title: QUESTION ECRITE no 3985/98 de Kirsi PIHA Recommandations opérationnelles concernant la dimension septentrionale

eurovoc_concepts:
Baltic States
EU policy
Northern Europe
Poland
Russia
cross-border cooperation

text: C 320/102 Journal officiel des Communautés européennes FR 6. 11. 1999 (1999/C 320/136) QUESTION ÉCRITE E-3985/98 posée par Kirsi Piha (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Recommandations opérationnelles concernant la dimension septentrionale Dans la communication qu’elle doit présenter au Conseil européen de Vienne sur une dimension septen- trionale pour les politiques de l’Union, la Commission propose des recommandations opérationnelles relatives à la coopération transfrontalière et à des projets de formation administrative avec, notamment, la Russie, la Pologne et les États baltes. Quel type de programmes et de mesures la Commission est-elle en train d’élaborer afin de mettre en œuvre les recommandations opérationnelles susmentionnées et quel calendrier entend-elle adopter à cet égard? Réponse donnée par M. van den Broek au nom de la Commission (29 janvier 1999) Faisant suite aux conclusions de la présidence du Conseil européen de Vienne, la Commission s’apprête, dès à présent, à poursuivre les échanges de vues avec tous les partenaires concernés par la mise en œuvre des recommandations du rapport intérimaire sur «Une dimension septentrionale des politiques de l’Union» (1) en vue de définir avec eux cette notion de dimension septentrionale ainsi que des lignes d’actions dans les domaines concernés. (1) COM(98) 589 final. (1999/C 320/137) QUESTION ÉCRITE P-3991/98 posée par Georg Jarzembowski (PPE) à la Commission (21 décembre 1998) Objet: Reconnaissance des tachographes numériques de l’UE dans les États membres de l’AETR (Association européenne des transporteurs routiers) Avec la modification des règlements CE 3820/85 (1) et 3821/85 (2) par le règlement CE 2135/98 (3), certains véhicules de transport des marchandises et des personnes doivent être équipés d’un tacographe numérique dès leur première immatriculation. Or, l’article 2, paragraphe (1) a) du règlement CEE 2135/98 exige, pour que l’obligation de premier équipement soit pleinement valable, un acte juridique supplémentaire et distinct assorti d’une période de transition de 24 mois. Avec l’introduction du nouveau tachographe numérique, les entreprises de transport routier ne savent pas si ce nouveau tachographe sera reconnu par les États membres de l’AETR ou bien si un poids lourd ou un autocar devra, à l’entrée dans un État membre de l’AETR, avoir toujours avec lui l’ancien tachographe en plus du nouveau. Cela étant, la Commission peut-elle répondre aux questions suivantes: 1. 2. 3. (1) (2) (3) Existe-t-il un échéancier précisant la date de l’acte juridique exigé par l’article 2, paragraphe (1) a) du règlement CE 2135/98, date à laquelle doit commencer à courir la période de transition de 24 mois pour l’obligation d’équiper les nouveaux poids lourds et autocars de tourisme d’un tachographe numérique? La convention AETR prévoit-elle que les véhicules équipés du nouveau tachographe doivent également transporter l’ancien à leur entrée dans un État membre de l’AETR, ou bien existe-t-il des dispositions prévoyant que ces États doivent reconnaître le nouveau tachographe numérique? La Commission envisage-t-elle de conclure un accord séparé avec les États membres de l’AETR en vue de la reconnaissance des nouveaux tachographes? JO L 370 du 31. 12. 1985, p. 1. JO L 370 du 31. 12. 1985, p. 8. JO L 274 du 9. 10. 1998, p. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 3874/98 by Raimo ILASKIVI to the Commission. Report on EU aid for Yasser Arafat

eurovoc_concepts:
EU aid
Palestine
West Bank question
aid recipient
building industry
financial control
housing policy
job creation
subsidised housing
use of aid

