title: 1999/174/EG: Rådets beslut av den 25 januari 1999 om att antaga ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling, inbegripet demonstration, som skall genomföras av Gemensamma forskningscentrat (GFC) genom direkta åtgärder (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
Joint Research Centre
research programme
technological change
testing

text: 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/127 R(cid:138)DETS BESLUT av den 25 januari 1999 om att antaga ett inbegripet demonstration, som skall genomf(cid:246)ras av Gemensamma forskningscentrat (GFC) genom direkta (cid:229)tg(cid:228)rder (1998–2002) s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r teknisk utveckling, forskning, (1999/174/EG) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:138)D HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 130i. 4 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag (1) med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2) med beaktande av Ekonomiska och sociala kommit- te´ns yttrande (3), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) Genom beslut nr 182/1999/EG (4) antog Europa- femte ramprogrammet parlamentet och r(cid:229)det (nedan kallat ”femte ramprogrammet”) f(cid:246)r Euro- peiska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat FoTUD) f(cid:246)r perioden 1998–2002, med de allm(cid:228)nna riktlinjerna och de tekniska och vetenskapliga m(cid:229)len f(cid:246)r de verksamheter som skall genomf(cid:246)ras av Gemensamma forsk- ningscentret (GFC) f(cid:246)r Europeiska gemenskapen. (2) I artikel 130i. 3 i f(cid:246)rdraget fastst(cid:228)lls att rampro- grammet skall genomf(cid:246)ras genom s(cid:228)rskilda pro- gram som utvecklas inom varje verksamhets- omr(cid:229)de som ing(cid:229)r i ramprogrammet, och att varje s(cid:228)rskilt program skall inneh(cid:229)lla de n(cid:228)rmare villkoren f(cid:246)r genomf(cid:246)randet, programmets l(cid:228)ngd och de medel som bed(cid:246)ms n(cid:246)dv(cid:228)ndiga. (3) I enlighet med artikel 4. 2 i Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r Europe- iska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994–1998) (5) och artikel 7. 3 i r(cid:229)dets beslut om de s(cid:228)rskilda programmen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det fj(cid:228)rde ramprogrammet, har kommissionen l(cid:229)tit genomf(cid:246)ra en extern utv(cid:228)rdering som till- sammans med kommissionens slutsatser och kommentarer har (cid:246)verl(cid:228)mnats till Europaparla- mentet, r(cid:229)det, Ekonomiska och sociala kommit- te´n och Regionkommitte´n. (4) I enlighet med artikel 130j i f(cid:246)rdraget (cid:228)r r(cid:229)dets beslut 1999/65/EG av den 22 december 1998 om regler f(cid:246)r f(cid:246)retags, forskningscentrums och uni- versitets deltagande samt om regler f(cid:246)r spridning av f(cid:246)r forskningsresultat av Europeiska gemenskapens ramprogram (1998–2002) (6) (nedan kallade regler f(cid:246)r delta- gande och spridning) till(cid:228)mpliga p(cid:229) detta s(cid:228)r- skilda program. Dessa regler g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r indi- Gemensamma forskingscentret att delta i rekta (cid:229)tg(cid:228)rder som omfattas av detta s(cid:228)rskilda program. genomf(cid:246)randet femte (5) Ut(cid:246)ver det samarbete som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det eller av associeringsavtal kan det vara l(cid:228)mpligt samarbetsverksamhet att med tredje land eller internationella organisatio- ner, s(cid:228)rskilt p(cid:229) grundval av artikel 130m i f(cid:246)r- draget, f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmet. inleda internationell (6) Genomf(cid:246)randet av detta program kommer (cid:228)ven att omfatta verksamhet och metoder f(cid:246)r att sti- mulera, inom resultat f(cid:246)rh(cid:229)llande till i synnerhet FoTUD-omr(cid:229)det sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, samt verksamhet som stimulerar r(cid:246)rlighet och utbildning f(cid:246)r fors- kare. sprida och utnyttja i (1) EGT C 260, 18. 8. 1998, s. 105. (2) Yttrandet avgivet den 15 december 1998 ((cid:228)nnu ej offent- liggjort i EGT). (3) EGT C 407, 28. 12. 1998, s. 123. (4) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 1. (5) EGT L 126, 18. 5. 1994, s. 1. Beslutet senast (cid:228)ndrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (6) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 46. L 64/128 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 (7) Det femte ramprogrammets forskningsverksam- het b(cid:246)r (cid:228)ven inriktas p(cid:229) innovation f(cid:246)r att kunna bidra till bland annat de m(cid:229)l som fastst(cid:228)lls i den f(cid:246)rsta handlingsplanen f(cid:246)r innovation. Gemen- samma forskningscentret b(cid:246)r aktivt bedriva verk- samhet n(cid:228)r det g(cid:228)ller innovation och teknik(cid:246)ver- f(cid:246)ring. En v(cid:228)gledande f(cid:246)rdelning av beloppet finns i bilaga I. 2. Av det belopp som n(cid:228)mns i punkt 1 avser — 189 miljoner euro perioden 1998–1999 (8) Gemenskapens politik f(cid:246)r lika m(cid:246)jligheter m(cid:229)ste beaktas n(cid:228)r detta program genomf(cid:246)rs. och (9) Genomf(cid:246)randet av detta program b(cid:246)r (cid:246)vervakas s(cid:229) att programmet vid behov kan anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Vid en l(cid:228)mplig tidpunkt b(cid:246)r (cid:228)ven en utv(cid:228)rdering av hur programmet framskrider g(cid:246)ras av oberoende experter. (10) Vid genomf(cid:246)randet av detta program skall kom- missionen samr(cid:229)da med Gemensamma forsk- ningscentrets styrelse i enlighet med till(cid:228)mpliga best(cid:228)mmelser om Gemensamma forskningscentrets organisation. De g(cid:228)llande best(cid:228)mmelserna (cid:229)terges i kommissio- nens beslut 96/282/Euratom (1). kommissionens beslut i (11) Gemensamma forskningskommitte´ns styrelse har r(cid:229)dfr(cid:229)gats om det vetenskapliga och tekniska inneh(cid:229)llet i detta s(cid:228)rskilda program. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 I enlighet med artikel 3. 1 i det femte ramprogrammet antas h(cid:228)rmed ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r direkta (cid:229)tg(cid:228)rder avseende forskning och teknisk utveckling inbegripet demonstration som skall genomf(cid:246)ras av Gemensamma forskningscentret (nedan kallat det s(cid:228)rskilda program- met) f(cid:246)r perioden fr(cid:229)n och med den 25 januari 1999 till och med den 31 december 2002. Artikel 2 — 550 miljoner euro perioden 2000–2002. I det fall som avses i artikel 2. 1 c i det femte rampro- grammet skall r(cid:229)det anpassa den sistn(cid:228)mnda siffran i enlighet med artikel 2. 1 c, andra strecksatsen, i det femte ramprogrammet. I avvaktan p(cid:229) r(cid:229)dets beslut skall detta s(cid:228)rskilda program inte genomf(cid:246)ras ut(cid:246)ver best(cid:228)mmelsen i f(cid:246)rsta strecksatsen. Budgetmyndigheten skall fastst(cid:228)lla anslagen f(cid:246)r 3. varje budget(cid:229)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de vetenskap- liga och tekniska m(cid:229)l och prioriteringar som fastst(cid:228)lls i detta beslut och med h(cid:228)nsyn till de resurser som finns tillg(cid:228)ngliga inom den fler(cid:229)riga budgetplanen. Artikel 3 1. De allm(cid:228)nna riktlinjerna, de vetenskapliga och tekniska m(cid:229)len och prioriteringarna f(cid:246)r detta s(cid:228)rskilda program anges i bilaga II. De (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de principer och de tre kategorier av urvalskriterier som anges i bilaga I till det femte ramprogrammet. Reglerna f(cid:246)r spridning av resultat skall g(cid:228)lla f(cid:246)r 2. detta s(cid:228)rskilda program. 3. De n(cid:228)rmare reglerna f(cid:246)r gemenskapens finansi- ella deltagande i det s(cid:228)rskilda programmet framg(cid:229)r av artikel 4 i det femte ramprogrammet. 1. Det belopp som bed(cid:246)ms n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att Gemensamma forskningscentret skall kunna genom- f(cid:246)ra direkta (cid:229)tg(cid:228)rder enligt detta program uppg(cid:229)r till 739 miljoner euro. Direkta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder definieras i bilaga II och bilaga IV till det femte ramprogrammet. (1) EGT L 107, 30. 4. 1996, s. 12. S(cid:228)rskilda regler f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmet anges i bilaga III till detta beslut. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/129 Artikel 4 Mot bakgrund av de kriterier som avses i artikel 3. 1 samt de vetenskapliga och tekniska m(cid:229)l och priorite- ringar som anges i bilaga II skall kommissionen a) med l(cid:228)mpligt bist(cid:229)nd av oberoende externa exper- ter (cid:246)vervaka genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda pro- grammet och, vid behov, i enlighet med artikel 5. 1 i det femte ramprogrammet f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det f(cid:246)rslag om anpassning av det, b) l(cid:229)ta genomf(cid:246)ra den externa utv(cid:228)rdering, som anges i artikel 5. 2 i det femte ramprogrammet, av de verksamheter som bedrivits inom de omr(cid:229)den som omfattas av det s(cid:228)rskilda programmet. Artikel 5 Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram i 1. vilket f(cid:246)ljande skall anges: a) Mer detaljerade uppgifter om m(cid:229)len och FoTUD- prioriteringarna i bilaga II. b) Den v(cid:228)gledande tidsplanen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda programmet. 2. Arbetsprogrammet skall uppdateras n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt samt g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngligt av kommissionen f(cid:246)r alla intresserade parter i anv(cid:228)ndarv(cid:228)nlig form, inbegripet elektronisk form. Artikel 6 1. Kommissionen skall ansvara f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av detta s(cid:228)rskilda program genom Gemensamma forskningscentret. 2. Kommissionen skall samr(cid:229)da med Gemensamma forskningscentrets styrelse (nedan kallad styrelsen) i enlighet med till(cid:228)mpliga best(cid:228)mmelser om Gemen- samma forskningscentrets organisation. Kommissionen skall regelbundet informera styrel- 3. sen om genomf(cid:246)randet av detta s(cid:228)rskilda program. Artikel 7 Kommissionen f(cid:229)r beg(cid:228)ra att Gemensamma forsk- ningscentret, p(cid:229) grundval av kriteriet (cid:246)msesidig nytta, genomf(cid:246)r projekt tillsammans med juridiska personer som (cid:228)r etablerade i tredje land, n(cid:228)r detta verksamt bidrar till genomf(cid:246)randet av de direkta (cid:229)tg(cid:228)rderna. Artikel 8 I enlighet med artikel 5. 