økosystemerne og jordoverfladen og arealanvendelse, jordbund, vand, luften og oceanerne; p(cid:229) biodiversitetens og klimaændringens rolle; p(cid:229) de indbyrdes p(cid:229)virkninger mellem økosystemerne, biogeokemiske kredsløb, jordforringelse og ørkendannelse i stort omfang. FTU-prioriteter: Scenarier for globale ændringer og virkningerne for de landbaserede, akvatiske og marine økosystemer og de deraf følgende virkninger for fødevaresikkerhed og ressourceanvendelse; vurdering af biodiversitet, herunder tab; vurdering af følger og risici i forbindelse med globale ændringer og klimaændring for nøglesystemerne og de s(cid:229)rbare omr(cid:229)der; analyse og kvantificering af økosystemernes funktion i de biogeokemiske kredsløb; modelopstilling for arealanvendelse, ten- denser til jordforringelse og ørkenspredning. L 64/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 — Opstilling af scenarier og strategier for forebyggelse, mindskelse og mulige tilpasninger af virknin- gerne af globale ændringer, klimaændringer og bevaring af biodiversitet i forbindelse med bæredyg- tig udvikling M(cid:229)let er at skabe det videnskabelige grundlag for at kunne fastlægge strategier og konkret styring og foranstaltninger til at klare de negative følger, der er beskrevet i forbindelse med nøgleaktionen. FTU-prioriteter: Opstilling og evaluering af valgmuligheder, vurdering af deres videnskabelige, øko- nomiske, tekniske og politiske gennemførlighed og deres mulighed for at blive accepteret i samfun- det; betingelser for at koble økonomisk vækst fra miljøforringelse; vurdering og udbygning af insti- tutionelle muligheder for at anvende internationale traktater. — Støtte til udvikling af den europæiske komponent i de verdensomspændende observationssystemer for klima, landbaserede systemer og oceaner Det drejer sig om at optegne og bidrage til at udbrede de væsentligste mangler i de eksisterende observationssystemers kapacitet for at kunne f(cid:229) de nødvendige data til prognoser, vurdering af virkninger og opstilling af mulige svar p(cid:229) globale ændringer. FTU-prioriteter: Udvikling af instrumenter, systemer og metoder til at etablere og behandle datase- rier, der er konsoliderede p(cid:229) lang sigt for væsentlige parametre ved hjælp af in situ m(cid:229)linger og teledetektionsteknikker. Disse foranstaltninger vil efter behov vedrøre luften, oceanerne (bl. a. ved hjælp af Euro-Goos), jordoverfladen, hydrosfæren, kryosfæren og biosfæren. iii) Bæredygtige marine økosystemer M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r M(cid:229)let med denne nøgleaktion er at fremme udvikling af integreret bæredygtig forvaltning af marine ressourcer og at bidrage til de maritime aspekter af EU’s politik inden for miljø og bæredygtig udvik- ling. Denne aktion vil bidrage til at forbedre koordineringen af nationale havpolitikker, og der kræves derfor et fortsat engagement, s(cid:229) meget desto mere da de europæiske have er blandt verdens mest anvendte. Synergi med andre relevante aktiviteter i rammeprogrammet vil blive sikret ved hjælp af en særlig koordineringsmekanisme. Forskningsm(cid:229)lene er følgende: — Udvikle det videnskabelige videngrundlag om processer, økosystemer og indbyrdes p(cid:229)virkninger i det marine miljø Det drejer sig om at fremme bæredygtig udnyttelse af havenes ressourcer og miljø under fuld hen- syntagen til dette miljøs globale integritet og funktion. FTU-prioriteter: Virkningerne af de fysiske kræfter, miljøfaktorerne og vekselvirkningerne ved havenes grænser for økosystemernes funktion og naturlige variabilitet; ekstreme miljøer og deres populationer: funktion og udnyttelsespotentiel; sedimentære systemer og deres bidrag til forvalt- ning og bæredygtig udnyttelse af fastlandssoklen, fastlandsskrænten og dybhavsbunden; forure- nende stoffers oprindelse, tilførselsveje og kredsløb, nøgleelementer og næringsstoffer, og deres virkninger for økosystemets funktion. — Begrænse virkningerne af menneskets aktiviteter for biodiversiviteten og den bæredygtige funktion i de marine økosystemer gennem analyse af (cid:229)rsager, følger og mulige udbedringer og gennem udvikling af sikre, billige og bæredygtige udvindingsteknikker M(cid:229)let er at reducere disse virkninger p(cid:229) marine økosystemers biodiversivitet og bæredygtig funk- tion og udarbejde de nødvendige teknikker til at fremme sikker, rentabel og bæredygtig udnyttelse af marine ressourcer. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/69 FTU-prioriteter: Virkningerne af menneskets aktiviteter, bl. a. udvinding, turisme og urbanisering langs kysten og indførelse af arter og af biogeokemiske kredsløb for økosystemerne: den marine biodiversitets egne evolutionsmekanismer til at vende reduktionstendenserne; processer der svækker forurenende stoffers og eutrofieringens virkninger; genopretning af svækkede systemer. Udvikling af teknikker til i) karakterisering og overv(cid:229)gning af havmiljøer, ii) prøveudtagning, iii) udnyttelse af levende ressourcer med henblik p(cid:229) bioteknologiske anvendelser, iv) kommunikation, analyse, bil- ledmateriale, modelberegning og overv(cid:229)gning samt instrumenter og platforme til dybhavsforsk- ning. — Udvikle kapacitet til overv(cid:229)gning og styring af kystfænomener M(cid:229)let er at afdæmpe virkningerne af forurening, oversvømmelser og erosion, navnlig i s(cid:229)rbare kystomr(cid:229)der, og fremme arealanvendelse af nye indvundne jorder. FTU-prioriteter: Kystmorfologiens udvikling p(cid:229) lang sigt, vekselvirkninger mellem økologi (her- under plantevækst og dyreliv), morfologi, erosion og virkningerne af menneskeskabte aktiviteter; ekstreme begivenheder, risikoanalyse, havets tilstand fra høj sø og ind mod kysterne; dynamik og stabilitet i tidevandsvige og flodmundinger; flodmundingers morfodynamiske kendetegn og veksel- virkninger mellem flodmundinger og kyster; forurenende stoffers slutdestination; kysternes natur- lige forsvarsmekanismer, vurdering af strukturers virkninger for havmiljøet, tilpasning af nye inge- niørteknikker til at kunne reducere forstyrrelserne for økosystemerne mest muligt; instrumenter, datastyring og modelopstilling til effektiv overv(cid:229)gning. — Muliggøre operationelle prognoser for miljømæssige begrænsninger for offshoreaktiviteter M(cid:229)let er at fremme sikre og bæredygtige offshoreaktiviteter med de givne miljømæssige begræns- ninger og at udvikle de nødvendige komponenter til et hensigtsmæssigt havoverv(cid:229)gningssystem. FTU-prioriteter: Udvikling og gennemførelse af pilotsystemer til overv(cid:229)gning, forudsigelse og sty- ring med henblik p(cid:229) sikkerhed i forbindelse med offshoreoperationer: i) observations- og m(cid:229)letek- nikker og -værktøjer til systematisk indsamling af havparametre, ii) bedre forudsigelsesteknikker ved at videreudvikle matematiske modeller, der kan forudsige virkningerne af naturlige og menne- skeskabte variationer for havets ressourcer og økosystemer, iii) metoder til at vurdere miljøparame- tres relevans, og iv) bedste fremgangsm(cid:229)de, der er kompatibel med kravene i internationale bestem- melser og konventioner. iv) Fremtidens by og kulturarven M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Denne nøgleaktions overordnede m(cid:229)l er at støtte bæredygtig økonomisk