formats: html pdf print

text: C 207/138 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 7. 1999 (1999/C 207/187) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3862/98 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Televisiomainonta Direktiivissä ”Televisio ilman rajoja” säädetään muiden aiheiden lisäksi televisiomainonnasta ja erityisesti mainoskatkojen pituudesta lähetetyissä ohjelmissa ja elokuvissa. Voiko komissio kertoa, noudatetaanko näitä määräyksiä tai mahdollisia muita sovellettavissa olevia mää- räyksiä jäsenvaltioissa ja erityisesti Espanjassa? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittami- sesta 3 päivänä lokakuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/552/ETY (1) (televisio ilman rajoja -direktiivi) sisältää säännöksiä mainosajan pituudesta päivittäistä lähetysaikaa ja tuntia kohti (18 artikla), mainoskatkojen lukumäärästä ja niiden sijoittamisesta lähetyksiin (11 artikla) sekä mainosten sisällöstä ja esittämistavasta (10+16 artikla). Direktiivissä annetaan myös erityissäännöksiä sponsoroinnista (17 artikla). Komissio on vastaanottanut useita valituksia, joissa väitetään tiettyjen maiden jättävän noudattamatta voimassa olevia mainonnan säännöksiä. Nämä pääasiassa kuluttajajärjestöjen tekemät valitukset koskevat erityisesti sallittujen mainosaikojen järjestelmällistä ylittämistä. Ongelmat koskevat erityisesti tiettyjä yleis- radioyhtiöitä Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa. Komissio hankkii parhaillaan tarvittavia tietoja arvioidakseen, voidaanko asianomaisten jäsenvaltioiden todeta rikkoneen säännöksiä väitetyn mainosaikojen ylittämisen perusteella. Tämän perusteella voidaan tarvittaessa toteuttaa asianmukaiset ja aiheelliset toimenpiteet. (1) EYVL L 298, 17. 10. 1989. (1999/C 207/188) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3874/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Selvitys Jasser Arafatin saamista EU-tuista Julkisuuteen vuotaneen EU-selvityksen mukaan Euroopan unionin myöntämiä tukia, jotka on suunnattu Gazan ja Länsirannan köyhien asuma-alueiden auttamiseksi, on mahdollisesti käytetty palestiinalaisjohtaja Jasser Arafatin lähipiirille tarkoitettujen asuntojen rakentamiseen. Raportin mukaan rahaa on käytetty ns. epäselviin hankkeisiin jopa 115 miljoonaa markkaa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä selvittääkseen yllä mainittuun raporttiin perustuvien epäilyksien todenperäisyyden? Mikäli epäilyt osoittautuvat todeksi, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä periäkseen väärin perustein käytetyt EU-avustukset takaisin? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 1999) Euroopan yhteisö on palestiinalaisten suurin avustaja. Länsirannan ja Gazan alueen saamasta kokonaisavusta 54 prosenttia tulee yhteisön talousarviosta ja jäsenvaltioista. Muutamissa lehtiartikkeleissa on viime aikoina asetettu kyseenalaiseksi se tapa, jolla eräs yhteisön rahoittama hanke on toteutettu. Kyseessä on Palestiinan asuntoneuvostolle (PHC) annettu tuki


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3986/98 dell'on. Heidi HAUTALA alla Commissione. Attribuzione delle quote d'importazione di funghi prataioli coltivati

eurovoc_concepts:
United States
import
mushroom-growing
preserved product
quantitative restriction
security of supply
single market
tariff quota