4 det femte ramprogrammet skall kommissionen regelbundet underr(cid:228)tta r(cid:229)det och Europaparlamentet om hur programmets genom- f(cid:246)rande f(cid:246)rl(cid:246)per i stort. Artikel 9 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 25 januari 1999. P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar J. FISCHER Ordf(cid:246)rande L 64/130 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 BILAGA I PRELIMIN(cid:190)R F(cid:214)RDELNING AV DET BELOPP SOM BED(cid:214)MS N(cid:214)DV(cid:190)NDIGT Typ av verksamhet Tj(cid:228)na medborgarna St(cid:228)rka en h(cid:229)llbar utveckling St(cid:246)dja gemenskapens konkurrenskraft (i miljoner euro) Belopp 292 321 126 Totalt 739 (1) (2) (1) Cirka 6 % av detta belopp f(cid:229)r ansl(cid:229)s till f(cid:246)rberedande forskning. (2) Totalsumman inbegriper Gemensamma forskningscentrets bidrag fr(cid:229)n den egna budgeten f(cid:246)r att kunna delta i (cid:229)tg(cid:228)rder med kostnadsdelning. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/131 ALL(cid:190)NNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA M(cid:138)L OCH PRIORITERINGAR BILAGA II A. GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRETS UPPGIFTER GFC har till uppgift att tillhandah(cid:229)lla avn(cid:228)marinriktat vetenskapligt och tekniskt st(cid:246)d till utformning- en, utvecklingen, genomf(cid:246)randet och (cid:246)vervakningen av gemenskapens politik. GFC (cid:228)r en del av kom- missionen och fungerar som gemenskapens referenscentrum f(cid:246)r vetenskap och teknik. Centrumets verksamhet (cid:228)r n(cid:228)ra f(cid:246)rknippad med politikutformningen och tj(cid:228)nar medlemsstaternas gemensamma intressen, utan att ha n(cid:229)gra kommersiella och nationella intressen. GFC st(cid:246)der politikutformarna i deras arbete med fr(cid:229)gor som (cid:228)r angel(cid:228)gna f(cid:246)r den enskilde medborga- ren, som f(cid:246)rb(cid:228)ttar samspelet mellan m(cid:228)nniskan och milj(cid:246)n och fr(cid:228)mjar en h(cid:229)llbar utveckling genom forskning p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) i n(cid:228)ra samverkan med n(cid:228)ringslivet och andra organ. Gemensamma forskningscentret kommer att str(cid:228)va efter att samordna den FoTUD-verksamhet som genomf(cid:246)rs i medlemsstaterna. GFC:s arbete (cid:228)r avh(cid:228)ngigt ett intensivt samarbete i n(cid:228)tverk med offent- liga och privata institutioner i medlemsstaterna, t. ex. forskningsn(cid:228)t, gemensamma projekt och utbyte av personal. Detta (cid:228)r mycket viktigt, eftersom GFC:s verksamhet kompletterar de indirekta (cid:229)tg(cid:228)rderna i det femte ramprogrammet. De indirekta (cid:229)tg(cid:228)rderna kommer (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis att vara det fr(cid:228)msta redskapet f(cid:246)r att utveckla och prova nya ide´er, och GFC:s uppgift (cid:228)r att se till att ide´erna till(cid:228)mpas i politikutformningen. B. M(cid:138)L: ST(cid:214)DJA F(cid:214)R(cid:190)NDRINGSPROCESSEN Den tekniska utvecklingen, s(cid:228)rskilt inom biovetenskap och informationsteknik, f(cid:246)r(cid:228)ndrar v(cid:229)rt s(cid:228)tt att leva, v(cid:229)rt s(cid:228)tt att g(cid:246)ra aff(cid:228)rer och den v(cid:228)rld vi lever i. Dessa f(cid:246)r(cid:228)ndringar (cid:228)r komplexa och (cid:228)r kopp- lade till varandra, vilket inneb(cid:228)r att de som utformar politiken beh(cid:246)ver hj(cid:228)lp med att f(cid:246)rst(cid:229) hur de kan ta den nya tekniken i anspr(cid:229)k f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla b(cid:228)ttre tj(cid:228)nster till medborgarna, g(cid:246)ra det m(cid:246)j- ligt f(cid:246)r n(cid:228)ringslivet att dra nytta av de nya framstegen och fr(cid:228)mja strategier som skyddar medborgarna mot de risker som f(cid:246)r(cid:228)ndringarna kan medf(cid:246)ra. GFC, som varande kommissionens vetenskapliga gren, beh(cid:246)ver kunna f(cid:246)rst(cid:228)rka f(cid:246)r(cid:228)ndringsprocessen genom st(cid:246)d till gemenskapens politikutformning s(cid:229) att f(cid:246)rst(cid:229)elsen f(cid:246)r nya fr(cid:229)gest(cid:228)llningar (cid:246)kar, genom vetenskapligt och tekniskt st(cid:246)d till politikutformningen och dess genomf(cid:246)rande samt genom saklig (cid:246)vervakning av politik(cid:229)tg(cid:228)rdernas effektivitet. F(cid:246)ljande tv(cid:229) urvalskriterier skall till(cid:228)mpas p(cid:229) GFC:s verksamhet: — Betydelsen f(cid:246)r gemenskapens politik. Kunskap om unionens politiska dagordning g(cid:246)r att GFC:s forskning kan ligga r(cid:228)tt i tiden och bidra till politikutformningen d(cid:228)r det b(cid:228)st beh(cid:246)vs. — Subsidiaritet. Subsidiariteten har tv(cid:229) sidor. Forskningen m(cid:229)ste dels genomf(cid:246)ras inom ett omr(cid:229)de d(cid:228)r det (cid:228)r l(cid:228)mpligt med gemenskapsdeltagande, dels b(cid:246)r det vara l(cid:228)mpligt att GFC utf(cid:246)r uppgifter- na. GFC arbetar d(cid:228)rf(cid:246)r inom omr(cid:229)den som gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande fr(cid:229)gor, konsumentskydd och bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning, d(cid:228)r centrumet genom sin unika, alleuropeiska sammans(cid:228)ttning ger ett mer- v(cid:228)rde. C. GFC:S PROGRAM GFC:s s(cid:228)rskilda program f(cid:246)r det femte ramprogrammet speglar de stora f(cid:246)r(cid:228)ndringar som har (cid:228)gt rum i Europa och den (cid:246)vriga v(cid:228)rlden under de senaste tio (cid:229)ren. Dessa f(cid:246)r(cid:228)ndringar har visserligen fr(cid:228)mjat tillv(cid:228)xt och v(cid:228)lst(cid:229)nd, men det beh(cid:246)vs (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en fortsatt tillv(cid:228)xt, att den europeiska industrin kan komkurrera p(cid:229) den inre marknaden och p(cid:229) v(cid:228)rldmarknaderna p(cid:229) r(cid:228)ttvisa villkor, en h(cid:229)ll- bar tillv(cid:228)xt och att Europas medborgare f(cid:229)r leva i en ren och s(cid:228)ker milj(cid:246). L 64/132 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 D(cid:228)rf(cid:246)r har GFC:s verksamhet delats in i f(cid:246)ljande tre huvudsakliga temaomr(cid:229)den: I. Tj(cid:228)na medborgarna II. St(cid:228)rka en h(cid:229)llbar utveckling III. St(cid:246)dja gemenskapens konkurrenskraft Det f(cid:246)rsta temaomr(cid:229)det syftar till att fr(cid:228)mja en politik som skyddar den enskilde medborgaren. Hit h(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att konsumenterna skall kunna lita p(cid:229) att de livsmedel han/hon k(cid:246)per och konsumerar (cid:228)r korrekt angivna och m(cid:228)rkta, att konsumenterna skyddas mot bedr(cid:228)gerier, att han/hon garanteras fullst(cid:228)ndigt utnyttjande av den moderna l(cid:228)karvetenskapen, att informationen till allm(cid:228)nheten (cid:228)r kor- rekt och tillf(cid:246)rlitlig och att skyddet mot naturkatastrofer och h(cid:228)lsorisker som orsakas av m(cid:228)nniskan (cid:228)r tillfredsst(cid:228)llande. Det andra temaomr(cid:229)det (cid:228)r h(cid:229)llbarhet, dvs. hur man kan f(cid:246)rena tillv(cid:228)xt med skydd av milj(cid:246)n, beva- rande av naturresurser och biologisk m(cid:229)ngfald, samtidigt som man ser till att gemenskapen (cid:228)ven i fort- s(cid:228)ttningen kan finansiera den till(cid:228)mpliga politiken och undvika att dessa insatser saboteras genom bedr(cid:228)gerier. Ett mycket viktigt m(cid:229)l f(cid:246)r gemenskapens politik (cid:228)r att integrera milj(cid:246)aspekterna p(cid:229) alla andra politikomr(cid:229)den, och lagstiftarna st(cid:229)r inf(cid:246)r en stor utmaning n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skapa r(cid:228)ttsliga ramar f(cid:246)r denna integrering, samtidigt som den fria marknadens politik uppr(cid:228)tth(cid:229)lls. GFC skall fr(cid:228)mja en h(cid:229)llbar utveckling genom analyser av vilka milj(cid:246)konsekvenser olika m(cid:246)jligheter kan f(cid:229), genom att fr(cid:228)mja bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning inom jordbruks- och fiskeripolitiken, st(cid:246)dja de internationella insatserna f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga en global f(cid:246)r(cid:228)ndring samt unders(cid:246)ka hur Europas ekosystem (cid:228)ndras och hur de skulle kunna bevaras. Det tredje temaomr(cid:229)dets syfte (cid:228)r fr(cid:228)mst att bidra till gemenskapens industrins konkurrenskraft genom att fr(cid:228)mja (cid:246)verf(cid:246)ringen av kunskap och forskningsresultat till industri. GFC kommer till exempel att anv(cid:228)nda sin unika expertis f(cid:246)r att g(cid:246)ra det l(cid:228)ttare f(cid:246)r nya industrigrenar att till(cid:228)mpa den senaste tek- niken (exempelvis satellit(cid:246)vervakning och avancerade material som biomaterial). Dessutom kommer l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder att genomf(cid:246)ras f(cid:246)r att fr(cid:228)mja nyckelomr(cid:229)den inom EU:s politik d(cid:228)r det kr(cid:228)vs extra st(cid:246)d f(cid:246)r att optimera den m(cid:246)jliga synergin mellan EU:s och partnerl(cid:228)ndernas forskarv(cid:228)rld och n(cid:228)rings- liv, t. ex. utvidgningen och integrering av kandidatl(cid:228)nderna i den gemensamma marknaden, samarbete med anslutningsl(cid:228)nder och l(cid:228)nder i Medelhavsomr(cid:229)det. Genomg(cid:229)ende f(cid:246)r alla tre forskningsteman (cid:228)r tv(cid:229) inslag. Det f(cid:246)rsta, m(cid:228)tning, standardisering och prov- ning, (cid:228)r ocks(cid:229) GFC:s viktigaste specialitet. Det andra (cid:228)r teknisk-ekonomisk expertis som kan f(cid:246)rse EU:s institutioner med adekvat r(cid:229)dgivning om utvecklingen av ny teknik, sannolikheten f(cid:246)r att en viss teknik sl(cid:229)r igenom, de sociala utmaningar som den nya tekniken medf(cid:246)r samt m(cid:246)jliga konsekvenser f(cid:246)r politiken. Detta inbegriper (cid:246)vervakning av h(cid:228)ndelseutvecklingen i de andra stora industrialiserade handelsblocken, f(cid:246)r att avg(cid:246)ra vilka l(cid:228)rdomar som kan d(cid:228)r dras. B(cid:229)da dessa uppgifter ing(cid:229)r i all GFC:s verksamhet, (cid:228)ven d(cid:228)r det inte uttryckligen n(cid:228)mns. Slutligen skall nedanst(cid:229)ende program inte