udvikling og konkurrenceev- nen, forbedre byforvaltningen og integreret planlægning og beskytte og forbedre borgernes livskvalitet og kulturelle identitet. Den vil være koncentreret om etablering af et integreret samfundsøkonomisk vidensgrundlag og produkter, tjenester, instrumenter og teknologi, der kan bidrage til en bedre forvalt- ning af byer, og om de miljømæssige udfordringer, især i forbindelse med nedbringelse af forurenende emissioner. — Integrerede fremgangsm(cid:229)der med henblik p(cid:229) bæredygtig udvikling af byer og rationel ressourcesty- ring M(cid:229)let er at finde nye modeller til bæredygtig udvikling af byer og byregioner i Europa, udarbejde samfundsøkonomiske scenarier for mellemlang og lang sigt og udføre forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter til bl. a. at støtte og stimulere erhvervslivets konkurrenceevne, planlæg- ning og byarkitektur, social integration, sikkerhed, energieffektivitet og energibesparelser (navnlig i bygninger og bytransport) samt udnyttelse af informationsnet (ideen med »digitale byer«). FTU-prioriteter: Scenarier for byudvikling og værktøjer til integreret planlægning; udvikle strate- gier for jobskabelse og samfundsøkonomisk integration, bl. a. under hensyntagen til sikkerheds- L 64/70 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 mæssige og flerkulturelle aspekter; virkningerne af teknologi, infrastrukturer, støj og luftforurening af enhver art for samfundets udvikling, ændringer i arealanvendelsen i byomr(cid:229)der, ressourceanven- delse, sundhed og miljø; efterspørgselsstyring og forsyningssikkerhed i forbindelse med væsentlige ressourcer (energi, jord, vand osv. ); integrerede fremgangsm(cid:229)der til bedre ressourceanvendelse og -bevaring og nedbringelse af forurening og affald under hensyntagen til samfundets og miljøets bæredygtighed. — Beskyttelse, bevarelse og forbedring af den europæiske kulturarv M(cid:229)let er at udvikle en sund forvaltning af byernes og byregionernes kulturelle ressourcer for at for- bedre borgernes livskvalitet og fremme turisme og beskæftigelse. FTU-prioriteter: Produkter, metoder og teknikker til diagnosticering, beskyttelse, bevaring, restau- rering og bæredygtig udnyttelse af den europæiske kulturarv baseret p(cid:229) fremme af løse og faste kulturelle aktiver og livskvalitet; foranstaltninger til beskyttelse af kulturarven og teknologiske og naturskabte risici; metoder, herunder risikovurdering, til fremme af harmonisk og effektiv integre- ring af kulturarven i bymiljøet. — Udvikling og demonstration af sikre, miljøvenlige, økonomisk rentable og bæredygtige teknikker til bevaring, restaurering, renovering, opførelse og nedrivning af bygninger, navnlig store bygnings- grupper M(cid:229)let er at bevare, renovere, udnytte, beskytte og udvikle bygningsmassen for at opfylde borgernes kulturelle behov og sociale nødvendigheder med henblik p(cid:229) langsigtet holdbarhed og forbedret livs- kvalitet. FTU-prioriteter: Økonomisk rentable, sikre og miljøvenlige teknikker til tegning, vedligeholdelse, reparation, modernisering, ombygning og nedrivning af bygninger, navnlig store bygningsgrupper; væsentlige tjenester til bekæmpelse af risici og forfald; mere effektive ressourceforvaltning (materia- ler, energi, vand); sikkerhed og sociale dimensioner; optimal udnyttelse og anvendelse af rummet (over og under jorden), herunder genopretning af kontaminerede arealer; p(cid:229)lidelig vurdering af miljøvirkninger og forvaltning af indendørsmiljøet. — Sammenlignende vurdering og omkostningseffektiv gennemførelse af strategier til bæredygtige transportsystemer i bymiljøet M(cid:229)let er at fremme bæredygtige, omkostningseffektive og brugervenlige transportstrategier og -løs- ninger, integreret i den generelle byplanlægning, med henblik p(cid:229) radikalt at nedbringe forureningen (støj og emissioner) og trafiktætheden til en pris, forbrugeren kan betale, og samtidig sikre en effektiv drift, livskvaliteten, herunder de socio-økonomiske aspekter, og beskyttelsen af kulturar- ven. FTU-prioriteter: Sammenlignende vurdering og demonstration af strategier og af tekniske løsninger til innovative og bæredygtige, kollektive og individuelle transportsystemer og -metoder og den der- til knyttede infrastruktur i en given bymæssig sammenhæng. b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER — Indsats i forbindelse med naturkatastrofer og teknologiske uheld M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r M(cid:229)let er — takket være en bedre forst(cid:229)else af processer, mekanismer og begivenheder, der er (cid:229)rsag til naturskabte og teknologiske farer — at udarbejde teknikker og metoder til evaluering af miljø- virkninger, forudsigelse, forebyggelse, vurdering og nedbringelse af farer. De iværksatte aktiviteter sigter ligeledes mod at støtte udvikling af forbedrede hjælpesystemer for beslutningstagning samt evaluerings- og valideringsværktøjer til vurdering af uheldsfølger og til alarmberedskab. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/71 FTU-prioriteter: Bestemmelse og analyser af faktorer, der øger naturskabte farer: udvikling og for- bedring af metoder, modeller og værktøjer til vurdering af farer og s(cid:229)rbarhed, navnlig med kvanti- ficering af det nuværende og fremtidige fareniveau; udvikling af effektive værktøjer og metoder til informationsstyring; udvikling af innovative metoder og teknikker til bekæmpelse af katastrofer og mindskelse af deres følger; forbedring af farlige anlægs driftssikkerhed. — Satellitteknologi til jordobservation (1) M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Det strategiske m(cid:229)l best(cid:229)r i at etablere en bæredygtig europæisk operationel jordobservationskapa- citet fra rummet, der gør det muligt at forbedre vor forst(cid:229)else af planeten, beskytte vores naturarv mere effektivt, bedre forvalte ressourcerne og mindske de største farer. Denne FTU-aktion vil munde ud i anvendelser, produkter og tjenester, der hviler p(cid:229) jordobservation med henblik p(cid:229) mil- jøoverv(cid:229)gning og ressourceforvaltning og arealanvendelse. Den skal især opfylde behovene fra en større brugergruppe og især behovene hos medlemsstaternes myndigheder. Jordobservation vil s(cid:229)le- des i givet fald blive naturligt integreret i tilknyttede teknikker, s(cid:229)som teledetektion fra luften, rum- telekommunikation, navigation og globale informationssystemer. De nedenfor anførte aktiviteter iværksættes som højeste prioritet, navnlig i forbindelse med projek- tet for »Jordobservationscenter«. FTU-prioriteter: Innoverende pilotanvendelser og metodologisk forskning med det sigte at gøre de aktiviteter, der udføres p(cid:229) fællesskabsaktionens prioriterede omr(cid:229)der, mere effektive; undersøgelse af tekniske, juridiske og økonomiske aspekter; undersøgelse af behov og gennemførlighedsstudier med henblik p(cid:229) at kortlægge de specifikationer, der gælder for de nye tjenester og opgaver; opstil- ling af nye scenarier med henblik p(cid:229) udarbejdelse af autonome operationelle tjenester; fremstøds-, uddannelses- og undervisningskampagner for at forbedre anvendelsen af data fra jordobservation og fra nuværende og fremtidige informationskilder. — Socioøkonomiske aspekter af miljøændringer set ud fra bæredygtig