text: 15. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 297/121 (1999/C 297/164) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3986/98 di Heidi Hautala (V) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Attribuzione delle quote d’importazione di funghi prataioli coltivati La qualità e la quantità dell’offerta europea di funghi prataioli coltivati è esigua e concentrata nelle mani di pochi fornitori. La produzione dei paesi dell’Unione europea è di recente diminuita a seguito di una malattia presente fra l’altro nei Paesi Bassi, mentre l’esportazione verso gli Stati Uniti è aumentata, con una conseguente riduzione dell’offerta sul mercato interno. L’importazione di funghi prataioli coltivati dalla Cina è limitata e non è stato possibile soddisfare al fabbisogno dei nuovi Stati membri. La posizione e la competitività degli importatori tradizionali è stata pregiudicata dalle quote di importazione. Gli importatori chiedono e comprano licenze di importazione la cui ripartizione fra gli Stati membri non è chiara. Può la Commissione pubblicare le proprie statistiche relativamente alla ripartizione fra gli Stati membri delle quote di importazione di funghi prataioli coltivati? In base a quali criteri sono concesse le licenze? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (15 febbraio 1999) La gestione dei contingenti tariffari comunitari di conserve di funghi del genere Agaricus avviene tramite titoli d’importazione (regolamento (CE) 2125/95 della Commissione, modificato da ultimo dal regolamento (CE) 2493/98 della Commissione del 18 novembre 1998 che modifica il regolamento (CE) 2125/95 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari per conserve di funghi (1)) rilasciati agli importatori degli Stati membri man mano che ne fanno domanda. I dati relativi all’utilizzazione di tali contingenti vengono regolarmente comunicati agli Stati membri. Il bilancio definitivo (in tonnellate, peso netto sgocciolato) del 1998 è stato il seguente: Belgio 33, Danimarca 290, Germania 15 963, Grecia 275, Spagna 73, Francia 474, Italia 7 496, Paesi Bassi 9 422, Austria 2 658, Portogallo 30, Finlandia 301, Svezia 2 299, per complessive 39 315 tonnellate. Delle 68 215 tonnellate di quantitativi contingentali per il 1998, sono risultate inutilizzate 28 900 tonnellate. Contrariamente a quanto afferma l’onorevole parlamentare, le statistiche comunitarie non mostrano una tendenza all’incremento delle esportazioni di conserve di funghi, in particolare verso gli Stati Uniti. Nel corso degli ultimi anni per la produzione comunitaria si è invece verificato un calo dei prezzi, in seguito alla costituzione di ragguardevoli scorte in un contesto di stagnazione dei consumi. Tale produzione è dunque in grado di soddisfare, quantitativamente e qualitativamente, il fabbisogno comunitario. (1) GU L 309 del 19. 11. 1998. (1999/C 297/165) INTERROGAZIONE SCRITTA P-4012/98 di Gérard d’Aboville (UPE) alla Commissione (22 dicembre 1998) Oggetto: Regime delle restituzioni alle esportazioni : Modifica del regolamento (CEE) 3665/87 Vincoli crescenti vengono imposti agli esportatori comunitari per ottenere le restituzioni volute dal legislatore europeo per consentire l’esportazione fuori dall’UE delle produzioni della nostra agricoltura e delle nostre industrie alimentari. Questo gravame regolamentare minaccia il dinamismo del primo settore industriale dell’UE che registra 500 miliardi di ecu di fatturato e 2. 500. 000 posti di lavoro, rappresentando lo strumento di valorizzazione di più del 70 % delle nostre produzioni agricole, determinando un effetto moltiplicatore per numerosi settori e costituendo, a livello di occupazione del territorio, un tessuto industriale che favorisce la stabilità sociale. E’ infatti in gioco la continuità di numerose piccole e medie imprese, mentre la delocalizzazione di imprese internazionali fuori dall’UE costituisce un’altra minaccia altrettanto grave


title: WRITTEN QUESTION No. 3969/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. 'Improved stove' programmes

eurovoc_concepts:
EU programme
UNHCR
biomass
energy production
forestry policy
fuel wood
furnace
refugee
thermal equipment