ses som ett fastlagt program f(cid:246)r GFC:s verksamhet under de n(cid:228)rmaste fyra (cid:229)ren, utan snarare som en allm(cid:228)n ram som speglar dagens syn p(cid:229) den politiska dagord- ningen och dess prioriteringar. F(cid:246)r(cid:228)ndringar av GFC:s program kan v(cid:228)ntas, allt eftersom vetenskap och teknik utvecklas och den politiska dagordningen och konsumenternas prioriteringar f(cid:246)r(cid:228)ndras. I. TJ(cid:190)NA MEDBORGARNA I det f(cid:246)rsta temaomr(cid:229)det f(cid:246)r GFC:s forskningsverksamhet fokuseras den enskilde medborgaren. M(cid:229)let (cid:228)r att st(cid:246)dja gemenskapspolitik som (cid:228)r avsedd att skydda medborgarna, tillhandah(cid:229)lla information, bevara deras h(cid:228)lsa och skydda deras s(cid:228)kerhet. Konsumentpolitik och skydd av konsumenternas h(cid:228)lsa (cid:228)r mycket viktiga inslag i gemenskapens politik, och den r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r konsumentskydd kommer att f(cid:246)rst(cid:228)rkas ytterligare genom Amsterdam- f(cid:246)rdraget. I f(cid:246)rsta hand g(cid:229)r politiken ut p(cid:229) att skydda konsumenterna p(cid:229) den inre marknaden, (cid:246)ka 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/133 insynen i marknaden, st(cid:228)rka konsumenternas f(cid:246)rtroende (inte minst genom mer omfattande och effek- tiv information och utbildning), utveckla ett system f(cid:246)r dialog och samr(cid:229)d mellan Europeiska kommis- sionen och de organisationer som f(cid:246)retr(cid:228)der konsumenterna och f(cid:246)rb(cid:228)ttra dialogen mellan konsument- organisationerna och industrin samt s(cid:228)kerst(cid:228)lla att konsumenternas intressen beaktas i tillr(cid:228)cklig omfattning i utformningen av gemenskapens (cid:246)vriga politik. GFC skall ge vetenskapligt st(cid:246)d till denna politik. Vid sidan av biotekniken (cid:228)r informationstekniken det omr(cid:229)de d(cid:228)r utvecklingen g(cid:229)r snabbast. EG:s ini- tiativ i fr(cid:229)ga om informationssamh(cid:228)llet syftar till att garantera att politiken till fullo drar nytta av den nyta tekniken och att den enskilde kan f(cid:246)rlita sig p(cid:229) att informationen hanteras p(cid:229) ett betryggande s(cid:228)tt, samtidigt som man m(cid:229)ste erk(cid:228)nna att det (cid:228)r marknadskrafterna som driver p(cid:229) framstegen inom detta omr(cid:229)de. GFC skall st(cid:246)dja unionens initiativ genom teknisk r(cid:229)dgivning om tillf(cid:246)rlitliga tj(cid:228)nster och genom att f(cid:246)rb(cid:228)ttra och f(cid:246)renkla tillg(cid:229)ngen till information. Den tredje tyngdpunkten f(cid:246)r GFC:s insatser f(cid:246)r att tj(cid:228)na medborgarna ligger inom omr(cid:229)det h(cid:228)lsov(cid:229)rd. M(cid:229)let h(cid:228)r (cid:228)r att utnyttja de s(cid:228)rskilda teknikomr(cid:229)den d(cid:228)r GFC f(cid:246)rfogar (cid:246)ver unik teknik och expertis f(cid:246)r diagnos och behandling av sjukdomar. Ut(cid:246)ver livsmedelss(cid:228)kerhet och s(cid:228)kerhet hos djurfoder omfattar gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rder till skydd f(cid:246)r allm(cid:228)nheten bland annat lagstiftning om fordonss(cid:228)kerhet, direktiv om industris(cid:228)kerhet samt riktlinjer f(cid:246)r konstruktionsspecifikationer. GFC kommer att tillhandah(cid:229)lla tekniskt st(cid:246)d till dessa (cid:229)tg(cid:228)rder, avg(cid:246)ra hur ny teknik kan bidra till att bem(cid:228)stra gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande naturkatastrofer som (cid:246)versv(cid:228)m- mingar, liksom till Europeiska unionens insatser f(cid:246)r minr(cid:246)jning av civila genom l(cid:228)mplig samordnings- och st(cid:246)dverksamhet. I. 1. Konsumentskydd N(cid:228)r det g(cid:228)ller konsumenth(cid:228)lsan, styr gemenskaperna arbetet i vetenskapliga kommitte´er vars verksam- het (cid:228)r grundad p(cid:229) expertkunskap, oberoende och (cid:246)ppenhet. De genomf(cid:246)r inspektioner f(cid:246)r att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att reglerna om hygien och livsmedelss(cid:228)kerhet efterlevs och de g(cid:246)r utv(cid:228)rderingar och bed(cid:246)mer riskerna f(cid:246)r konsumenth(cid:228)lsan. Den tydliga f(cid:246)rst(cid:228)rkningen av konsumentpolitiken har utl(cid:246)sts av en allm(cid:228)n (cid:246)nskan att dels f(cid:246)lja med i den snabba utvecklingen av m(cid:246)jligheter till sortiment(cid:246)kning och priss(cid:228)nkning som den avancerade tek- niken medf(cid:246)r, dels vidta adekvata (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att skydda konsumenterna. Denna politik kr(cid:228)ver natur- ligtvis ett starkt vetenskapligt st(cid:246)d, b(cid:229)de p(cid:229) grund av att fr(cid:229)gorna (cid:228)r s(cid:229) komplicerade och f(cid:246)r att den senaste tekniken skall kunna anv(cid:228)ndas f(cid:246)r kvalitets- och ursprungskontroller. GFC kommer att st(cid:246)dja gemenskapens politik p(cid:229) detta omr(cid:229)de genom att introducera ny teknik som gagnar konsumentskyd- det, och genom att bed(cid:246)ma och reagera p(cid:229) nya hot n(cid:228)r de upptr(cid:228)der. Denna verksamhet kommer att omfatta f(cid:246)ljande: — Forskning f(cid:246)r att fr(cid:228)mja harmonisering och validering av metoder f(cid:246)r kvalitets- och s(cid:228)kerhetsana- lys av djurfoder, inbegripet en eventuell europeisk harmonisering av standarder f(cid:246)r ekologiskt odlade livsmedel och f(cid:246)r djurfoder, livsmedel, drycker och konsumtionsvaror. Tillhandah(cid:229)lla refe- renser f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla livsmedels och dryckers (cid:228)kthet och urpsrung, inf(cid:246)ra inspktionsmetoder samt riskbed(cid:246)mning, metodik och referenser till st(cid:246)d f(cid:246)r m(cid:228)rkning av livsmedel och f(cid:246)r bedr(cid:228)geri- bek(cid:228)mpning. — St(cid:246)d till genomf(cid:246)randet av gemenskapens politik p(cid:229) bioteknikomr(cid:229)det, inbegripet metoder f(cid:246)r att (cid:246)vervaka och p(cid:229)visa genetiskt modifierade organismer samt f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r riskbed(cid:246)mning. — Toxikologiska studier av konsekvenser och f(cid:246)ljder f(cid:246)r h(cid:228)lsan av livsmedelsf(cid:246)roreningar, giftiga kemikalier (t. ex. (cid:228)mnen som p(cid:229)verkar de endokrina organen) och patogena mikroorganismer. Fast- st(cid:228)lla modeller och angreppss(cid:228)tt f(cid:246)r riskbed(cid:246)mning. — Validering av s(cid:228)kra alternativa f(cid:246)rfaranden till de in-vivo-f(cid:246)rs(cid:246)k som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande anv(cid:228)nds f(cid:246)r att unders(cid:246)ka om kemikalier, l(cid:228)kemedel och konsumtionsvaror medf(cid:246)r toxikologiska risker. L 64/134 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 I. 2. Till(cid:228)mpningar inom h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd Mycket av den teknik som GFC utvecklat inom k(cid:228)rnenergiteknik, meteorologi, informatik och materi- alvetenskap kan till(cid:228)mpas inom h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd och kan vidareutvecklas. S(cid:229)dan vidareutveckling skall g(cid:246)ras med hj(cid:228)lp av GFC:s anl(cid:228)ggningar och unika expertis, och kommer (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen att genomf(cid:246)ras i samarbete med den medicinska och farmaceutiska v(cid:228)rlden. Verksamheten kommer att omfatta f(cid:246)ljande: — Aktivt st(cid:246)d, inbegripet validering och standardisering, till nya behandlingsmetoder f(cid:246)r cancer utg(cid:229)- ende fr(cid:229)n k(cid:228)rnteknik, till(cid:228)mpning av borneutroninf(cid:229)ngningsterapin (BNCT) och alfa-immunterapi samt inom medicinsk bildbehandling och ananlys. — Standardf(cid:246)rberedande forskning och validering av provmetoder f(cid:246)r biokompatibla material och biomekaniska komponenter. Granskning av medicinsk utrustining i syfte att harmonisera normer och standarder. Utveckling, tillverkning och certifiering av referensmaterial f(cid:246)r klinisk diagnos och provning av testinstrument. — St(cid:246)d till telematiksystem f(cid:246)r s(cid:228)kert utbyte av information om l(cid:228)kemedelslagstiftningen i EG. I. 3. Informationssamh(cid:228)llets f(cid:246)rdelar GFC:s expertis p(cid:229) informationsteknikomr(cid:229)det skall bidra till att g(cid:246)ra EG:s intitiativ betr(cid:228)ffande infor- mationssamh(cid:228)llet tillf(cid:246)rlitliga och att fr(cid:228)mja bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpningen. Verksamheten omfattar f(cid:246)ljande: — St(cid:246)d till initiativet f(cid:246)r tillf(cid:246)rlitlighet, inbegripet angivna prov och instrument f(cid:246)r tillf(cid:246)rlitlighet, forskning om systemens (cid:246)verlevnadsf(cid:246)rm(cid:229)ga, fastst(cid:228)llande av tj(cid:228)nsters tillf(cid:246)rlitlighetsgrad och kva- lificeringsmetoder f(cid:246)r integrerade system. Till(cid:228)mpning och demonstration av ny n(cid:228)tverksteknik, system f(cid:246)r st(cid:246)d i beslutsfattandet och medicinska datasystem. Anv(cid:228)ndning av forskningsresultat i statistika och geografiska informationstill(cid:228)mpningar. — St(cid:246)d till bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning, inbegripet utveckling och drift av effektiva, tillf(cid:246)rlitliga och s(cid:228)kra kommunikationssystem mellan offentliga myndigheter i medlemsstaterna och kommissionen, utveckling av ett system f(cid:246)r tidig varning samt metoder f(cid:246)r analys och kontroll av stora m(cid:228)ngder av uppgifter fr(cid:229)n olika k(cid:228)llor. I. 4. Befolkningens s(cid:228)kerhet: naturliga faror och risker som skapas av m(cid:228)nniskan Inom EG har ett antal olika (cid:229)tg(cid:228)rder vidtagits f(cid:246)r att skydda befolkningen mot faror och risker. Hit h(cid:246)r normer f(cid:246)r fordonskonstruktion och h(cid:246)gtrycksutrustning, best(cid:228)mmelser om m(cid:228)rkning och anm(cid:228)- lan av farliga kemikalier och anm(cid:228)lan av olyckor. GFC spelar en aktiv roll i genomf(cid:246)randet av dessa strategier och ger st(cid:246)d till utvecklingen av nya skydds(cid:229)tg(cid:228)rder. — St(cid:246)d till gemenskapens industris(cid:228)kerhetslagstiftning genom analys av uppgifter om industriolyckor, tillhandah(cid:229)llande av information till beh(cid:246)riga myndigheter och industrin samt teknisk r(cid:229)dgivning till kommissionen. — Utformning, utveckling, validering och harmonisering av kontrollf(cid:246)rfaranden f(cid:246)r h(cid:246)gtrycksutrust- ning i syfte att garantera maximal s(cid:228)kerhet p(cid:229) arbetsplatsen. St(cid:246)d till utveckling och inf(cid:246)rande av nya standarder. Interaktioner mellan v(cid:228)te och konstruktionsmaterial samt f(cid:246)rberedande av industri- ella s(cid:228)kerhetsnormer och standarder. — (cid:214)vervakning, kontroll och hantering av kemiska (cid:228)mnen. Genomf(cid:246)rande och optimering av best(cid:228)mmelser om anm(cid:228)lan, tillst(cid:229)ndsgivning, klassificering och m(cid:228)rkning av nya och befintliga kemikalier. Forskning inom milj(cid:246)riskbed(cid:246)mning. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/135 — Bibeh(cid:229)lla och vidareutveckla ett forskningspolitiskt program som kan bidra till de vetenskapliga och tekniska f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r att bist(cid:229) i minr(cid:246)jningsarbetet, uppr(cid:228)tta en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver olika mintyper och deras k(cid:228)nnetecken och utveckla metoder f(cid:246)r att genoms(cid:246)ka minf(cid:228)lt och strate- gier f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla s(cid:228)kra metoder f(cid:246)r mins(cid:246)kning och -r(cid:246)jning, fastst(cid:228)lla referenskriterier och standarder liksom validering av r(cid:246)jningsmetoder och tillg(cid:228)ngliga redskap. — Kemisk analys av och redskap f(cid:246)r att best(cid:228)mma ursprunget f(cid:246)r illegala droger. — Fastst(cid:228)lla normer f(cid:246)r konstuktionss(cid:228)kerheten hos transportfordon och skyddsr(cid:228)cken, kalibrera provningsanl(cid:228)ggningar i medlemsstaterna samt validering av simuleringsmetoder som skall kom- plettera de vanliga kollisionsproven. — St(cid:246)d till uppr(cid:228)ttandet av ett gemensamt europeiskt rapporteringssystem f(cid:246)r olycksp(cid:229)bud vid flyg- ning, inbegripet analys av den m(cid:228)nskliga faktorns roll. — St(cid:246)d till formuleringen och utvecklingen av byggstandarder (Euroklassificering). Forskning f(cid:246)r att garantera s(cid:228)kerhet och tillf(cid:246)rlitlighet hos byggnader och v(cid:228)gkonstruktioner vid seismisk r(cid:246)relse, hastiga st(cid:246)tar och trafikvibrationer, inbegripet till(cid:228)mpningar f(cid:246)r att bevara viktiga monument som ing(cid:229)r i det europeiska kulturarvet, att bed(cid:246)ma graden av f(cid:246)rfall och teknik f(cid:246)r att restaurera dem. — Till(cid:228)mpning av satellitteknik i samband med risk- och skadebed(cid:246)mningar, (cid:246)vervakning av natur- katastrofer som skogsbr(cid:228)nder, (cid:246)versv(cid:228)mningar, jordskred, torka och kuststormar, samt krishante- ring efter det att s(cid:229)dana olyckor intr(cid:228)ffat. II. ST(cid:190)RKA EN H(cid:138)LLBAR UTVECKLING Teknisk utveckling, h(cid:229)llbar tillv(cid:228)xt samt respekt f(cid:246)r och skydd av milj(cid:246)n h(cid:246)r till gemenskapens vikti- gaste fr(cid:229)gor, fastst(cid:228)llda i f(cid:246)rdraget och f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r gemensamma strategier och (cid:229)tg(cid:228)rder. Gemenskapens femte handlingsprogram f(cid:246)r milj(cid:246)n (1992–2000) utg(cid:246)r grunden f(cid:246)r EG:s milj(cid:246)politik. D(cid:228)r fastst(cid:228)lls att str(cid:228)van efter h(cid:229)llbar utveckling (cid:228)r nittiotalets stora utmaning. I en nyligen publicerad handlingsplan fastst(cid:228)lls fem prioriterade omr(cid:229)den d(cid:228)r gemeskapens verksamhet beh(cid:246)ver intensifieras. Dessa prioriteringar (cid:228)r: (cid:246)kad integration av milj(cid:246)aspekter i den (cid:246)vriga politiken (t. ex. jordbruk, trans- port, energi, industri och turism), anv(cid:228)ndning av ett st(cid:246)rre antal styrmedel, i synnerhet marknadsbase- rade styrmedel men (cid:228)ven strukturpolitiska styrmedel vid genomf(cid:246)randet av gemenskapens politik, f(cid:246)r- b(cid:228)ttrat genomf(cid:246)rande och b(cid:228)ttre efterlevnad av gemenskapsr(cid:228)tten, information till allm(cid:228)nheten och f(cid:246)rst(cid:228)rkning av unionens profil i internationella sammanhang – (cid:246)kat samarbete med l(cid:228)nderna i Cen- tral- och (cid:214)steuropa och partnerl(cid:228)nderna i Medelhavsomr(cid:229)det, f(cid:246)rst(cid:228)rkning av Europeiska unionens roll i internationell milj(cid:246)verksamhet samt vid behandlingen av handels- och milj(cid:246)fr(cid:229)gor. GFC:s vetenskapliga och tekniska avdelningar kan tillhandah(cid:229)lla den expertis som kr(cid:228)vs f(cid:246)r b(cid:228)ttre f(cid:246)r- st(cid:229)else av de fr(cid:229)gor som ber(cid:246)rs, och kan bidra till genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rdsplanens fem punkter. Cen- trumets breda spektrum av vetenskapliga discipliner g(cid:246)r att det kan bidra till att fastst(cid:228)lla adekvata och realistiska gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r f(cid:246)roreningar, till att ta fram allm(cid:228)nt godtagbart referensmaterial och fastst(cid:228)lla m(cid:229)tt och m(cid:228)tmetoder f(cid:246)r att (cid:246)vervaka dem, bed(cid:246)ma genomslagskraften hos f(cid:246)reslagen lag- stiftning, identifiera b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik och bed(cid:246)ma tillg(cid:228)nglig teknisk kunskap f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra industriprocesser och minska f(cid:246)roreningarna, kunskap om de processer som styr den globala klimatf(cid:246)r- (cid:228)ndringen och deras inverkan samt fastst(cid:228)lla ny teknik som kan p(cid:229)verka h(cid:229)llbarheten. S(cid:228)rskilda insat- ser skall g(cid:246)ras p(cid:229) energiomr(cid:229)det och inom trafiken. Den forskningsverksamhet i GFC som syftar till att fr(cid:228)mja en h(cid:229)llbar utveckling kommer att kunna bist(cid:229) s(cid:229)v(cid:228)l kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna som beh(cid:246)riga organ f(cid:246)r Europeiska unionen, och den kommer att omfatta f(cid:246)ljande prioriterade fr(cid:229)gor: L 64/136 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 II. 1. Integration av milj(cid:246)skyddsaspekter i gemenskapspolitiken Enligt f(cid:246)rdraget skall kommissionen bed(cid:246)ma konsekvenserna av alla f(cid:246)rslag som kan p(cid:229)verka milj(cid:246)n och f(cid:246)rs(cid:246)ka inf(cid:246)ra h(cid:229)llbarhet som m(cid:229)ls(cid:228)ttning p(cid:229) alla politikomr(cid:229)den som jordbruk, energi, transport och regional utveckling. GFC kommer att st(cid:246)dja detta p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: — Socioekonomiska och teknisk-ekonomiska studier f(cid:246)r att bidra till att milj(cid:246)skyddsaspekter tas med i gemenskapens sektorspolitik, inbegripet fallstudier och utveckling av metoder f(cid:246)r att m(cid:228)ta och analysera styrmedel (t. ex. gr(cid:246)n bokf(cid:246)ring). — Forskning om markanv(cid:228)ndning och dess dynamik, tendenser inom landsbygds- och t(cid:228)tortsutveck- ling. Forskning om jordbruk- och milj(cid:246)fr(cid:229)gor, fr(cid:228)mst med hj(cid:228)lp av satellitobservationer. F(cid:246)rvalt- ning av kustomr(cid:229)den, utveckling och harmonisering av indikatorer f(cid:246)r milj(cid:246)f(cid:246)rst(cid:246)ring. II. 2. F(cid:246)roreningar I gemenskapslagstiftningen f(cid:246)reskrivs det att alla nya industrianl(cid:228)ggningar skall anv(cid:228)nda b(cid:228)sta tillg(cid:228)ng- liga teknik f(cid:246)r att minska f(cid:246)roreningar p(cid:229) ett integrerat s(cid:228)tt, dvs. s(cid:229) att alla former av f(cid:246)rorening i luft, mark och vatten beaktas. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att utveckla system som kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att upp- t(cid:228)cka f(cid:246)roreningar och harmonisera m(cid:228)tningar i hela gemenskapen, s(cid:229) att dessa (cid:229)tg(cid:228)rder och alla (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska f(cid:246)roreningarna kan f(cid:229) st(cid:246)d. GFC:s verkamhet kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att omfatta f(cid:246)ljande: — St(cid:246)d till milj(cid:246)lagstiftning f(cid:246)r integrerat f(cid:246)rebyggande (dvs. i vatten, mark och luft) och begr(cid:228)nsning av f(cid:246)roreningar inom industrin. Utveckla referensramar f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik p(cid:229) olika omr(cid:229)den inom industrin. Bed(cid:246)mning av lagstiftningens inverkan p(cid:229) konkurrenskraft och syssels(cid:228)ttning. — St(cid:246)d till internationell harmonisering av teknik f(cid:246)r (cid:246)vervakning av f(cid:246)roreningar. Utveckla och till- verka referensmaterial och m(cid:228)tanordningar i olika matriser (t. ex. mark, vatten, luft, flora och fau- na) f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga f(cid:246)roreningar. — Forskning till st(cid:246)d f(cid:246)r harmonisering och validering av referensmetoder f(cid:246)r analys av vattenkva- litet. Vatten(cid:246)vervakning, -rening och -f(cid:246)rvaltning. Bed(cid:246)mning av toxikologiska risker som uppst(cid:229)r p(cid:229) grund av vattenf(cid:246)roreningar. Ingripanden i n(cid:246)dsituationer. F(cid:246)rfaranden och kriterier f(cid:246)r kon- troll av vattenkvalitet. Studier av hur vattenf(cid:246)rvaltningen sk(cid:246)ts och vilken effekt det har i olika geografiska omr(cid:229)den som skyddas genom EG-lagstiftning liksom i omr(cid:229)den som ofta drabbas av (cid:246)versv(cid:228)mning eller torka. — Utveckla metoder f(cid:246)r att lokalisera markf(cid:246)rorening som uppst(cid:229)tt genom industriell verksamhet, samt f(cid:246)r att (cid:246)vervaka f(cid:246)roreningar i havet (t. ex. algblomning, oljeutsl(cid:228)pp), inbegripet fartyg som f(cid:246)rorsakat f(cid:246)roreningar. — Forskning till st(cid:246)d f(cid:246)r harmonisering och validering av metoder f(cid:246)r kontroll av luftkvaliteten samt kriterier f(cid:246)r lufkvalitet i t(cid:228)tortsomr(cid:229)den. Alternativa br(cid:228)nslens inverkan p(cid:229) luftkvaliteten samt emissioner av mikropartiklar. (cid:214)vervakning av redioaktivitet i milj(cid:246)n. Regionala program f(cid:246)r milj(cid:246)- (cid:246)vervakning i utvalda regioner (t. ex. Alpkonventionen). II. 3. Globala f(cid:246)r(cid:228)ndringar Genom att underteckna Kyotoprotokollet har industril(cid:228)nderna f(cid:246)rpliktat sig att minska sina utsl(cid:228)pp