udvikling (indvirkninger p(cid:229) samfundet, økonomien og beskæftigelsen) M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Det overordnede m(cid:229)l er at etablere et solidt videnskabeligt grundlag for opstilling af modeller for bæredygtig udvikling og fremme anvendelsen heraf. Aktiviteterne vil ligeledes sigte mod at lette integreringen af hensyntagen til bæredygtig udvikling i de vigtigste af Fællesskabets sektorpolitik- ker, f. eks. inden for industri, transport, turisme osv. samt i det femte rammeprograms nøgleaktio- ner. For at f(cid:229) denne integrering til at lykkes, er det nødvendigt at opregne og vurdere de fundamentale vekselvirkninger mellem faktorer s(cid:229)som de samfundsøkonomiske kræfter, der fører til teknologiske ændringer, økonomiens globalisering, samfundsadfærd og miljøændringer og deres samfundsøko- nomiske følger. Effektiv anvendelse af denne viden til udarbejdelse af sektorpolitikker afhænger af udvikling af afpudsning af avancerede strategiske metoder og værktøjer. FTU-prioriteter: Fortegnelse over og vurdering af de grundlæggende vekselvirkninger mellem sam- fundsøkonomisk udvikling og miljøændringer, vurdering af dynamikken og hændelserne set fra et strategisk, institutionelt og demografisk synspunkt, men ogs(cid:229) i henseende til produktion og for- brug, teknologisk udvikling, distribution, sikkerhed, kultur og etik. Udvikling og anvendelse af metoder og værktøjer til integrering og fremme af økonomiske, sociale og miljømæssige m(cid:229)l, beskrivelse og m(cid:229)ling af ydeevne inden for bæredygtig udvikling og til miljømæssige regnskaber, udvikling af indikatorer for bæredygtig udvikling og analyse af »økologiske aftryk«. Udarbejdelse og sammenlignende vurdering af forskellige indfaldsvinkler til økologisk effektivitet, og navnlig (1) De aktiviteter i forbindelse med rumteknologi, der udføres inden for de forskellige programmer, koordineres cen- tralt. L 64/72 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 rationel ressourceanvendelse og industriel økologi; bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug; principper for god miljøforvaltning med henblik p(cid:229) at sikre en bæredygtig udvikling. c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR M(cid:229)l Tilskynde til transnational anvendelse af offentlige og private infrastrukturer, der opfylder væsentlige behov for bedre at udnytte dem, undg(cid:229) fordobling heraf og opfylde de nye højtprioriterede behov, der opst(cid:229)r. Aktioner For at øge den europæiske nytteværdi og optimere de iværksatte bestræbelser vil fællesskabsstøtten blive koncentreret om: — transnational koordinering, integreret forvaltning af specifikke driftsaspekter og adgang til og for- bedring af eksisterende infrastrukturer — koordinering og komplementaritet af de nationale og multinationale tiltag med henblik p(cid:229) at skabe de p(cid:229) europæisk plan nødvendige infrastrukturer — netværksdannelse mellem forsker- og brugersamfund gennem projekter for forskning og specifikke uddannelsesaktiviteter centreret om passende infrastrukturer eller om samarbejde mellem flere partnere med henblik p(cid:229) at oprette en integreret serviceenhed — udbygget overensstemmelse mellem diverse systemer, der muliggør hurtig og effektiv integrering af infrastrukturer og ressourcer. Infrastrukturer Støtteinfrastrukturer, der skal muliggøre evaluering og observation af jordens miljø (s(cid:229)som oceanerne) for at forbedre forudsigelse af naturkatastrofer og globale ændringer, vil bl. a. omfatte: — anlæg til forskning af klima og globale ændringer: klimaprognosecentre, superdatamater, arkive- ringsinfrastrukturer, centraler for integreret behandling, databaser om klima og globale ændringer, simuleringskamre, landbaserede og luftb(cid:229)rne stationer til observation af atmosfæren, anordninger og net til overv(cid:229)gning af palæomiljømæssige oplysninger, taksonomi — havforskningsanlæg: baser for marine data, indsamling af marine prøveudtagninger, taksonomi- anlæg, forsøgsbassiner, forskningsfartøjer, prognosecentre, bemandede, robotbaserede og automati- serede observationssystemer — forskningsanlæg og naturkatastrofer: anlæg og net, der er væsentlige for data vedrørende jord- skælv, oversvømmelser, stormfloder, udvejr, jordskred, vulkanudbrud og skovbrande. B. ENERGI Det strategiske m(cid:229)l for denne del af programmet er at udvikle bæredygtige energisystemer og -tjenester til Europa og bidrage til en mere bæredygtig udvikling p(cid:229) verdensplan, som kan skabe større for- syningssikkerhed og -diversificering, tilvejebringe prisbillige energitjenester af høj kvalitet, forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og begrænse konsekvenserne for miljøet. FTU-projekterne og demonstrationsprojekterne vil fordele sig p(cid:229) to nøgleaktioner vedrørende renere energi, herunder vedvarende energikilder og økonomisk og effektiv energi til et konkurrencedygtigt 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/73 Europa samt generiske aktiviteter vedrørende energiens samfundsøkonomiske aspekter, som fører til en bæredygtig udvikling (virkningerne for samfundet, økonomien og beskæftigelsen). a) NØGLEAKTIONER i) Renere energi, herunder vedvarende energikilder M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Denne nøgleaktion sigter mod at udvikle og demonstrere teknikker og dermed forbundne foranstaltnin- ger, der vil bidrage til at minimere miljøvirkningerne af energiproduktion og -anvendelse i Europa, samtidig med at energipolitikkens m(cid:229)l, herunder at gøre Fællesskabet mindre afhængigt af importeret energi, respekteres. Disse teknikker vil forbedre beskyttelsen af økosystemer ved at reducere emissio- nerne lokalt og globalt og ved at øge de vedvarende energikilders andel. Der træffes ligeledes for- anstaltninger til at studere rene og især vedvarende energikilder og for at bidrage til at mindske miljø- virkningerne af den nuværende anvendelse af fossilt brændsler. Arbejdet vil dække følgende omr(cid:229)der: — Produktion i stor skala og med reducerede CO2-emissioner af elkraft og/eller varme fra kul, bio- masse eller andre brændsler, herunder kombineret kraft-/varmeproduktion M(cid:229)let er at forbedre ydeevnen betydeligt og mindske energiproduktionsprocessernes omkostninger, afhængighed af import og miljøvirkninger, hvad enten det drejer sig om fossilt brændsel eller ved- varende energikilder. FTU-prioriteter: Forbrænding og andre termokemiske omdannelsesprocesser (f. eks. forgasning, pyrolyse); produktion med reducerede CO2-emissioner af elkraft og/eller varme fra kul, biomasse eller andre brændsler; forbedring af gasturbiners ydeevne; kombineret kraft-/varmeproduktion. — Udvikling og demonstration, herunder med henblik p(cid:229) decentraliseret produktion, af de vigtigste nye og vedvarende energikilder, og især biomasse, vind- og solenergi og brændstofceller M(cid:229)let er at muliggøre brug af nye og vedvarende energikilder i anvendelser, der er tilknyttet nettet eller som autonom udnyttelse, n(cid:229)r denne teknologi kan bidrage væsentligt til energiforsyningen. FTU-prioriteter: Brændstofceller til s(cid:229)vel stationære anvendelser som til transport; ren omdannelse og rentabel anvendelse af biomasse i forbindelse med energiproduktionskæder (varme- og kraftpro- duktion); vindenergi