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/119 Vastaus (26. huhtikuuta 1999) Euroopan unioni hyväksyi Kuubaa koskevan yhteisen kannan 2. joulukuuta 1996. EU:n päällimmäisenä tavoitteena on edistää ja helpottaa rauhanomaista siirtymistä moniarvoiseen demokratiaan sekä ihmis- oikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen. EU ja AKT-valtiot päättivät kesäkuussa 1998 hyväksyä Kuuban tarkkailijaksi Lomén sopimuksen jatkamista koskeviin neuvotteluihin. Samalla unioni muistutti Kuubaa tiukoista ihmisoikeuksia koskevista vaatimuksista, joiden noudattaminen on uuteen sopimukseen liittymisen edellytys. Unioni otti vuonna 1998 useita kertoja yhteyttä Kuuban viranomaisiin vaatien erityisesti toisinajattelijoiden vapauttamista. Neuvosto totesi arvioidessaan yhteistä kantaa viimeksi 7. joulukuuta 1998, että viimeisen puolen vuoden aikana EU on tiivistänyt erityisesti ihmisoikeuksia koskevaa vuoropuhelua Kuuban viranomaisten kanssa. jälleen, että Kuuban suhteen Euroopan unionin tavoitteena on edistää rauhanomaista Neuvosto totesi siirtymistä moniarvoiseen demokratiaan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista. Neuvosto on tietoinen marraskuussa 1997 tapahtuneesta riippumattoman uutistoimiston Línea Sur Pressin johtajan Arévalo Padrónin vangitsemisesta. José de la Luz y Caballero -yhdistyksen puheenjohtaja Paez Núñez pidätettiin heinäkuussa 1997. Neuvoston saamien tietojen mukaan syyskuussa 1997 vangittu riippumatto- man uutistoimiston Cuba Pressin toimittaja Recio Martínez on äskettäin vapautettu. Neuvosto tiedottaa parlamentille tilanteen kehittymisestä ja pyrkii edelleen vaikuttamaan Kuuban viranomai- siin, jotta ihmisoikeuksia ja tiedonvälittämisen vapautta kunnioitettaisiin tinkimättä. Neuvosto haluaa vielä ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavansa huolestuneena riippumattoman lehdistön toimittajiin Kuubassa viime kuukausina kohdistuneita vainotoimia. Edellä mainittujen kolmen toimittajan tapaukset ovat tunnettuja, mutta ei ole myöskään syytä unohtaa Joel Díazia, joka on vangittuna siitä syystä, että hän on käyttänyt oikeuttaan tiedonvälittämisen vapauteen. (1999/C 297/161) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3968/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: ”Paranneltuja uuneja” koskevat ohjelmat Mitä tutkimuksia komissio on suorittanut siitä, kuinka tarkoituksenmukaista on turvautua uunien parante- luohjelmiin ja muihin polttopuun kysyntä- joilla pyritään vähentämään polttopuun käyttöä pakolaisten majoitusalueilla? tarjontapuoleen liittyviin strategioihin, tai (1999/C 297/162) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3969/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: ”Paranneltuja uuneja” koskevat ohjelmat Mikä on komission politiikka, mitä tulee polttoaineiden toimittamiseen pakolaisleireille ruoanvalmistusta ja lämmitystä varten? Kannattaako se leirien varustamista ”parannelluilla uuneilla” ja onko se ottanut huomioon viimeaikaiset arviot, joissa kyseenalaistetaan ”paranneltujen uunien” tehokkuus verrattuna perinteiseen ”kolmen kiven” leirituleen?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3990/98 του Frank VANHECKE προς την Επ τροπή. Η συμμετοχή ευρωπαίων πολιτών στις εκλογές για το Ευρωπαiκό Κοινοβούλιο, σε κράτη μέλη των οποίων δεν είναι υπήκοοι

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU national
EU statistics
European Parliament
European election
application of EU law
residence
right to stand for election
right to vote