av v(cid:228)xthusgaser. Europeiska unionen, som f(cid:246)rhandlade p(cid:229) medlemsstaternas v(cid:228)gnar, har lovat att minska utsl(cid:228)ppen med 8 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1990 (cid:229)rs v(cid:228)rden. Europeiska unionen beh(cid:246)ver intensivt tekniskt st(cid:246)d f(cid:246)r att kunna beh(cid:229)lla sin trov(cid:228)rdighet som part i klimatkonventionen, f(cid:246)rst(cid:228)rka sin internationella 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/137 position, och g(cid:246)ra sig en klar bild av vilka framtidsm(cid:246)jligheter Europa har, och vilka f(cid:246)ljder valet kom- mer att f(cid:229) f(cid:246)r f(cid:246)rvaltade och icke f(cid:246)rvaltade naturresurser, f(cid:246)rkh(cid:228)lsan och den biologiska m(cid:229)ngfalden. Unionen beh(cid:246)ver ocks(cid:229) hj(cid:228)lp med att fastst(cid:228)lla risker och os(cid:228)kerhetsfaktorer och f(cid:246)r att formulera en l(cid:228)mplig strategi. GFC kommer att st(cid:246)dja gemenskapens politik med f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: — Studie av v(cid:228)xthusgasers och aerosolers fl(cid:246)den. Forskning om de processer som leder till utsl(cid:228)pp av v(cid:228)xthusgaser. Bed(cid:246)mning av Kyotoprotokollets konsekvenser f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsv(cid:228)rden, luftkvalitet, kli- matf(cid:246)r(cid:228)ndringar och gemenskapens ekonomi. St(cid:246)d till politiska initiativ i gemenskapen. — Utnyttjande av satellitobservationer f(cid:246)r kartl(cid:228)ggning, (cid:246)vervakning och inventering av de viktigaste globala resurserna i havet och p(cid:229) land. Globala informationssystem och modeller skall anv(cid:228)ndas vid analysen och bidra till (cid:246)kad kunskap om de tendenser som iakttas. Europeiska forskarn(cid:228)t skall f(cid:229) tilltr(cid:228)de till globala upps(cid:228)ttningar med uppgifter. II. 4. Energi och transport I Europa (cid:228)r slutanv(cid:228)ndningen av energi n(cid:228)stan helt j(cid:228)mt f(cid:246)rdelad mellan industrin (29 %), transport (32 %) och hush(cid:229)ll samt tj(cid:228)nstesektorn (39 %). Till st(cid:246)rsta delen utvinns energin ur fossila br(cid:228)nslen, fr(cid:228)mst i form av oljeprodukter i transportsektorn. N(cid:228)stan tv(cid:229) tredjedelar av allt kol som f(cid:246)rbrukas anv(cid:228)nds i elproduktionen. Om Europa skall kunna uppfylla sina (cid:229)taganden inom ramen f(cid:246)r internatio- nella avtal och uppn(cid:229) en h(cid:229)llbar tillv(cid:228)xt m(cid:229)ste effektiva (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)ppen och ers(cid:228)tta fossila br(cid:228)nslen med f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor. I 1996 (cid:229)rs gr(cid:246)nbok om f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor fast- st(cid:228)lldes det att EG-f(cid:246)rdraget ger tillr(cid:228)ckligt spelrum f(cid:246)r att fr(cid:228)mja anv(cid:228)ndningen av f(cid:246)rnybara ener- gik(cid:228)llor. Det f(cid:246)reslogs att gemenskapen skulle sk(cid:228)rpa sin politik f(cid:246)r att uppn(cid:229) att 12 % av bruttoener- gif(cid:246)rbrukningen inom unionen skulle tillgodoses genom f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor (cid:229)r 2010. GFC kommer att st(cid:246)dja gemenskapen i dess politik, fr(cid:228)mst genom f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: — Integration av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor i energisystem samt socioekonomiska studier. Utveckla nya provningsmetoder samt f(cid:246)rslag till normer och standarder f(cid:246)r solcells- och solv(cid:228)rmesystem, nya generationen energilagringssystem, br(cid:228)nsleceller och isolering och (cid:246)vriga energieffektiva material eller anordningar. Studie av m(cid:246)jligheterna att anv(cid:228)nda v(cid:228)te som br(cid:228)nsle, med s(cid:228)rskild h(cid:228)nsyn tagen till s(cid:228)kerhetsfr(cid:229)gor och analys av teknisk-ekonomiska aspekter. — Bidrag till utveckling och harmonisering av provningsmetoder, kontrollf(cid:246)rfaranden, normer och standarder f(cid:246)r komponenter i system f(cid:246)r h(cid:246)geffektiv kraftproduktion och i h(cid:246)gtemperatursystem. Fr(cid:228)mjandet av s(cid:228)kerhet, l(cid:229)ng livsl(cid:228)ngd och minskning av utsl(cid:228)ppen kommer att (cid:228)gnas s(cid:228)rskild upp- m(cid:228)rksamhet. — Forskning om hur neutroner och olika material integrerar. Tillhandah(cid:229)llande av referensdata om neutroner f(cid:246)r energiproduktion inom ramen f(cid:246)r internationella konventioner. Besl(cid:228)ktade teknisk- ekonomiska unders(cid:246)kningar och undervisning p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) som st(cid:246)d till industrin, med s(cid:228)rskild h(cid:228)nsyn tagen till partner i anslutnings- och kandidatl(cid:228)nder. — Utveckla och validera ny teknik f(cid:246)r kontroll av emissioner och emissionsbegr(cid:228)nsning f(cid:246)r land-, luft- och vattenbaserade transportsystem. Analys av uppgifter om olika tekniker f(cid:246)r att minska emissionerna samt inr(cid:228)ttande av ett referenslaboratorium f(cid:246)r samordning av j(cid:228)mf(cid:246)rande prov- ningsprogram och n(cid:228)tverk. Genomf(cid:246)ra kostnadseffektivitesstudier samt skapa teknisk-ekonomiska modeller och utveckla en databas med tekniska standarder. — L(cid:228)mpliga studier av hur efterfr(cid:229)gan p(cid:229) stads- och regiontrafiksystem utvecklas, till st(cid:246)d f(cid:246)r gemen- skapens transportpolitik. L 64/138 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 II. 5. Jorbruk, landsbygdsutveckling och fiske Gemenskapens politik syftar till att g(cid:246)ra jordbrukssektorn mer konkurrenskraftig p(cid:229) v(cid:228)rldsmark- naderna och att fr(cid:228)mja en h(cid:229)llbar landsbygdsutveckling, konsumentv(cid:228)nliga produkter och metoder som skonar milj(cid:246)n. Politiken skall f(cid:246)rbereda utvidgningen (cid:246)sterut som kommer att inneb(cid:228)ra att jord- bruksmarkens yta (cid:246)kar med 50 % och att antalet arbetstagare inom jordbruket f(cid:246)rdubblas. Bedr(cid:228)geri- bek(cid:228)mpning (cid:228)r viktigt, med tanke p(cid:229) jordbruksbudgetens storlek och med tanke p(cid:229) h(cid:228)lsoriskerna inom jordbrukssektorn och h(cid:229)llbarhetsaspekter inom fiskeriet. GFC kommer (cid:228)ven i framtiden att aktivt st(cid:246)dja denna politik genom f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: — Fram(cid:229)tblickande teknisk-ekonomiska studier och scenarier som skall ge (cid:246)kad kunskap om l(cid:229)ngsik- tiga tendenser inom strategier som ber(cid:246)r livsmedelskedjan och regional utvecklingspolitik. Veten- skapliga och tekniska bidrag till dessa centrala omr(cid:229)den i gemenskapens politik skall s(cid:228)rskilt understrykas, och d(cid:228)rvid skall (cid:228)ven de st(cid:246)rre politiska sammanhangen beaktas (utvidgningen, Medelhavspolitiken osv. ). — Studier av landsbygdsmilj(cid:246)ns utveckling. Satellitobservation av f(cid:246)r(cid:228)ndringar i landsbygds- och kustomr(cid:229)den (milj(cid:246)konsekvenser, skogsutveckling och -f(cid:246)rvaltning, tendenser inom jord- och vat- tenbruk, turism). F(cid:246)rvaltning av kustomr(cid:229)den. — Ta fram och utv(cid:228)rdera metoder f(cid:246)r (cid:246)vervakning av reglerad verksamhet inom fiskerisektorn. — Ta fram agro-meteorologiska modeller som kan bidra till prognoser om sk(cid:246)rdar (i synnerhet i sam- band med Europeiska unionens utvidgning). (cid:214)vervakning av resultaten f(cid:246)r att garantera (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med prioriteringarna i den gemensamma jordbrukspolitiken och (cid:229)tg(cid:228)rderna mot bedr(cid:228)- gerier. Harmonisering och kvalitetskontroll av det arbete som medlemsstaterna gjort med ledning av jordbrukarnas uppgifter. Oml(cid:228)ggning av systemet f(cid:246)r jordbruksinformation mot prioriterade sektorer inom jordbruket. Framtagning av avancerade statistika metoder och strategier f(cid:246)r stick- provskontroll av subventioner p(cid:229) det avg(cid:246)rande stadiet av granskningen och godk(cid:228)nnandet av r(cid:228)kenskaperna. — Framtagning och drift av en databas f(cid:246)r registrering och (cid:246)vervakning av boskapstransporter inom gemenskapen. Tekniskt st(cid:246)d f(cid:246)r inf(cid:246)randet av ett tillf(cid:246)rlitligt system f(cid:246)r identifiering och m(cid:228)rkning av alla djur i gemenskapen, inbegripet allm(cid:228)n kvalitetskontroll och certifiering av elektroniska sys- tem. — Framtagning och framst(cid:228)llning av certifierade referensmaterial och referensmetoder f(cid:246)r att garan- tera jordbruksprodukters kvalitet (t. ex. n(cid:228)ringsv(cid:228)rde, sp(cid:229)r av f(cid:246)roreningar i r(cid:229)varor). III. FR(cid:190)MJANDE AV GEMENSKAPENS KONKURRENSKRAFT Gemenskapens fr(cid:228)msta bidrag till ekonomisk utveckling, tillv(cid:228)xt och skapande av syssels(cid:228)ttning (cid:228)r fr(cid:228)mjandet av industrins konkurrenskraft och skapandet av en effektiv inre marknad f(cid:246)r produkter och tj(cid:228)nster. Gemenskapen f(cid:246)rhandlar dessutom om handelsavtal med andra l(cid:228)nder, i syfte att garantera r(cid:228)ttvist marknadstilltr(cid:228)de f(cid:246)r gemenskapsprodukter och stimulera ekonomisk tillv(cid:228)xt i utvecklingsl(cid:228)n- derna. Ekonomisk tillv(cid:228)xt fr(cid:228)mjas ocks(cid:229) av strukturst(cid:246)den, t. ex. Phare och Tacis, som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r mindre gynnade regioner och l(cid:228)nder att uppn(cid:229) mer fullst(cid:228)ndig integrering med den inre marknaden och v(cid:228)rldsekonomin. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/139 R(cid:228)ttvis handel regleras av internationellt antagna normer, och GFC skall (cid:228)ven i forsts(cid:228)ttningen st(cid:246)dja och fr(cid:228)mja framtagningen av adekvata europeiska och internationella normer, standarder, uppf(cid:246)rande- regler och referensinstrument. St(cid:246)det till strukturpolitiken kommer att omfatta (cid:246)verf(cid:246)ring av teknik som utvecklats p(cid:229) GFC till industrin, samt (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att stimulera nya industriers konkurrenskraft p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaderna (t. ex. satellitobservationer, d(cid:228)r GFC f(cid:246)rfogar (cid:246)ver s(cid:228)rskild expertis), eller utveckling av en vetenskaplig infrastruktur i partnerl(cid:228)nderna i Medelshavsomr(cid:229)det. Dessa insatser kompletteras med generiska unders(cid:246)kningar av hur teknik (cid:246)verf(cid:246)rs fr(cid:229)n den akademiska v(cid:228)rlden till industrin och hur syssels(cid:228)ttningen p(cid:229)verkas av f(cid:246)r(cid:228)ndringarna inom industrin. III. 1. Syssels(cid:228)ttning, teknik och industrins konkurrenskraft Syssels(cid:228)ttning och konkurrenskraft (cid:228)r fr(cid:229)gor som kommer att forts(cid:228)tta att dominera den politiska debatten i Europa under de n(cid:228)rmaste (cid:229)ren. GFC kommer att ge sitt st(cid:246)d till dessa fr(cid:229)gor genom f(cid:246)l- jande (cid:229)tg(cid:228)rder: — Unders(cid:246)ka sambanden mellan teknik, syssels(cid:228)ttning och konkurrenskraft. Fastst(cid:228)lla optimala meto- der f(cid:246)r att driva p(cid:229) tillv(cid:228)xten och (cid:246)ka syssels(cid:228)ttningen. Analys av hur samh(cid:228)llstrender ((cid:229)lder, k(cid:246)n), strukturella f(cid:246)r(cid:228)ndringar i olika sektorer (industri, tj(cid:228)nster, institutioner), tekniska f(cid:246)r(cid:228)ndringar och gemenskapens politik (euron, utvidgningen, avreglering) p(cid:229)verkar konkurrenskraft och syssel- s(cid:228)ttning i framtidens Europa. — Analys av de faktorer som begr(cid:228)nsar utvecklingen av Europas mindre gynnade regioner i syfte att undanr(cid:246)ja hinder och fr(cid:228)mja konkurrenskraft och syssels(cid:228)ttning. Framtidsinriktad analys av gemenskapens forskningsprioriteringar och vilken roll vetenskap och teknik spelar i regionernas utveckling. III. 2. Standardisering som st(cid:246)d f(cid:246)r det internationella handelssystemet N(cid:228)ringslivet beh(cid:246)ver f(cid:246)ruts(cid:228)gbara och tillf(cid:246)rlitliga villkor f(cid:246)r marknadstilltr(cid:228)de f(cid:246)r att kunna g(cid:246)ra de stora investeringar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att ta sig in p(cid:229) en ny marknad. Alla marknadsakt(cid:246)rer m(cid:229)ste dess- utom kunna h(cid:228)nvisa till v(cid:228)letablerade, kontrollerbara och internationellt godk(cid:228)nda m(cid:229)tt f(cid:246)r att garan- tera marknadsreglernas (cid:246)versk(cid:229)dlighet och undvika snedvridning av konkurrensen och on(cid:246)diga r(cid:228)tts- tvister. I syfte att bidra till att dessa m(cid:229)l uppn(cid:229)s kommer GFC att (cid:229)ta sig f(cid:246)ljande: — Beskrivning, framst(cid:228)llning, lagring, stabilitetsprovning och spridning internationellt av Gemenska- pens referensbyr(cid:229)s (CBR) certifierade referensmaterial som ligger till grund f(cid:246)r mycket av GFC:s st(cid:246)d till olika politikomr(cid:229)den (milj(cid:246), konsumentskydd, h(cid:228)lsa, industrins konkurrenskraft). Fram- st(cid:228)llning av industricertifierade referensmaterial, i synnerhet n(cid:228)r snabba insatser kr(cid:228)vs eller n(cid:228)r lag- ren m(cid:229)ste bytas ut. — Utveckling och genomf(cid:246)rande av prim(cid:228)ra isotopiska m(cid:228)tningar, framst(cid:228)llning av isotopiskt refe- rensmaterial och uppr(cid:228)ttandet av ett virtuellt institut f(cid:246)r prim(cid:228)ra isotopiska m(cid:228)tningar i samarbete med nationella m(cid:228)tinstitut f(cid:246)r att kunna j(cid:228)mf(cid:246)ra kemiska m(cid:228)tningar fr(cid:229)n olika l(cid:228)nder, f(cid:246)r att bist(cid:229) ackrediterande myndigheter och kvalitetss(cid:228)kringssystem och g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att j(cid:228)mf(cid:246)ra kemiska m(cid:228)tningar med gemensamma referenser. St(cid:246)d till medlemsstaterna n(cid:228)r dessa bygger upp egna m(cid:228)t- system. — Utveckling och validering av analytiska referensmetoder f(cid:246)r element och deras kemiska former, radionuklider och organiska (cid:228)mnen. Forskning om radionuklidm(cid:228)tning vid f(cid:246)rberedelse av prim(cid:228)r- standarder, kalibrering av utrustning och best(cid:228)mning av sp(cid:229)relement. — Standardf(cid:246)rberedande forskning och st(cid:246)d till framtagning av m(cid:228)t- och provningsstandarder f(cid:246)r material i ny teknik, t. ex. nanoteknik. L 64/140 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 III. 3. Innovation och teknik(cid:246)verf(cid:246)ring Det (cid:228)r allm(cid:228)nt erk(cid:228)nt att innovation fr(cid:228)mjar konkurrenskraften och tillv(cid:228)xten. GFC kommer att st(cid:246)dja f(cid:246)rs(cid:246)ken att f(cid:246)rst(cid:229) de mekanismer som styr kunskaps(cid:246)verf(cid:246)ringen fr(cid:229)n forskningsv(cid:228)rlden till den pri- vata sektorn, och kommer att f(cid:246)rs(cid:246)ka optimera den nytta som centrumets egen teknik kan g(cid:246)ra f(cid:246)r industrin. Denna verksamhet omfattar f(cid:246)ljande: — Studier av gemenskapens innovationssystem i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra utnyttjandet av gemenskapens vetenskapliga och tekniska potential. S(cid:228)rskilt fastst(cid:228)llande av optimala metoder f(cid:246)r utveckling, (cid:246)verf(cid:246)ring och utbyte av kunskap, f(cid:246)retagsorganisation, utbildningsbehov och de sm(cid:229) och medel- stora f(cid:246)retagens s(cid:228)rskilda behov skall beaktas. D(cid:228)rvid skall gr(cid:228)nssnitten mellan GFC:s n(cid:228)tverk och n(cid:228)tverken f(cid:246)r f(cid:246)retag utvecklas. — St(cid:246)d till utvecklingen av en konkurrenskraftig och h(cid:229)llbar industri f(cid:246)r observationer av jorden som kan ge ett merv(cid:228)rde i Europa genom att nya anv(cid:228)ndare kan identifieras, nya produkter och tj(cid:228)nster kan utvecklas liksom redskap som kan vara till hj(cid:228)lp f(cid:246)r kunder f(cid:246)r jordobservationsuppgifter och -tj(cid:228)nster. — Utnyttjande av GFC:s resultat. Studier f(cid:246)r att f(cid:246)rst(cid:229) anv(cid:228)ndarnas behov. Urval av projekt f(cid:246)r inno- vation och teknik(cid:246)verf(cid:246)ring f(cid:246)r GFC-utvecklad teknik. Demonstration f(cid:246)r anv(cid:228)ndare och potenti- ella investerare. Samarbete med sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som arbetar med avancerad teknik kommer att prioriteras. III. 4. Utvidgning, f(cid:246)rberedelse av anslutning och internationellt samarbete Det (cid:246)kade teknikfl(cid:246)det i samband med globaliseringen av marknaderna, m(cid:229)len f(cid:246)r Europeiska unio- nens nuvarande utrikespolitik och behovet av ett effektivt skydd f(cid:246)r EG:s finansiella interessen skapar behov av en f(cid:246)rst(cid:228)rkt dialog och mer samarbete med framtida partnerl(cid:228)nder i vetenskapliga och tek- niska sammanhang. GFC kommer att st(cid:246)dja utvidgningsprocessen genom att dela med sig av sin kun- skap till forskare fr(cid:229)n framtida medlemsstater, ta emot deras forskare och uppmuntra dem att anv(cid:228)nda centrumets anl(cid:228)ggningar och ansluta sig till dess n(cid:228)tverk. I synnerhet kommer GFC att vidta f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: — Fr(cid:228)mja kandidatl(cid:228)ndernas och andra l(cid:228)nders relevanta organisationers anslutning till internatio- nella program f(cid:246)r m(cid:228)tningsutv(cid:228)rdering. Utvidgning av n(cid:228)tverken f(cid:246)r avancerade material och stan- darder till att (cid:228)ven omfatta industri och forskningsinstitutioner i s(cid:229)dana l(cid:228)nder. — Utveckla samarbetet med partnerl(cid:228)nderna i s(cid:246)dra och (cid:246)stra Medelhavsomr(cid:229)det i syfte att utbyta god praxis och vetenskaplig information samt ge teknisk-ekonomiska bidrag till den process som inleddes i Barcelona. — Utveckla en tv(cid:228)rvetenskaplig databas med harmoniserad och samst(cid:228)mmig geografisk information f(cid:246)r den utvidgade Europeiska unionen. GFC kommer att tillhandah(cid:229)lla den tekniska samordning som kr(cid:228)vs och bidra till att utveckla standarder f(cid:246)r programvara samt metoder som garanterar de olika geografiska informationssystemens fullst(cid:228)ndiga driftskompatibilitet. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/141 BILAGA III S(cid:190)RSKILDA BEST(cid:190)MMELSER F(cid:214)R GENOMF(cid:214)RANDET AV PROGRAMMET 1. Kommissionen skall efter samr(cid:229)d med GFC:s styrelse genomf(cid:246)ra de direkta (cid:229)tg(cid:228)rderna med utg(cid:229)ngspunkt fr(cid:229)n de vetenskapliga m(cid:229)l och det inneh(cid:229)ll som anges i bilaga II. Den verksamhet som ber(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd skall genomf(cid:246)ras vid Gemensamma forskningscentrets (GFC) olika insti- tut. 2. I samband med genomf(cid:246)randet av sin verksamhet skall GFC, d(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt och m(cid:246)jligt, delta i eller organisera n(cid:228)tverk mellan offentliga och privata laboratorier i medlemsstaterna, eller i europe- iska forskningskonsortier. S(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet skall ges (cid:229)t samarbete med industrin, i synner- het sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Forskningsorgan som (cid:228)r etablerade i tredje land kan ocks(cid:229) delta i vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan gemenskapen och de ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna utanf(cid:246)r gemen- skapen. S(cid:228)rskilda h(cid:228)nsyn skall tas till samarbete med forskningslaboratorier och institut i l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa och de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen. GFC skall sj(cid:228)lv sprida den kunskap som erh(cid:229)lls i samband med genomf(cid:246)randet av projekten (med beaktande av eventuella inskr(cid:228)nkningar p(cid:229) grund av konfidentialitet). 3. St(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna omfattar f(cid:246)ljande: — Organisera bes(cid:246)k till GFC:s institut f(cid:246)r stipendiater, g(cid:228)stforskare och utl(cid:229)nade experter. — Organisera utl(cid:229)ning av GFC:s personal till nationella laboratorier, industrilaboratorier och uni- versitet. — Specialiserad undervisning till st(cid:246)d f(cid:246)r utveckling och genomf(cid:246)rande av europeisk politik och specialiserad utbildning med tonvikt p(cid:229) tv(cid:228)rvetenskap. — Systematiskt utbyte av information, bland annat genom att ta initiativ till vetenskapliga semi- narier, workshops och sammankomster samt vetenskapliga publikationer. — Oberoende vetenskaplig och strategisk utv(cid:228)rdering av projektens och programmens resultat