til landbaserede anvendelser og offshore; fotovoltaisk og termisk solenergitek- nologi; andre muligheder baseret p(cid:229) vedvarende energikilder, der vil kunne bidrage i betydelig grad til programmets samlede m(cid:229)l. — Integrering af nye og vedvarende energikilder i energisystemerne M(cid:229)let med denne aktion er at overvinde de problemer, der er i forbindelse med integrering af nye energikilder i de etablerede energisystemer, udvikle nye anvendelser og fjerne hindringerne for en mere udbredt anvendelse af vedvarende energikilder. FTU-prioriteter: Løse de tekniske problemer i forbindelse med integrering af vedvarende energikil- der i energinettene og -processerne; hybridsystemer, der kombinerer flere vedvarende energikilder eller kombinerer vedvarende energikilder med de konventionelle systemer; forbedre accepten af de vedvarende energikilder, dvs. gøre dem visuelt og støjmæssigt mindre generende; opregne, og om muligt fjerne, ikke-tekniske hindringer for integrering af vedvarende energikilder. L 64/74 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 — Økonomisk rentable teknikker til mindskelse af elproduktionens miljøskader M(cid:229)let er her at reducere miljøvirkningerne af elproduktion med hovedvægten lagt p(cid:229) de mest for- urenende energistrømme. FTU-prioriteter: Emissionsreducerende teknologi til kraftværker (f. eks. til reduktion af emissio- nerne af CO2, SOx, NOx og andre forurenende stoffer); varmgasrensning og forst(cid:229)else af videnska- belige grundfænomener. ii) Økonomisk og effektiv energi til et konkurrencedygtigt Europa M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r M(cid:229)let med denne nøgleaktion er at give Europa en p(cid:229)lidelig, ren, effektiv, sikker og økonomisk energi- forsyning, der er et gode for indbyggerne, samfundets funktion og industriens konkurrenceevne. Det er vigtigt at n(cid:229) fremt til en mere effektive energiudnyttelse takket være teknikker, der gør det muligt at mindske de samlede omkostninger, energiintensiteten, miljøvirkningerne og afhængigheden af importe- ret energi betydeligt. Det er nødvendigt p(cid:229) alle stadier i energikredsløbet — produktion, distribution og anvendelse — at træffe foranstaltninger til at forbedre effektiviteten og mindske omkostningerne. Arbejdet vil blive koncentreret om følgende omr(cid:229)der: — Teknologi til rationel og effektiv slutanvendelse af energi M(cid:229)let er her at gøre afgørende fremskridt til et bæredygtigt energisystem ved betydeligt at reducere energiefterspørgslen og ved at sikre en mere effektiv og bæredygtig energianvendelse i bygninger, transport og industri (herunder landbrug). Det er til den ende nødvendigt at udvikle og anvende ny teknologi, forbedre de eksisterende teknikker og iværksætte formidlings- og demonstrationsaktio- ner med henblik p(cid:229) at ændre brugernes adfærd. FTU-aktiviteterne vil blive koncentreret om de sek- torer, hvor der er størst potentiel for bæredygtig energianvendelse. FTU-prioriteter: Der vil blive lagt særlig vægt p(cid:229) teknikker, der g(cid:229)r p(cid:229) tværs af sektorgrænser, s(cid:229)som processtyring og en integreret metode til forbedring af energieffektiviteten i bygninger, trans- port og industri, herunder landbrug; belysning, opvarmning, klimaanlæg i lokaler og integrering af vedvarende energikilder i bygninger; forbedring af energi- og miljømæssig ydeevne hos køretøjer og tilsvarende infrastrukturer, herunder brændstoffer, oplagring, omdannelse, forbrændning og transport af energi; reduktion af industriprocessers energiintensitet, hvor hovedvægten vil blive lagt p(cid:229) procesintegrering, adskillelse og tørring. — Energitransmissions- og distributionsteknologi M(cid:229)let er at udnytte hele potentiellet i de energinet, der er »intelligente« med hensyn til optimering af hele energisystemets effektivitet ved at forbedre energitransport- og distributionssystemernes fleksibilitet, p(cid:229)lidelighed og konkurrenceevne og samtidig reducere omkostninger, transmissionstab og miljøvirkninger. Der vil blive lagt vægt p(cid:229) at fremme integrering af nye forsyningskilder i de europæiske energinet og bidrage til styring af liberaliserede energimarkeder og understøtning heraf. FTU-prioriteter: Intelligente energitransport- og distributionssystemer; transport af gas og el over store afstande; optimerede netstyrings- og kontrolsystemer; gennemførelse af optimal ydelse for elektricitet, gas, opvarmning og klimasystemer i byer; superledere. — Energioplagringsteknikker i makro- og mikrostørrelse M(cid:229)let er at forbedre effektiviteten og mindske miljøvirkninger ved energioplagring; i makrostør- relse drejer det sig om at optimere fordelene ved skiftende vedvarende energikilder; i mesostørrelse drejer det sig om færdigudvikling af ikke-forurenende køretøjer og i mikrostørrelse om aktioner, der yderligere skal reducere elektroniske anordningers størrelse. FTU-prioriteter: P(cid:229)lidelige og økonomisk rentable energioplagringsteknikker, herunder flydende naturgas og flydende gas, H2, avancerede batterier, s(cid:229)vel i makrostørrelse som i mikrostørrelse, for stationære og mobile anvendelser. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/75 — Højeffektive teknikker til efterforskning efter, udvinding og produktion af kulbrinter M(cid:229)let her er at forbedre kortlægningen af de i EU disponible energikilder og at optimere udnyttel- sen heraf og reducere omkostningerne og miljøvirkningerne ved produktionen heraf ved at udvikle teknikker, der er mere konkurrencedygtige p(cid:229) verdensmarkederne. FTU-prioriteter: Forbedrede værktøjer til individualisering og forvaltning af forekomster af kul- brinter; teknologi til kulbrinteefterforskning og -produktion, navnlig i vanskelige omr(cid:229)der og p(cid:229) havbunden; nedbringelse af miljøvirkninger og avancerede udvindingsteknikker for kulbrinter, her- under dem med vidtrækkende anvendelser, f. eks. til geotermisk energi; udvinding af kulbrinter i kullag. — Forbedring af nye og vedvarende energikilders ydeevne M(cid:229)let er at sikre en s(cid:229) bred anvendelse af vedvarende energikilder som mulig ved at reducere omkostningerne ved deres anvendelse til energiproduktion og ved at uddybe vort kendskab til dis- ponible vedvarende energiressourcer i Europa, ved at forbedre teknikkernes effektivitet og ved at reducere fabrikationsomkostningerne. FTU-prioriteter: Udnyttelse af biomasse og forvaltning af affald som energiressource; forbedring af fotovoltaiske cellers og vindmotorers ydeevne; reduktion af produktionsomkostningerne ved tek- nikker for vedvarende energi (f. eks. turbineskovlblade, fotovoltaiske moduler). — Udarbejdelse af scenarier vedrørende teknikker i forbindelse med forsyning og efterspørgsel i øko- nomiske/miljømæssige/energimæssige systemer og deres indbyrdes p(cid:229)virkninger, og analyse af alle energikilders rentabilitet (baseret p(cid:229) omkostningerne i hele kredsløbet) og ydeevne M(cid:229)let er at udarbejde strategier for energiproduktion og -anvendelse, for indførelse af nye energi- teknologi og udarbejdelse af en politik. FTU-prioriteter: Analyse af scenarier p(cid:229) lang og kort sigt, p(cid:229) verdensplan, fællesskabsplan og regionalt plan, af udbud og efterspørgsel i forbindelse med økonomisk udvikling