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/155 Η κοινοτικη΄ συνεισφορα΄ µπορει΄ να χορηγηθει΄ κατο΄πιν της υποβολη΄ς, απο΄ ευρωπαι¨κο΄ δι΄κτυο αποτελου΄µενο απο΄ 2. εται΄ρους που προε΄ρχονται απο΄ τρι΄α κρα΄τη µε΄λη και ει΄ναι επιλε΄ξιµοι στο προ΄γραµµα Raphael, σχεδι΄ου που αποσκοπει΄ στη µελε΄τη του επιλεχθε΄ντος κοινου΄ προβλη΄µατος, στην κατα΄ρτιση κοινη΄ς µεθοδολογι΄ας για καινοτο΄µες ενε΄ργειες που µπορου΄ν να χρησιµευ΄σουν ως παρα΄δειγµα σε ευρωπαι¨κη΄ κλι΄µακα και για την εφαρµογη΄ τους. Η καταληκτικη΄ ηµεροµηνι΄α για την υποβολη΄ των σχεδι΄ων ει΄ναι η 26 Ιουλι΄ου 1999. (1) ΕΕ C 342 της 10. 11. 1998. (1999/C 207/214) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3990/98 υποβολη΄: Frank Vanhecke (NI) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Η συµµετοχη΄ ευρωπαι΄ων πολιτω΄ν στις εκλογε΄ς για το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, σε κρα΄τη µε΄λη των οποι΄ων δεν ει΄ναι υπη΄κοοι Στην απα΄ντηση της γραπτη΄ς ερω΄τησης Ε-3595/96 (1) προς την Επιτροπη΄, ο Επι΄τροπος Monti ανε΄φερε ο΄τι η συλλογη΄ των στοιχει΄ων που ζητου΄σε η γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-3314/95 (2), συνεχι΄ζεται ακο΄µη στα δια΄φορα κρα΄τη µε΄λη. Έχουν µα΄λιστα διευρυνθει΄ οι εργασι΄ες, ου΄τως ω΄στε να περιληφθου΄ν επι΄σης στην ε΄κθεση προς το Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο και στατιστικα΄ στοιχει΄α σχετικα΄ µε τις πρω΄τες εκλογε΄ς για το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο στη Σουηδι΄α, την Αυστρι΄α και τη Φινλανδι΄α. ∆ιαθε΄τει εν τω µεταξυ΄ η Επιτροπη΄ τα στοιχει΄α αυτα΄, κατανεµηµε΄να ανα΄ εθνικο΄τητα και ανα΄ κρα΄τος µε΄λος; Σε τι ποσοστο΄ α΄σκησαν τελικα΄ οι ενδιαφερο΄µενοι το εν λο΄γω δικαι΄ωµα του εκλε΄γειν; Έχει η΄δη διαβιβασθει΄ η σχετικη΄ ε΄κθεση στο Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο; Εα΄ν ναι, πο΄τε δηµοσιευ΄θηκε η ε΄κθεση αυτη΄; (1) (2) ΕΕ C 217 της 17. 7. 1997, σελ. 28. ΕΕ C 91 της 27. 3. 1996, σελ. 58. Απα΄ντηση του κ. Monti εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (5 Φεβρουαρι΄ου 1999) Όλες οι πληροφορι΄ες που διαθε΄τει η Επιτροπη΄ δηµοσιευ΄τηκαν στην ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς προς το Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο σχετικα΄ µε την εφαρµογη΄ της οδηγι΄ας 93/109/ΕΚ της 7 Ιανουαρι΄ου 1998 (1). (1) ε΄γγρ. COM(97)731 τελικο΄. (1999/C 207/215) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3998/98 υποβολη΄: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπη΄ (5 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Χρηµατοδο΄τηση παιδικω΄ν οµα΄δων απο΄ το προ΄γραµµα Σωκρα΄της Το δι΄κτυο DIECEC (Developing Intercultural Education thrοugh Cooperation between European Cities) ασχολει΄ται µε τις εκπαιδευτικε΄ς ανα΄γκες των παιδικω΄ν µειονοτικω΄ν οµα΄δων και οι δραστηριο΄τητε΄ς του µε΄χρι ση΄µερα χρηµατοδοτου΄νται απο΄ το προ΄γραµµα Σωκρα΄της. Ερωτα΄ται η Επιτροπη΄ αν µετα΄ την προ΄σφατη αναπροσαρµογη΄ του προγρα΄µµατος Σωκρα΄της, θα συνεχιστει΄ η χρηµατοδο΄τηση του ανωτε΄ρω δικτυ΄ου απο΄ το εν λο΄γω προ΄γραµµα


title: WRITTEN QUESTION No. 3916/98 by Viviane REDING Vertical barriers to trade in the beer sector

eurovoc_concepts:
European Commission
Luxembourg
beer
beverage industry
cessation of trading
competition law
domestic market
market-sharing agreement
proposal (EU)
small and medium-sized enterprises