eurovoc_concepts:
Council of the European Union
ECSC Treaty
Türkiye
joint committee (EU)
opinion
rules of procedure

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 30/3 II (Preparatory Acts) COUNCIL ASSENT No 1/99 given by the Council pursuant to Article 95 of the Treaty establishing the European Coal and Steel Community (1999/C 30/03) As requested by the Commission, the Council gave its assent on 25 January 1999 on a draft Commission Decision on the position to be taken by the European Coal and Steel Community within the Joint Committee establishing by the Agreement between the European Coal and Steel Community and the Republic of Turkey on trade in products covered by the Treaty establishing the European Coal and Steel Community as regards the adoption of the rules of procedure of the ECSC(cid:220)Turkey Joint Committee. For the Council The President J. FISCHER


title: Decisão do Conselho de 25 de Janeiro de 1999 que prorroga a Acção Comum 98/375/PESC relativa à nomeação de um representante especial da União Europeia na República Federativa da Jugoslávia

eurovoc_concepts:
EU relations
Yugoslavia
diplomatic profession

text: 30. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 23/5 DECIS(cid:212)O DO CONSELHO de 25 de Janeiro de 1999 que prorroga a Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 98/375/PESC relativa (cid:133) nomea(cid:135)(cid:209)o de um represen- tante especial da Uni(cid:209)o Europeia na Rep(cid:156)blica Federativa da Jugosl(cid:145)via (1999/75/PESC) O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado da Uni(cid:209)o Europeia e, nomeadamente, o seu artigo J. 3, Considerando que, em 8 de Junho de 1998, o Conselho adoptou a Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 98/375/PESC (1), prorrogada pela Decis(cid:209)o 97/741/PESC (2); Considerando que a referida ac(cid:135)(cid:209)o comum caduca em 31 de Dezembro de 1999 e que deve ser prorrogada, DECIDE: A Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 98/375/PESC (cid:130) prorrogada at(cid:130) 31 de Janeiro de 2000. Artigo 1º A presente decis(cid:209)o entra em vigor na data da sua adop(cid:135)(cid:209)o. Artigo 2º A presente decis(cid:209)o ser(cid:145) publicada no Jornal Oficial. Artigo 3º Feito em Bruxelas, em 25 de Janeiro de 1999. Pelo Conselho O Presidente J. FISCHER (1) JO L 165 de 10. 6. 1998, p. 2. (2) JO L 358 de 31. 12. 1998, p. 1


title: Nõukogu määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 183/1999, 25. jaanuar 1999, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 840/95 kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramist käsitleva määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 muutmise kohta

eurovoc_concepts:
European official
member of the Court of Auditors (EU)
pay
pension scheme

text: 64 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R0183 28. 1. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 01/3. kd L 21/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 183/1999, 25. jaanuar 1999, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 840/95 kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramist käsitleva määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 muutmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 188b lõiget 8, esimese astme kohus leidis 30. septembri 1998. aasta otsuses kohtuasjas T-121/97, et eespool nimetatud määrus on õigusvas- tane ning seepärast tuleks nimetatud õigusvastase olukorra paran- damiseks muuta määrust (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 840/95, võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 45b lõiget 8, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 160b lõiget 8, ning arvestades, et: Artikkel 1 Käesolevaga muudetakse määrust (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 840/95 järgmiselt. Artikkel 2 asendatakse järgmisega: “Artikkel 2 nõukogu peab kindlaks määrama kontrollikoja presidendi ja liik- mete palgad, toetused ja pensionid; Käesoleva määrusega ei muudeta enne 1. novembrit 1993 väljateenitud pensione. ” määrusega (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 840/95 (1) muudeti määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (2) sätteid palkade ja ajutiste lahkumistoetuste kohta ning selle artiklis 2 sätestati, et määruse jõustumise ajaks väljateenitud pensione sellega ei muudeta; Artikkel 2 Käesolev määrus Ühenduste Teatajas avaldamist. jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 25. jaanuar 1999 Nõukogu nimel eesistuja J. FISCHER (1) EÜT L 85, 19. 4. 1995, lk 10. (2) EÜT L 268, 20. 10. 1977, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 840/95


title: Decisión del Consejo de 25 de enero de 1999 por la que se prorroga la Acción común 98/375/PESC relativa al nombramiento de un representante especial de la Unión europea para la República Federativa de yugoslavia

text: 30. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 23/5 DECISI(cid:222)N DEL CONSEJO de 25 de enero de 1999 por la que se prorroga la Acci(cid:155)n com(cid:156)n 98/375/PESC relativa al nombramiento de un representante especial de la Uni(cid:155)n europea para la Rep(cid:156)blica Federativa de Yugoslavia (1999/75/PESC) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:146)culo J. 3, Considerando que el Consejo adopt(cid:155) el 8 de junio de 1998 la Acci(cid:155)n com(cid:156)n 98/375/ PESC (1), prorrogada mediante la Decisi(cid:155)n 98/741/PESC (2); Considerando que la mencionada Acci(cid:155)n com(cid:156)n expira el 31 de diciembre de 1999 y deber(cid:146)a ser prorrogada, DECIDE: La Acci(cid:155)n com(cid:156)n 98/375/PESC se prorrogar(cid:145) hasta el 31 de enero de 2000. Art(cid:146)culo 1 La presente Decisi(cid:155)n entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a de su adopci(cid:155)n. Art(cid:146)culo 2 La presente Decisi(cid:155)n se publicar(cid:145) en el Diario Oficial. Art(cid:146)culo 3 Hecho en Bruselas, el 25 de enero de 1999. Por el Consejo El Presidente J. FISCHER (1) DO L 165 de 10. 6. 1998, p. 2. (2) DO L 358 de 31. 12. 1998, p. 1


title: 1999/94/EC: Commission Decision of 25 January 1999 on the procedure for attesting the conformity of construction products pursuant to Article 20(2) of Council Directive 89/106/EEC as regards precast normal/lightweight/autoclaved aerated concrete products (notified under document number C(1999) 118) (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
Community certification
concrete
prefabrication
producer's liability
production control
quality label

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: 3. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 29/55 COMMISSION DECISION of 25 January 1999 on the procedure for attesting the conformity of construction products pursuant to Article 20(2) of Council Directive 89/106/EEC as regards precast normal/light- weight/autoclaved aerated concrete products (notified under document number C(1999) 118) (Text with EEA relevance) (1999/94/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, or family of products, since Annex III gives preference to certain systems; Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 89/106/EEC of 21 December 1988 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to construction products (1), as amended by Directive 93/68/EEC (2), and in particular Article 13(4) thereof, Whereas the Commission is required to select, as between the two procedures under Article 13(3) of Directive 89/ 106/EEC for attesting the conformity of a product, the ‘least onerous possible procedure consistent with safety'; whereas this means that it is necessary to decide whether, for a given product or family of products, the existence of a factory-production control system under the respons- ibility of the manufacturer is a necessary and sufficient condition for an attestation of conformity, or whether, for reasons related to compliance with the criteria mentioned in Article 13(4), the intervention of an approved certi- fication body is required; Whereas Article 13(4) requires that the procedure thus determined must be indicated in the mandates and in the technical specifications; whereas, therefore, it is desirable to define the concept of products or family of products as used in the mandates and in the technical specifications; Whereas the procedure referred to in point (a) of Article 13(3) corresponds to the systems set out in the first poss- ibility, without continuous surveillance, and the second and third possibilities of point (ii) of section 2 of Annex III, and the procedure referred to in point (b) of Article 13(3) corresponds to the systems set out in point (i) of section 2 of Annex III, and in the first possibility, with continuous surveillance, of point (ii) of section 2 of Annex III; Whereas the measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Construction, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The products and families of products set out in Annex I shall have their conformity attested by a procedure whereby the manufacturer has under its sole respons- ibility a factory-production control system ensuring that the product is in conformity with the relevant technical specifications. Whereas the two procedures provided for in Article 13(3) are described in detail in Annex III to Directive 89/ 106/EEC; whereas it is necessary therefore to specify clearly the methods by which the two procedures must be implemented, by reference to Annex III, for each product (1) OJ L 40, 11. 2. 1989, p. 12. (2) OJ L 220, 30. 8. 1993, p. 1. The products set out in Annex II shall have their conformity attested by a procedure whereby, in addition to a factory-production control system operated by the manufacturer, an approved certification body is involved in assessment and surveillance of the production control or of the product itself. Article 2 L 29/56 EN Official Journal of the European Communities 3. 2. 1999 The procedure for attesting conformity as set out in Annex III shall be indicated in mandates for guidelines for European technical approvals. Article 3 This Decision is addressed to the Member States. Article 4 Done at Brussels, 25 January 1999. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission 3. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 29/57 ANNEX I Precast normal/lightweight/autoclaved aerated concrete products (1): — Intended for light structural (2) or non-structural use (in particular, boundary fences, junction boxes for telecommunications, small box culverts, non-loadbearing wall elements and cladding elements). (1) Excluding pipes and tanks. (2) Light structural use refers to applications that in case of failure are not supposed to cause the collapse of the works or part of them, inadmissible deformations or injury to people (to be defined by Member States). L 29/58 EN Official Journal of the European Communities 3. 2. 1999 ANNEX II Precast normal/lightweight/autoclaved aerated concrete products: — Intended for structural use (in particular prestressed hollow core floor elements, posts and masts (1), foundation piles, shuttering slabs, lattice girder elements, beam/block floor units and elements, ribbed floor slabs, linear structural elements (beams and columns), load-bearing wall elements, retaining wall elements, roof elements, silos (2), stairs, bridge deck elements and large box culverts). (1) Excluding lighting columns on highways. (2) Excluding the storage of liquids. 3. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 29/59 ANNEX III PRODUCT FAMILY PRECAST NORMAL/LIGHTWEIGHT/AUTOCLAVED AERATED CONCRETE PRODUCTS (1/1) 1. Systems of attestation of conformity For the product(s) and intended use(s) listed below, CEN/Cenelec are requested to specify the following system(s) of attestation of conformity in the relevant harmonised standard(s): Product(s) Intended use(s) Level(s) or class(es) Precast normal/lightweight/auto- claved aerated concrete products for structural use for non-structural or structural use (1) light — — Attestation of conformity system(s) 2+ 4 System 2+: See Directive 89/106/EEC, Annex III(2)(ii), First possibility, including certification of the factory production control by an approved body on the basis of initial inspection of factory and of factory production control as well as of continuous surveillance assessment and approval of factory production control. See Directive 89/106/EEC, Annex III(2)(ii), Third possibility. System 4: (1) Light structural use refers to applications that in case of failure are not supposed to cause the collapse of the works or part of them, inadmissible deformations or injury to people (to be defined by Member States). The specification for the system should be such that it can be implemented even where performance does not need to be determined for a certain characteristic, because at least one Member State has no legal requirement at all for such characteristic (see Article 2(1) of Directive 89/106/EEC and, where applicable, point 1. 2. 3. of the Interpretative Documents). In those cases the verification of such a characteristic must not be imposed on the manufacturer if he does not wish to declare the performance of the product in that respect


title: Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 25. januar 1999 om public service-radio- og -tv-virksomhed

eurovoc_concepts:
EU Member State
audiovisual communications policy
broadcasting
financing
public service