og samfundsmæs- sige og miljømæssige behov; modelopstilling og analyse af de førte politikkers virkninger; global vurdering af energimarkeder og af de teknologiske følger i betragtning af de liberaliserede energi- markeder. b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER — Undersøgelse af energiens socioøkonomiske aspekter set ud fra bæredygtig udvikling (virkninger for samfundet, økonomien og beskæftigelsen) M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r M(cid:229)let best(cid:229)r i at udvikle og anvende værktøjer til evaluering og opfølgning af samfundsøko- nomiske aspekter af energiteknologi, -systemer og -tjenester ved anvendelse af teknologivurdering p(cid:229) projektplan og global systemanalyse p(cid:229) det mere generelle plan. FTU-prioriteter: Hvad ang(cid:229)r teknologivurdering: den sociale dimension (adfærd, accept), innova- tionsdimensionen, og navnlig »befal og kontroller« -foranstaltninger og virkningerne af andre sek- torpolitikker, vurdering af eksterne virkninger og n(cid:229)r de internaliseres, og endelig den sammen- lignende vurdering; hvad ang(cid:229)r systemanalyse: forst(cid:229)else af forbindelserne mellem energi, miljø, teknologi og økonomisk vækst under hensyntagen til samfundsværdier og naturgivne og menneske- skabte ressourcer. L 64/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, som er omhandlet i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendelse: 1. Ledsageforanstaltninger Ledsageforanstaltningerne best(cid:229)r navnlig i: — undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller videnskabelige eller tekniske samenkomster — brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik p(cid:229) at foretage den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammepro- gram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel, tilskyndelse til finansiering af innovation og bistand til beskyt- telse af intellektuel ejendomsret — uddannelse i forbindelse med FTU, der er relevant for særprogrammet, bortset fra Marie Curie-sti- pendierne — støtte til programmer for oplysning og hjælp til fordel for forskningsaktører, herunder SMV, samt udvikling af et tættere internationalt videnskabeligt samarbejde — støtte til fremme af fælles datastrukturer samt til datakompatibilitet og standardisering, behand- ling, forvaltning og udveksling af data — brug af ekstern ekspertviden til indførelse af og adgang til informations-, hjælpe- og innovations- fremmende tjenester og net. 2. Bidragssatser N(cid:229)r der er tale om FTU-projekter, demonstrationsprojekter og integrerede projekter, anses udgifter til anvendelse af forskningsfartøjer, offshoreplatforme og luftb(cid:229)rne platforme for at være støtteberettigede udgifter. Disse udgifter omhandles nærmere i arbejdsprogrammet. 3. Supplerende regler for bidrag og formidling Retlige enheder etableret i tredjelande og internationale organisationer kan ogs(cid:229) deltage i programmet projekt for projekt, n(cid:229)r deres deltagelse bidrager væsentligt til gennemførelsen af programmet. S(cid:229)danne enheder og internationale organisationer kan undtagelsesvis modtage tilskud, n(cid:229)r deres del- tagelse er udbytterig og udvider mulighederne for at opfylde programmets m(cid:229)l. 4. Koordineringsbestemmelser Kommissionen sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supple- rer hinanden, navnlig ved at gruppere dem omkring en fælles m(cid:229)lsætning og ved at undg(cid:229) dobbelt- arbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner. I den forbindelse sikres koordineringen ogs(cid:229) af de to programudvalg, hvor det er relevant. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/77 Der sørges ogs(cid:229) s(cid:229) vidt muligt for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram — programmerne for forskning og uddannelse til gennemførelse af R(cid:229)dets afgørelse 1999/64/Euratom af 22. december 1998 om femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (1) — andre europæiske forskningsrammer, herunder Eureka og Cost — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen. Samordningen best(cid:229)r i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig fører til: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gen- nemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og for- midling ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særpro- gram og et program for forskning og udannelse. (1) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 34


title: 1999/92/EG: Kommissionens beslut av den 25 januari 1999 om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande lätta sammansatta träbaserade balkar och pelare [delgivet med nr K(1999) 116] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Community certification
building industry
producer's liability
production control
quality label
wood for construction

formats: html pdf print

text: 3. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 29/49 KOMMISSIONENS BESLUT av den 25 januari 1999 om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20. 2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande lätta sammansatta träbase- rade balkar och pelare [delgivet med nr K(1999) 116] (Text av betydelse för EES) (1999/92/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter (1), ändrat genom direktiv 93/68/EEG (2), särskilt artikel 13. 4 i detta, och av följande skäl: Kommissionen skall välja det av de två förfaranden, enligt artikel 13. 3 i direktiv 89/106/EEG för bestyrkande av överensstämmelse av en produkt, som är ”minst betung- ande och samtidigt förenligt med kraven på säkerhet”. Detta innebär att det är nödvändigt att besluta om huru- vida en tillverkningskontroll i fabriken under tillverkarens ansvar är ett nödvändigt och tillräckligt villkor för bestyr- kande av överensstämmelse för en bestämd produkt eller produktgrupp, eller om det av orsaker som rör uppfyl- landet av de kriterier som avses i artikel 13. 4 krävs att ett godkänt certifieringsorgan deltar. Enligt artikel 13. 4 krävs att det förfarande som sålunda bestämts skall anges i uppdragen och i de tekniska specifikationerna. Det är därför önskvärt att definiera de produkter eller produktgrupper som används i uppdragen och i de tekniska specifikationerna. De två förfaranden som avses i artikel 13. 3 beskrivs i detalj i bilaga III till direktiv 89/106/EEG. Det är därför nödvändigt att klart ange de metoder genom vilka de två förfarandena skall genomföras, i enlighet med bilaga III, för varje produkt eller produktgrupp, eftersom bilaga III anger att vissa system i första hand skall användas. Det förfarande som avses i artikel 13. 3 a motsvarar de system som anges i det första alternativet, utan fortlö- pande övervakning, samt i det andra och det tredje alter- nativet i punkt 2 ii i bilaga III och det förfarande som avses i artikel 13. 3 b motsvarar de system som anges i punkt 2 i i bilaga III, samt i det första alternativet med fortlöpande övervakning i punkt 2 ii i bilaga III. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga byggkommittén. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För de produkter som anges i bilaga I skall överensstäm- melsen bestyrkas genom ett förfarande där, förutom ett system för tillverkningskontroll i fabriken som genomförs av tillverkaren, även ett godkänt certifieringsorgan tar del i bedömningen och övervakningen av tillverkningskon- trollen eller av själva produkten. Artikel 2 Förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse enligt bilaga II skall anges i uppdragen för riktlinjerna för euro- peiskt tekniskt godkännande. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 25 januari 1999. På kommissionens vägnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen (1) EGT L 40, 11. 2. 1989, s. 12. (2) EGT L 220, 30. 8. 1993, s. 1. L 29/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 2. 1999 BILAGA I Lätta sammansatta träbaserade balkar och pelare (som även omfattar T-balkar, dvs. kombinationer av balkar/plattor): — För användning i byggnader. BILAGA II BESTYRKANDE AV ÖVERENSSTÄMMELSE PRODUKTGRUPP: LÄTTA SAMMANSATTA TRÄBASERADE BALKAR OCH PELARE (1/1) 1. System för bestyrkande av överensstämmelse För den eller de produkter och det eller de användningsområden som anges nedan skall Europeiska organisationen för tekniskt godkännande (EOTA) specificera följande system för bestyrkande av överens- stämmelse i de riktlinjer för europeiskt tekniskt godkännande som är tillämpliga: Produkt(er) Användningsområde(n) Nivå(er) eller klass(er) (reaktion vid brandpåverkan) (värmebestän- dighet) System för bestyrkande av överensstämmelse Lätta sammansatta träbaserade balkar och pelare (som även omfattar T-balkar, dvs. kombinationer av balkar/ plattor) i byggnader alla 1 System 1: Se bilaga III. 2 i till direktiv 89/106/EEG, utan revisionsprovning av stickprov. Specifikationen för systemet skall vara sådan att den kan genomföras även när prestanda beträffande en viss egenskap inte behöver fastställas på grund av att minst en medlemsstat saknar bestämmelser för egen- skapen i fråga (se artikel 2. 1 i direktiv 89/106/EEG och i tillämpliga fall punkt 1. 2. 3 i tillämpningsdoku- menten). I dessa fall skall kontroll av egenskapen i fråga inte påtvingas tillverkaren om denne inte önskar ange produktens prestanda i detta avseende


title: Besluit nr. 1/1999 van de Associatieraad, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Polen, anderzijds, van 25 januari 1999, tot wijziging van Protocol nr. 4 bij de Europaovereenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Polen, anderzijds

eurovoc_concepts:
Poland
administrative cooperation
agreement (EU)
association agreement (EU)
originating product
territorial law

text: L 77/34 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 3. 1999 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT Nr. 1/1999 VAN DE ASSOCIATIERAAD, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Republiek Polen, anderz¶ds van 25 januari 1999 tot w¶ziging van Protocol nr. 4 b¶ de Europaovereenkomst waarb¶ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Republiek Polen, anderz¶ds (1999/216/EG) DE ASSOCIATIERAAD, Gelet op de Europaovereenkomst waarb¶ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeen- schappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Republiek Polen, anderz¶ds (1), die op 16 december 1991 te Brussel werd ondertekend, en met name op artikel 38 van Protocol nr. 4 (2), Overwegende dat voor de goede werking van de verruimde cumulatieregeling die het mogel¶k maakt materialen van oorsprong uit de Gemeenschap, Polen, Hongar¶e, Tsjechi(cid:137), Slowak¶e, Bulgar¶e, Roemeni(cid:137), Letland, Litouwen, Estland, Sloveni(cid:137), de Europese Econo- mische Ruimte (hierna de EER genoemd), (cid:246)sland, Noor- wegen of Zwitserland te gebruiken, w¶zigingen dienen te worden aangebracht in de definitie, in Protocol nr. 4, van het begrip „producten van oorsprong”; Overwegende dat het dienstig l¶kt tot 31 december 2000 het systeem van forfaitaire percentages te handhaven zoals dit is omschreven in artikel 15 van Protocol nr. 4 betref- fende het verbod op teruggave of vr¶stelling van rechten; cumulatieregeling tot industrieproducten van oorsprong uit Turk¶e uit te breiden; Overwegende dat het dienstig is, teneinde het handelsver- keer en de administratieve formaliteiten te vereenvou- digen, de tekst van de artikelen 3, 4 en 12 van Protocol nr. 4 te w¶zigen; Overwegende dat in de l¶st van oorsprongverlenende be- of verwerkingen van het protocol enige correcties moeten worden aangebracht teneinde rekening te houden met, enerz¶ds, de ontwikkeling van de techniek en, anderz¶ds, de schaarste aan bepaalde grondstoffen, BESLUIT: Artikel 1 Protocol nr. 4 betreffende de definitie van het begrip „producten van oorsprong” en methoden van administra- tieve samenwerking wordt als volgt gew¶zigd: Overwegende dat het, gezien de b¶zondere regeling tussen de Gemeenschap en Turk¶e in verband met indu- strieproducten, gerechtvaardigd is de vorengenoemde 1. artikel 1, onder i), wordt vervangen door: (1) PB L 348 van 31. 12. 1993, blz. 2. (2) Protocol nr. 4 is vervangen b¶ Besluit nr. 1/97 van de Asso- ciatieraad (PB L 221 van 11. 8. 1997, blz. 1). „i) Toegevoegde waarde: de pr¶s af fabriek verminderd met de douanewaarde van alle gebruikte materialen van oorsprong uit de andere in de artikelen 3 en 4 23. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 77/35 genoemde landen of, indien de douanewaarde niet bekend is of niet kan worden vastgesteld, de eerste verifieerbare pr¶s die in de Gemeenschap of in Polen voor deze materialen werd betaald. ”; 2. de artikelen 3 en 4 worden vervangen door het volgende: „Artikel 3 Cumulatie in de Gemeenschap 1. Onverminderd het bepaalde in artikel 2, lid 1, worden producten als van oorsprong uit de Gemeen- schap beschouwd indien z¶ z¶n verkregen door be- of verwerking van materialen van oorsprong uit de Gemeenschap, Polen, Bulgar¶e, Hongarije, Tsjechi(cid:137), Slowak¶e, Roemeni(cid:137), Litouwen, Letland, Estland, Sloveni(cid:137), (cid:246)sland, Noorwegen, Zwitserland (met inbe- grip van Liechtenstein (*)) of Turk¶e (**) overeenkom- stig het bepaalde in het protocol betreffende de oorsprongsregels, dat als b¶lage aan de overeenkom- sten tussen de Gemeenschap en elk van deze landen is gehecht, op voorwaarde dat deze materialen in de Gemeenschap bewerkingen hebben ondergaan die ingr¶pender z¶n dan die waarin artikel 7 van dit protocol voorziet. Het is niet noodzakel¶k dat deze materialen in de Gemeenschap „toereikende be- of verwerkingen” hebben ondergaan. 2. Indien de in de Gemeenschap verrichte be- of verwerkingen niet ingr¶pender z¶n dan de in artikel 7 bedoelde be- of verwerkingen, wordt het verkregen product enkel als van oorsprong uit de Gemeenschap beschouwd indien de aldaar toegevoegde waarde groter is dan die van de gebruikte materialen van oorsprong uit een van de andere in lid 1 bedoelde landen. Is dit niet het geval, dan wordt het verkregen product land dat de beschouwd als van oorsprong uit het meeste waarde heeft toegevoegd aan de materialen van oorsprong die b¶ de vervaardiging in de Gemeenschap gebruikt z¶n. 3. De producten van oorsprong uit een van de in lid 1 genoemde landen die in de Gemeenschap geen enkele be- of verwerking ondergaan, behouden hun oorsprong wanneer z¶ naar een van deze landen worden uitgevoerd. 