text: 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 370/11 (1999/C 370/014) SKRIFTLIG FRÅGA E-3802/98 från Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Stängning av Nestles fabrik i Matosinhos i Portugal Enligt PR-direktören för Nestles fabrik Longa Vida i Matosinhos i Portugal kommer fabriken att stängas och produktionen flyttas till Spanien eller Frankrike. Följden av beslutet är att mer än hundra arbetare kommer att bli arbetslösa. Detta beslut är också en följd av andra beslut som samma multinationella företag fattat och som redan stängt fabriken Rajá e Findus och avskedat omkring 70 arbetare vid Longa Vida. Följderna av beslutet blir ännu mera framträdande då man tänker på att Longa Vida är en modern fabrik som fått finansiellt stöd från portugisiska staten och EU för att konkretisera investeringarna som under de senaste fem åren uppgått till mer än tre miljarder escudos. Eftersom det dessutom är fråga om en omlokalisering, i detta fall inom gemenskapen, och eftersom det, vad det förefaller, är avsevärda gemenskapsstöd inblandade, frågar jag kommissionen om den kände till situationen, om det finns programavtal som kommissionen deltar i och om kommissionen känner till att Nestle kan räkna med nya finansiella stöd till följd av den eventuella omlokaliseringen. Kompletterande svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (3 maj 1999) Inom ramen för industriprogrammet Pedip I, som är en del av gemenskapens första stödram för Portugal under perioden 1989-1993, har de portugisiska myndigheterna godkänt ett projekt som drivits av företaget Nestlé i Matosinhos i Portugal. Stöd på motsvarande 380 000 euro godkändes för investeringen, av vilka 240 000 euro betalades ut och 140 000 annullerades. Dessa summor har till 70 % samfinansierats av Europeiska regionala utvecklings- fonden. Giltighetstiden för det kontrakt som undertecknats av den portugisiska staten och initiativtagaren har löpt ut. Om fabriken stängs finns det alltså ingen avtalsrättslig grund för de portugisiska myndigheterna att begära återbetalning av stödet. Enligt de portugisiska myndigheterna finns det inga officiella uppgifter om en omlokalisering av fabriken till en ort utanför Portugal. (1999/C 370/015) SKRIFTLIG FRÅGA E-3916/98 från Viviane Reding (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Vertikala begränsningar inom sektorn för öl Kommissionen har som bekant inom ramen för den planerade reformen vad gäller tillämpningen av EG-fördragets konkurrensregler, föreslå en generell skärpning av de vertikala begräns- ningarna. för avsikt att, Är kommissionen medveten om att den föreslagna begränsningen till 40 % av marknadsandelarna kan få till följd att samtliga bryggerier i Luxemburg får upphöra med sin verksamhet? Enskilda bryggerier besitter där mer än 40 % av marknadsandelarna och kommer alltså i fortsättningen inte att kunna ingå undan- tagskontrakt. Konkurrerande företag i större regioner vars marknadsandelar understiger 40 %-gränsen men vars produktion med råge överstiger hela Luxemburgs, kommer däremot att kunna ingå sådana kontrakt. De små luxemburgska bryggerierna klarar då inte längre konkurrensen med och kampen om överlevnad mot de ”stora” som har stora medel förfogande. Detta kan inte vara målsättningen med bestämmelserna och bör beaktas av kommissionen. till sitt


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3980/98 von Mihail PAPAYANNAKIS Nationales Aktionsprogramm für Griechenland

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Greece
employment policy
fight against unemployment
labour market
long-term unemployment
national planning
youth unemployment