text: 5. 2. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 30/1 I (Meddelelser) R¯DET RESOLUTION VEDTAGET AF R¯DET OG REPR`SENTANTERNE FOR MEDLEMS(cid:220) STATERNES REGERINGER, FORSAMLET I R¯DET den 25. januar 1999 om public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)virksomhed (1999/C 30/01) R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION OG REPR`(cid:220) SENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGE(cid:220) RINGER, FORSAMLET I R¯DET, A)(cid:217)som henviser til R¿dets dr(cid:192)ftelse af public service(cid:220) radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)virksomhed; B) som tager i betragtning, at public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)virksomhed p¿ grund af dens kulturelle, sociale og demokratiske funktioner, som udf(cid:192)res til gavn for almenvellet, har afg(cid:192)rende betydning for at sikre demokrati, pluralisme, social samh(cid:192)righed, kulturel og sproglig mangfoldighed; C) som understreger, at de meget forskelligartede i det nye mediemilj(cid:192), programmer, der styrker betydningen af den almene opgave, der p¿hviler public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)foretagender; tilbydes D) som minder om, at medlemsstaternes bef(cid:192)jelser med hensyn til opgaver og finansiering er blevet bekr»ftet i protokollen til Amsterdam(cid:220)traktaten om offentlig radio(cid:220) og tv(cid:220)virksomhed i medlemsstaterne; NOTERER OG BEKR`FTER F˘LGENDE: 1. (cid:217)I protokollen til Amsterdam(cid:220)traktaten bekr»ftes det, at der blandt medlemsstaterne er fuld enighed om at understrege den rolle, som public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)virksomhed spiller; 2. (cid:217)Traktaten om oprettelse af Det Europ»iske F»lles(cid:220) skab griber s¿ledes ikke ind i medlemsstaternes bef(cid:192)(cid:220) jelse til at finansiere public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)virk(cid:220) somhed, for s¿ vidt finansieringen ydes til radio(cid:220) og fjernsynsforetagender, s¿ disse kan opfylde deres public service(cid:220)opgaver som p¿lagt dem, defineret og tilrettelagt af de enkelte medlemsstater, og denne finansiering ikke »ndrer handels(cid:220) og konkurrencevil(cid:220) k¿rene i F»llesskabet i et omfang, der strider mod de f»lles interesser, idet der tages hensyn til opfyldelsen af disse public service(cid:220)opgaver. 3. (cid:217)Public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)foretagender skal ved varetagelsen af deres opgaver fortsat udnytte de teknologiske fremskridt; 4. (cid:217)Det er en n(cid:192)dvendig foruds»tning for opfyldelsen af de s»rlige pligter i forbindelse med public service(cid:220) radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)virksomhed, at offentligheden har bred adgang til de forskellige kanaler og tjenester uden forskelsbehandling og p¿ lige vilk¿r; 5. (cid:217)If(cid:192)lge medlemsstaternes definition af public service(cid:220) opgaverne spiller public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)virk(cid:220) somhed en vigtig rolle med hensyn til at give offent(cid:220) ligheden udbytte af de nye audiovisuelle tjenester og informationstjenester samt den nye teknologi; 6. (cid:217)Public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)foretagender skal bevare og forbedre evnen til at tilbyde offentligheden kvali(cid:220) tetsprogrammer og (cid:220)tjenester og bl. a. evnen til at udvikle og diversificere deres aktiviteter i den digitale tidsalder; 7. (cid:217)Public service(cid:220)radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)foretagender skal fortsat, i overensstemmelse med de opgaver, som medlemssta(cid:220) terne har p¿lagt dem, kunne tilbyde et stort udvalg af programmer, som henvender sig til hele samfundet; set i dette perspektiv er det legitimt, at public service(cid:220) radio(cid:220) og (cid:220)tv(cid:220)foretagender fors(cid:192)ger at n¿ ud til et bredt publikum


title: 1999/91/CE: Decisione della Commissione del 25 gennaio 1999 relativa alla procedura per l'attestazione di conformità dei prodotti da costruzione a norma dell'articolo 20, paragrafo 2, della direttiva 89/106/CEE del Consiglio, riguardo ai prodotti per l'isolamento termico [notificata con il numero C(1999) 115] (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Community certification
EU trade mark
building materials
producer's liability
product safety
production control
quality label
resistance of materials
technical specification
thermal insulation

text: L 29/44 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 3. 2. 1999 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 25 gennaio 1999 relativa alla procedura per l’attestazione di conformità dei prodotti da costru- zione a norma dell’articolo 20, paragrafo 2, della direttiva 89/106/CEE del Consi- glio, riguardo ai prodotti per l’isolamento termico [notificata con il numero C(1999) 115] (Testo rilevante ai fini del SEE) (1999/91/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, delle due procedure con riferimento all’allegato III in quanto esso accorda una preferenza a taluni sistemi; visto il trattato che istituisce la Comunità europea, legislative, vista la direttiva 89/106/CEE del Consiglio, del 21 dicembre 1988, relativa al ravvicinamento delle disposi- regolamentari e amministrative degli zioni i prodotti da costruzione (1), Stati membri concernenti modificata dalla direttiva 93/68/CEE (2), in particolare l’ar- ticolo 13, paragrafo 4, considerando che, fra le due procedure di cui all’articolo 13, paragrafo 3, della direttiva 89/106/CEE, la Commis- sione deve scegliere «la procedura meno onerosa possibile compatibile con la sicurezza»; che è pertanto necessario stabilire se, per un dato prodotto o un gruppo di prodotti l’esistenza nella fabbrica di un sistema di determinati, controllo della produzione, effettuato dal fabbricante, sia una condizione necessaria e sufficiente ai fini dell’attesta- zione di conformità oppure se, per comprovati motivi connessi con l’osservanza dei criteri di cui all’articolo 13, paragrafo 4, debba intervenire un organismo di certifica- zione riconosciuto; considerando che l’articolo 13, paragrafo 4, della direttiva 89/106/CEE prevede che la procedura così fissata sia indi- cata nei mandati e nelle specificazioni tecniche; che, pertanto, è opportuno definire il concetto di prodotto o di gruppo di prodotti quale usato nei mandati e nelle speci- ficazioni tecniche; considerando che la procedura di cui all’articolo 13, para- grafo 3, lettera a), corrisponde ai sistemi della possibilità 1, senza sorveglianza permanente, e delle possibilità 2 e 3 definite nell’allegato III, punto 2. ii), e che la procedura descritta all’articolo 13, paragrafo 3, lettera b), corrisponde ai sistemi di cui all’allegato III, punto 2. i), e alla possibilità 1, con sorveglianza permanente, di cui all’allegato III, punto 2. ii); considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato permanente per la costruzione, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 La conformità dei prodotti e dei gruppi di prodotti di cui all’allegato I viene attestata in base a una procedura secondo la quale il fabbricante dispone, sotto la sua unica responsabilità, di un sistema di controllo della produzione in fabbrica che garantisce la conformità del prodotto alle specificazioni tecniche pertinenti. considerando che le due procedure di cui dall’articolo 13, paragrafo 3, della direttiva 89/106/CEE sono descritte in dettaglio all’allegato III della medesima direttiva; che occorre pertanto precisare ciascun prodotto o gruppo di prodotti, i metodi di esecuzione esattamente, per (1) GU L 40 dell’11. 2. 1989, pag. 12. (2) GU L 220 del 30. 8. 1993, pag. 1. La conformità dei prodotti e dei gruppi di prodotti di cui all’allegato II viene attestata in base a una procedura secondo la quale, oltre ad un sistema di controllo della produzione nella fabbrica effettuato dal fabbricante, un organismo di certificazione riconosciuto interviene nella valutazione e nella sorveglianza del controllo della produ- zione o del prodotto stesso. Articolo 2 3. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 29/45 La procedura di attestazione della conformità di cui all’allegato III è indicata nei mandati per le specifiche tecniche europee. Articolo 3 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Articolo 4 Fatto a Bruxelles, il 25 gennaio 1999. Per la Commissione Martin BANGEMANN Membro della Commissione L 29/46 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 3. 2. 1999 ALLEGATO I Prodotti per l’isolamento termico (prodotti realizzati in fabbrica e prodotti destinati alla preparazione in situ): Per tutti gli usi, esclusi quelli soggetti ai requisiti di reazione al fuoco per prodotti costituiti da materiali delle classi A (1), B (1), C (1). ALLEGATO II Prodotti per l’isolamento termico (prodotti realizzati in fabbrica e prodotti destinati alla preparazione in situ): Per gli usi soggetti ai requisiti di reazione al fuoco per prodotti costituiti da materiali delle classi A (1), B (1), C (1). (1) Materiali per i quali la reazione al fuoco è soggetta a modifica durante il processo produttivo (in genere quelli soggetti a modificazione chimica, ad esempio materiali ignifughi, o per i quali una modifica della composizione può determi- nare un cambiamento nelle caratteristiche di reazione al fuoco). 3. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 29/47 ALLEGATO III Nota: Per i prodotti aventi più di uno degli usi specificati alle voci «gruppo di prodotti», i compiti incombenti agli organismi riconosciuti, derivanti dai rispettivi sistemi di attestazione della conformità, sono cumula- tivi. GRUPPO DI PRODOTTI PRODOTTI PER L’ISOLAMENTO TERMICO (1/2) 1. Sistemi di attestazione della conformità Per i prodotti e gli usi previsti elencati in appresso, si chiede al CEN/Cenelec di specificare il seguente sistema di attestazione di conformità nell’ambito delle corrispondenti norme armonizzate: Prodotti Uso previsto Livelli o classi Sistemi di attestazione di conformità l’isolamento Prodotti per termico (prodotti realizzati in fabbrica e prodotti destinati alla preparazione in situ) tutti gli usi — 3 Sistema 3: Cfr. allegato III, punto 2ii), della direttiva 89/106/CEE, possibilità 2. Le specifiche del sistema devono poter essere applicate anche nel caso in cui non sia necessario determi- nare la reazione di un prodotto per una determinata caratteristica, cioè quando la legislazione di almeno uno Stato membro non detta requisiti giuridici per la caratteristica in questione (cfr. articolo 2, paragrafo 1, della direttiva 89/106/CEE e, se pertinente, la clausola 1. 2. 3 dei documenti interpretativi). In quei casi, non si deve imporre al fabbricante la verifica di tale caratteristica, se egli non desidera dichiarare la reazione del prodotto in questo senso. L 29/48 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 3. 2. 1999 GRUPPO DI PRODOTTI PRODOTTI PER L’ISOLAMENTO TERMICO (2/2) 1. Sistema di attestazione della conformità Per i prodotti e gli usi previsti elencati in appresso, si chiede al CEN/Cenelec di specificare il seguente sistema di attestazione di conformità nell’ambito delle corrispondenti norme armonizzate: Prodotti Uso previsto Livelli o classi (reazione al fuoco) Sistemi di attestazione di conformità l’isolamento Prodotti per in termico (prodotti realizzati fabbrica e prodotti destinati alla preparazione in situ) per gli usi soggetti ai requisiti di reazione al fuoco A (1), B (1), C (1) A (2), B (2), C (2) A (3), D, E, F 1 3 4 Sistema 1: Cfr. allegato III, punto 2i), della direttiva 89/106/CEE, senza prove per sondaggio di campioni. Sistema 3: Cfr. allegato III, punto 2ii), della direttiva 89/106/CEE, possibilità 2. Sistema 4: Cfr. allegato III, punto 2ii), della direttiva 89/106/CEE, possibilità 3. (1) Materiali per i quali la reazione al fuoco è soggetta a modifica durante il processo produttivo (in genere quelli soggetti a modificazione chimica, ad esempio materiali ignifughi, o per i quali una modifica della composizione può determinare un cambiamento nelle caratteristiche di reazione al fuoco). (2) Materiali per i quali la reazione al fuoco è soggetta a modifica durante il processo produttivo. (3) Materiali della classe A che, ai sensi della decisione 96/603/CE, non devono essere sottoposti alle prove di reazione al fuoco. Le specifiche del sistema devono poter essere applicate anche nel caso in cui non sia necessario determi- nare la reazione di un prodotto per una determinata caratteristica, cioè quando la legislazione di almeno uno Stato membro non detta requisiti giuridici per la caratteristica in questione (cfr. articolo 2, paragrafo 1, della direttiva 89/106/CEE e, se pertinente, la clausola 1. 2. 3 dei documenti interpretativi). In quei casi, non si deve imporre al fabbricante la verifica di tale caratteristica, se egli non desidera dichiarare la reazione del prodotto in questo senso