4. De in dit artikel bedoelde cumulatieregels z¶n uitsluitend van toepassing op de materialen en producten hebben verkregen krachtens oorsprongsregels welke identiek z¶n met die van dit protocol. oorsprongskarakter hun die De Gemeenschap zal Polen door tussenkomst van de Commissie van de Europese Gemeenschappen nadere b¶zonderheden verstrekken over de overeenkomsten en de daarin opgenomen oorsprongsregels die met de andere in lid 1 genoemde landen worden toegepast. De Commissie van de Europese Gemeenschappen maakt in de C-reeks van het Publicatieblad van de Europese ingang Gemeenschappen de datum bekend met waarvan de in lid 1 genoemde landen die aan de gestelde artikel bedoelde cumulatie mogen toepassen. voorwaarden voldoen, de in dit Artikel 4 Cumulatie in Polen 1. Onverminderd het bepaalde in artikel 2, lid 2, worden producten als van oorsprong uit Polen beschouwd indien z¶ z¶n verkregen door be- of verwerking van materialen van oorsprong uit de Gemeenschap, Polen, Bulgar¶e, Hongar¶e, Polen, Tsje- chi(cid:137), Slowak¶e, Roemeni(cid:137), Litouwen, Letland, Estland, Sloveni(cid:137), (cid:246)sland, Noorwegen, Zwitserland (met inbe- grip van Liechtenstein (*)) of Turk¶e (**) overeenkom- stig het bepaalde in het protocol betreffende de oorsprongsregels, dat als b¶lage aan de overeenkom- sten tussen Polen en elk van deze landen is gehecht, op voorwaarde dat deze materialen in Polen bewer- kingen hebben ondergaan die ingr¶pender z¶n dan die waarin artikel 7 van dit protocol voorziet. Het is niet noodzakel¶k dat deze materialen in dit land zoge- naamde „toereikende be- of verwerkingen” hebben ondergaan. 2. Indien de in Polen verrichte be- of verwerkingen niet ingr¶pender z¶n dan de in artikel 7 bedoelde be- of verwerkingen, wordt het verkregen product enkel als van oorsprong uit Polen beschouwd indien de aldaar toegevoegde waarde groter is dan die van de gebruikte materialen van oorsprong uit een van de andere in lid 1 bedoelde landen. Is dit niet het geval, dan wordt het verkregen product beschouwd als van oorsprong uit het land waar de meeste waarde is toegevoegd aan de b¶ de vervaardiging in Polen gebruikte materialen van oorsprong. 3. De producten van oorsprong uit een van de in lid 1 genoemde landen die in Polen geen enkele be- of verwerking ondergaan, behouden hun oorsprong wanneer z¶ uit een van deze landen worden uitge- voerd. 4. De in dit artikel bedoelde cumulatieregels z¶n uitsluitend van toepassing op de materialen en producten die de oorsprong hebben verkregen krach- tens oorsprongsregels welke identiek z¶n met die van dit protocol. Polen zal de Gemeenschap door tussenkomst van de Commissie van de Europese Gemeenschappen nadere b¶zonderheden verstrekken van de overeenkomsten en de daarin opgenomen oorsprongsregels die met de andere in lid 1 genoemde landen worden toegepast. De Commissie van de Europese Gemeenschappen maakt in de C-reeks van het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen de datum bekend met ingang waarvan de in lid 1 genoemde landen die aan de gestelde artikel bedoelde cumulatie mogen toepassen. voorwaarden voldoen, de in dit (*) Het vorstendom Liechtenstein heeft een douane- unie met Zwitserland en is part¶ b¶ de Overeen- komst betreffende de Europese Economische Ruimte. (**) De in dit artikel bedoelde cumulatie geldt niet voor materialen van oorsprong uit Turk¶e die in de l¶st van b¶lage V b¶ dit protocol z¶n vermeld. ”; L 77/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 3. 1999 3. artikel 12 wordt vervangen door: „Artikel 12 Territorialiteitsbeginsel 1. Aan de in titel II genoemde voorwaarden voor het verkr¶gen van de oorsprong moet zonder onderbreking in de Gemeenschap of in Polen z¶n voldaan, behou- dens het bepaalde in artikel 2, lid 1, onder c), de artikelen 3 en 4, en lid 3 van dit artikel. 2. Behoudens het bepaalde in de artikelen 3 en 4 worden producten van oorsprong die uit de Gemeen- schap of Polen naar een ander land worden uitgevoerd en vervolgens opnieuw worden ingevoerd, als niet van tenz¶ ten genoegen van de oorsprong beschouwd, douaneautoriteiten wordt aangetoond dat: a) de wederingevoerde goederen dezelfde z¶n als de eerder uitgevoerde goederen, en b) de goederen t¶dens de periode dat ze zich in dit land bevonden of waren uitgevoerd geen andere dan de voor hun bewaring in goede staat noodzakel¶ke be- of verwerkingen hebben ondergaan. 3. Een buiten de Gemeenschap of Polen verrichte be- of verwerking van de uit de Gemeenschap of Polen en later wederingevoerde materialen uitgevoerde verleent niet het karakter van product van oorsprong overeenkomstig het bepaalde in titel II indien: a) de genoemde materialen geheel en al in de Gemeenschap of Polen z¶n verkregen dan wel, voorafgaand aan de uitvoer, aldaar een meer ingr¶- pende be- of verwerking dan de in artikel 7 vermelde verwerkingen hebben ondergaan, en ontoereikende be- of van alle gebruikte niet van oorsprong z¶nde materialen vaststelt, mogen de totale waarde van de niet van oorsprong z¶nde materialen die in de betrokken part¶ worden verwerkt en de totale buiten de Gemeenschap toegevoegde of Polen overeenkomstig dit waarde het vermelde percentage niet overschr¶den. artikel 5. Voor de toepassing van het bepaalde in de leden 3 en 4 wordt onder „totale toegevoegde waarde” verstaan alle buiten de Gemeenschap of Polen gemaakte kosten, met inbegrip van de waarde van de toege- voegde materialen. 6. Het bepaalde in de leden 3 en 4 is niet van toepassing op producten die niet aan de in de l¶st van b¶lage II genoemde voorwaarden voldoen en die enkel krachtens de algemene afw¶king van artikel 6, lid 2, kunnen worden aangemerkt als producten die een toereikende be- of verwerking hebben ondergaan. 7. Het bepaalde in de leden 3 en 4 is niet van toepassing op producten van de hoofdstukken 50 tot en met 63 van het geharmoniseerde systeem. 8. De buiten de Gemeenschap of Polen verrichte be- of verwerkingen als bedoeld in dit artikel vinden plaats in het kader van de regeling passieve veredeling of een soortgel¶ke regeling. ”; 4. in de artikelen 13, 14, 15, 17, 21, 27, 30 en 32 worden de woorden „bedoeld in artikel 4” vervangen door „bedoeld in de artikelen 3 en 4”; 5. in artikel 15, punt 6, wordt in de laatste alinea de datum van „31 december 1998” vervangen door „31 december 2000”; 6. in artikel 26 wordt „C2/CP3” vervangen door „CN22/CN23”; b) ten genoegen van de douaneautoriteiten kan worden aangetoond dat: 7. in b¶lage I, aantekening 5. 2, wordt: i) de wederingevoerde goederen het resultaat z¶n van de be- of verwerking van de uitgevoerde materialen, en a) tussen de streepjes „— kunstmatige filamenten” en ii) de totale buiten de Gemeenschap of Polen toegevoegde waarde niet meer dan 10 % bedraagt van de pr¶s af fabriek van het als product van oorsprong aangemerkte eindpro- duct. 4. Voor de toepassing van lid 3 is het bepaalde in titel II betreffende het verlenen van de oorsprong niet van toepassing op buiten de Gemeenschap of Polen verrichte be- of verwerkingen. Wanneer evenwel, in de l¶st van b¶lage II, voor de vaststelling van het karakter van product van oorsprong van het betrokken eindpro- duct een regel is opgenomen die de maximumwaarde „— synthetische stapelvezels van polypropyleen” het volgende streepje ingevoegd: „— filamenten die elektriciteit geleiden”; b) het v¶fde voorbeeld „(een getuft tap¶t. wordt voldaan)” geschrapt; 8. in b¶lage II wordt: a) tussen de regels betreffende de GS-posten 2202 en 2208 de volgende regel ingevoegd: 23. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 77/37 „GS-post Omschr¶ving Be- of verwerkingen van niet van oorsprong z¶nde materialen die het karakter van product van oorsprong verlenen (1) (2) (3) of (4) 2207 Ethylalcohol, niet gedenatureerd, met een alcohol-volumegehalte van 80 % vol of meer; ethylalcohol en gedistilleerde dranken, gedenatu- reerd, ongeacht het gehalte Vervaardiging waarb¶ de gebruikte materialen niet onder post 2207 of 2208 vallen”; b) de regel voor hoofdstuk 57 wordt vervangen door: „Hoofdstuk 57 Tap¶ten — van naaldgetouwvilt — van ander vilt — andere Vervaardiging uit (1): — natuurl¶ke vezels, of — chemische materialen of textiel- massa; echter: — polypropyleenfilamentgarens bedoeld b¶ post 5402 — polypropyleenvezel bedoeld b¶ post 5503 of 5506, of — polypropyleenkabels bedoeld b¶ post 5501, waarvan de titer van (cid:130)(cid:130)n enkel fila- ment of vezel in alle gevallen minder dan 9 decitex bedraagt, mogen worden gebruikt, op voor- waarde dat de waarde ervan niet meer bedraagt dan 40 % van de pr¶s af fabriek van het product Als gebruikt rug mag juteweefsel worden Vervaardiging uit (1): — natuurl¶ke vezels, niet gekaard of gekamd, noch anderszins bewerkt voor het spinnen, of — chemische materialen of textiel- massa Vervaardiging uit (1): — garens van kokos of jute (a) — synthetische of kunstmatige fila- mentgarens — natuurl¶ke vezels, of — synthetische of stapelvezels, niet gekamd, noch bewerkt voor het spinnen kunstmatige gekaard of anderszins rug mag juteweefsel worden Als gebruikt (1) Voor b¶zondere voorwaarden voor producten gemaakt van gemengd textiel, zie inleidende opmerking nr. 5. (a) Het gebruik van jutegarens is toegelaten vanaf 1 juli 2000. ”; L 77/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 3. 1999 c) de regel voor GS-post 7006 wordt vervangen door: „7006 Glas, bedoeld b¶ post 7003, 7004 of 7005, gebogen, met schuingeslepen randen, gegraveerd, van gaten voor- zien, ge(cid:137)mailleerd of op andere w¶ze bewerkt, doch niet oml¶st noch met andere stoffen verbonden: — platen van glas (substraten), bekleed met een di(cid:137)lektrische metaallaag, halfgeleidend volgens de normen van SEMII (1) — andere Vervaardiging uit platen van glas (substraten) van post 7006 Vervaardiging uit materialen van post 7001 (1) SEMII — Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated. ”; d) de regel voor GS-post 7601 wordt vervangen door: „7601 Ruw aluminium Vervaardiging waarb¶: — alle gebruikte materialen onder een andere post dan die van het product worden ingedeeld, en — de waarde van alle gebruikte materialen niet meer bedraagt dan 50 % van de pr¶s af fabriek van het product of Vervaardiging door thermische of elektrolytische behandeling, uit niet gelegeerd aluminium of uit resten en afvallen van aluminium”; 9. de volgende b¶lage wordt toegevoegd: „B(cid:246)LAGE V L¶st van materialen van oorsprong uit Turk¶e, naar hoofdstuk en post van het geharmoni- seerde systeem (GS), waarop de bepalingen van de artikelen 3 en 4 niet van toepassing z¶n Hoofdstuk 1 Hoofdstuk 2 Hoofdstuk 3 0401 tot 0402 ex 0403 0404 tot 0410 0504 0511 Hoofdstuk 6 0701 tot 0709 Karnemelk, gestremde melk en room, yoghurt, kefir en andere gegiste of aange- zuurde melk en room, ook indien ingedikt, zonder toegevoegde suiker of andere zoetstoffen 23. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 77/39 Groenten, behalve suikerma(cid:139)s van onderverdeling 0710 40 00, ook indien gestoomd of in water gekookt, bevroren, met uitzondering van suikerma(cid:139)s van onderverdeling 0704 40 00 Groenten, voorlopig verduurzaamd (b¶voorbeeld door middel van zwaveldioxide of in water waaraan, voor het voorlopig verduurzamen, zout, zwavel of andere stoffen z¶n toegevoegd), doch als zodanig niet geschikt voor dadel¶ke consumptie, met uitzondering van suikerma(cid:139)s van onderverdeling 0711 90 30 ex 0710 ex 0711 0712 tot 0714 Hoofdstuk 8 ex Hoofdstuk 9 Koffie, thee, mat(cid:130) en specer¶en, met uitzondering van mat(cid:130) van post 0903 Hoofdstuk 10 Hoofdstuk 11 Hoofdstuk 12 ex 1302 Pectinestoffen, pectinaten en pectaten 1501 tot 1514 ex 1515 ex 1516 ex 1517 en ex 1518 ex 1522 Hoofdstuk 16 1701 ex 1702 1703 1801 en 1802 ex 1902 ex 2001 2002 en 2003 ex 2004 ex 2005 2006 en 2007 ex 2008 2009 Andere plantaardige vetten en vette oli(cid:137)n (met uitzondering van jojobaolie en fracties daarvan), ook indien geraffineerd, doch niet chemisch gew¶zigd Dierl¶ke en plantaardige vetten en oli(cid:137)n, alsmede fracties daarvan, geheel of gedeeltel¶k gehydrogeneerd, veresterd, opnieuw veresterd of ge(cid:137)la(cid:139)diniseerd, ook indien geraffineerd, doch niet verder bereid, met uitzondering van gehydroge- neerde ricinusolie, zogenaamde „opalwax” Margarine, kunstreuzel en andere bereide sp¶svetten Afvallen afkomstig van de behandeling van vetstoffen of van dierl¶ke of plant- aardige was, met uitzondering van d(cid:130)gras Andere suiker, chemisch zuivere lactose, maltose, glucose en fructose (levulose) daaronder begrepen, in vaste vorm; suikerstroop, niet gearomatiseerd en zonder toegevoegde kleurstoffen; kunsthonig, ook indien met natuurhonig vermengd; karamel; met uitzondering van die van de onderverdelingen 1702 11 00, 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 50 00 en 1702 90 10 Gevulde deegwaren, bevattende meer dan 20 gewichtspercenten vis, schaal- of weekdieren of andere ongewervelde waterdieren, worst, vlees of slachtafvallen van alle soorten, met inbegrip van vet van alle soorten Komkommers en augurken, uien, mangochutney, scherpsmakende vruchten van het geslacht „Capsicum”, paddestoelen en ol¶ven, bereid of verduurzaamd in az¶n of in az¶nzuur Andere groenten, op andere w¶ze bereid of verduurzaamd dan in az¶n of az¶n- zuur; bevroren, andere dan de producten bedoeld b¶ post 2006, met uitzondering van aardappelen in de vorm van meel, gries, griesmeel of vlokken en van suiker- ma(cid:139)s Andere groenten, op andere w¶ze bereid of verduurzaamd dan in az¶n of az¶n- zuur; niet bevroren, andere dan de producten bedoeld b¶ post 2006, met uitzonde- ring van aardappelen in de vorm van meel, gries, griesmeel of vlokken en van suikerma(cid:139)s Vruchten en andere eetbare plantendelen, op andere w¶ze bereid of verduur- zaamd, ook indien met toegevoegde suiker, andere zoetstoffen of alcohol, elders genoemd noch elders onder begrepen, met uitzondering van pindakaas, palm- harten, ma(cid:139)s, yamswortel, zoete aardappelen en eetbare delen van planten met een zetmeelgehalte van 5 gewichtspercenten of meer, w¶nbladeren, hopscheuten en andere soortgel¶ke eetbare delen van planten L 77/40 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 3. 1999 ex 2106 Suikerstroop, gearomatiseerd of met toegevoegde kleurstoffen Ethylalcohol, niet gedenatureerd, met een alcohol-volumegehalte van 80 % vol of meer, verkregen uit landbouwproducten die in deze l¶st z¶n opgenomen; ethyl- alcohol, gedenatureerd, ongeacht het gehalte, verkregen uit landbouwproducten die in deze l¶st z¶n opgenomen Ethylalcohol, niet gedenatureerd, met een alcohol-volumegehalte van minder dan 80 % vol, verkregen uit landbouwproducten die in deze l¶st z¶n opgenomen” 2204 2206 ex 2207 ex 2208 2209 Hoofdstuk 23 2401 4501 5301 en 5302 Dit besluit treedt in werking op de dag waarop het wordt aangenomen. Het is van toepassing met ingang van 1 januari 1999. Artikel 2 Gedaan te Brussel, 25 januari 1999. Voor de Associatieraad De Voorzitter B. GEREMEK