text: C 320/100 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 6. 11. 1999 (1999/C 320/133) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3979/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Verwendungsrate der Mittel aus dem Delors-Paket in Griechenland Gemäß der Antwort von Kommissionsmitglied Wulf-Mathies vom 14. 12. 1997 auf die schriftliche Anfrage E-3209/97 (1) waren bis zum 1. 10. 1997 37,87 % der Griechenland im Rahmen des Gemeinschaftlichen Förderkonzepts 1994-1999 (Delors II-Paket) zugewiesenen Mittel verwendet. Kann die Kommission Angaben zum derzeitigen Stand der gesamten Mittelverwendung im Rahmen des Delors-Pakets machen und darlegen, in welchem Umfang die Mittel pro Region und Sektor (Bildung, Gesundheit, Energie, Infrastrukturen usw. ) in Griechenland in Anspruch genommen wurden? (1) ABl. C 187 vom 16. 6. 1998, S. 3. Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (28. Januar 1999) Bis zum 1. Dezember 1998 war die Verwendung der Strukturmittelzuweisungen im Rahmen des Gemein- schaftlichen Förderkonzepts (GFK) für Griechenland äußerst zugfriedenstellend. Sie machte bei den Ver- pflichtungsermächtigungen 80 % und bei den Zahlungsermächtigungen 56,6 % der für den Gesamtzeitraum 1994/1999 beschlossenen Beträge aus. Vielleicht sollte in diesem Zusammenhang erläutert werden, daß den Mitgliedstaaten für ihre Verpflichtungser- mächtigungen noch das Jahr 1999 zur Verfügung steht, für die Zahlungen dagegen drei weitere Jahre (1999, 2000, 2001). Eine Tabelle, die einen Überblick über den Stand der Durchführung aller Operationellen Programme des GFK gibt, wird dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt übermittelt. (1999/C 320/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3980/98 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Nationales Aktionsprogramm für Griechenland (4. Januar 1999) Kann die Kommission angeben, ob und in welcher Weise sich die griechische Regierung verpflichtet hat, 1999 geeignete Maßnahmen zu treffen, um einer Verschärfung der Arbeitslosigkeit vorzubeugen, exakte beschäftigungspolitische Ziele abzustecken und Arbeitsmarktstatistiken vorzulegen, zumal das nationale Aktionsprogramm Griechenlands für 1998 genau in diesen drei Punkten unzulänglich ist? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (23. Februar 1999) Das nationale beschäftigungspolitische Aktionsprogramm Griechenlands für 1998 spiegelt die Bereitschaft der griechischen Regierung wider, beschäftigungspolitische Kernprobleme anzugehen. Es sind Anstrengungen unternommen worden, zu einem stärker auf Prävention und Aktivierung ausgerichteten arbeitsmarkt- bezogenen Ansatz zu gelangen. Die griechische Regierung hat eine allgemeine Verpflichtung übernommen, den Leitlinien zur Prävention der Langzeitarbeitslosigkeit von Jugendlichen und Erwachsenen nachzukommen, wobei eine Reihe von Maß- nahmen vorgestellt wurden. Wegen des Fehlens eines geeigneten Systems zur Ermittlung, Berichterstattung und Überwachung der Zu- und Abnahme der Arbeitslosigkeit zielen jedoch die meisten Maßnahmen weiterhin vor allem eher auf den harten Kern der Arbeitslosen. Besondere Anstrengungen sind für Jugendliche unternommen worden; das Programm „Jugendliche ins aktive Leben“ („Young into active life“) ist auf junge Arbeitslose ausgerichtet, die noch keine sechs Monate arbeitslos sind. Es wird erwartet, daß bis zum Jahr 2000 etwa 200 000 Personen in den Genuß dieser Maßnahmen kommen. Das nationale Aktionsprogramm Griechenlands für 1998 zielt darauf ab, arbeitslose Erwachsene im ersten Jahr der Arbeitslosigkeit vorrangig zu behandeln; die Zielvorgabe für das Jahr 2000 betrifft 60 000 Personen


title: WRITTEN QUESTION No. 3905/98 by Miguel ARIAS CAÑETE Determining the production coefficient for olive mills

eurovoc_concepts:
accounting
aid system
common organisation of markets
crop yield
fats
olive oil
olive-growing
payment
product quality
production aid

text: C 320/86 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 6. 11. 1999 Jotkut kolmannet maat haluavat eri syistä tuoda eläviä eläimiä ja teurastaa ne omalla alueellaan. Jollei yhteisö enää tukisi elävien eläinten vientiä, se menettäisi nämä markkinat ja kolmannet maat valtaisivat ne. Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) 805/68 muuttamisesta 18. joulukuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 2634/97 (1)säädetään, että vientituen maksamisen edellytyksenä elävien eläinten osalta on yhteisön lainsäädännössä vahvistettujen, eläinten hyvinvointia ja erityisesti eläinten suojelua kuljetuksen aikana koskevien säännösten noudattaminen. Asetuksen perusteella komissio hyväksyi vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityis- kohtaisista säännöistä elävien nautaeläinten hyvinvoinnin osalta kuljetuksen aikana 18. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) 615/98 (2), jota sovelletaan 1. syyskuuta 1998 alkaen. Asetuksessa annetaan lisäsäännökset, jotka koskevat järjestelmällisiä tarkastuksia yhteisöstä poistuttaessa sekä lastin purkamisen yhteydessä tehtäviä tarkastuksia määräpaikkana olevassa kolmannessa maassa. Mitä tukitasoon tulee, komissio on aina pyrkinyt tasapuolisuuteen myöntäessään tukea elävien eläinten ja lihan vientiin. Tukea myönnettäessä otetaan huomioon joidenkin kolmansien maiden erityisvaatimukset ja yhteisön markkinoiden tilanne. (1) (2) EYVL L 356, 31. 12. 1997. EYVL L 82, 19. 3. 1998. (1999/C 320/115) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3904/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Oliivien puristusjätteen valvonta Oliiviöljyn tuotantotukea koskevassa asetuksessa vahvistetaan, että mikäli puristusjäte viedään uuttamislai- tokseen, jokainen erä on luokiteltava erikseen ja ilmoitettava tavaran vastaanottaja. ”Muissa tapauksissa” puristusjäte on kuitenkin luokiteltava vain yleisesti ilmoittamalla tavaran vastaanottaja. Jälkimmäisessä tapauksessa tavaran vastaanottaja voi toimia välittäjänä, koska tämä henkilö on ilmoitettu ainoastaan kokonaismäärän vastaanottajaksi, eikä valvontaa sen jälkeen enää suoriteta. Eikö ole ristiriitaista, että valvonta voidaan kiertää käyttämällä välittäjää? (1999/C 320/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3905/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Öljymyllyjen tuottavuuskertoimen laskeminen Uudessa oliiviöljyn tuotantotuen soveltamisasetuksessa on määritelty öljymyllyjen tuottavuuskertoimet. Jatkuvassa kaksivaiheisessa tuotantosyklissä se on arvioitu 0,70:ksi (oikeampi luku olisi 0,80). Käsiteltäessä oliiveja kaksivaiheisella uuttamismenetelmällä, ne hajoavat öljyksi sekä toisaalta jäteuutteeksi ja oliivin puristusjätteeksi. Näiden summan tulisi olla 100%. Jos oliivin keskimääräiseksi öljypitoisuudeksi arvioidaan noin 20%, puristusjätteen osuuden tulisi olla 80%


title: QUESTION ECRITE no 3947/98 de Glenys KINNOCK Programme alimentaire mondial des Nations unies

eurovoc_concepts:
European Commission
Somalia
UNO
World Food Programme
aid policy
coordination of aid
emergency aid
food aid
international cooperation

text: C 325/40 Journal officiel des Communautés européennes FR 12. 11. 1999 Réponse donnée par Mme Cresson au nom de la Commission (4 mars 1999) Si la station représente un enjeu considérable pour les États-Unis en terme d’image, de capacité à mettre en œuvre une coopération internationale d’envergure, elle n’a trouvé qu’un écho modeste en Europe puisque la participation des États membres, de la Norvège et de la Suisse ne constitue qu’environ 8,5 % du coût total du développement évalué à 35 milliards d’euros soit quelques 3 milliards d’euros. La contribution européenne à la station spatiale internationale relève essentiellement de décisions prises au sein de l’Agence spatiale européenne. La part de cette contribution dans le budget actuel de l’agence est de 16 % et devrait rester inférieure à 20 % dans les cinq prochaines années. Aucun financement au développement de la station n’est prévu au titre du 5e programme cadre de recherche et développement. La station devrait permettre de tester un grand nombre des techniques nécessaires à la poursuite de la conquête spatiale et peut être considérée, au regard de ses aspects juridiques et financiers, comme le prototype des regroupements internationaux nécessaire à cette poursuite. Toutefois, eu égard au niveau limité d’engagement européen, l’arrêt de la station n’aurait que des conséquences pour l’industrie spatiale européenne. (1999/C 325/047) QUESTION ÉCRITE E-3943/98 posée par Anita Pollack (PSE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Campagne des villes durables Quelles mesures la Commission a-t-elle prises pour assurer l’existence d’une base juridique permettant de garantir l’avenir de la campagne des villes durables? Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (1er mars 1999) La Commission a reconnu à plusieurs reprises l’utilité des activités de la campagne des villes européennes durables pour l’application de l’agenda 21 au niveau local. Dans la communication intitulée «Cadre d’action pour un développement urbain durable dans l’Union Européenne» (1) adoptée le 28 octobre 1998, la Commission a indiqué qu’elle envisageait de poursuivre son aide aux actions de mise en réseau des collectivités locales en citant nommément la campagne des villes européennes durables. Cette communication indique également que la Commission élaborera les actes juridiques nécessaires pour le financement des activités de ce type sur une base pluriannuelle. Les principaux éléments de cette communication ont fait l’objet d’une présentation par la Commission au Forum urbain tenu à Vienne les 26 et 27 novembre 1998. Le premier échange de vue qui a eu lieu à cette occasion a permis de souligner l’urgence de développer une base juridique appropriée pour la poursuite et la consolidation de ce type d’activités. La Commission prendra l’initiative de rédiger une proposition en ce sens dans les semaines qui viennent. (1) COM(98) 605 final. (1999/C 325/048) QUESTION ÉCRITE E-3947/98 posée par Glenys Kinnock (PSE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Programme alimentaire mondial des Nations unies Quelle réponse la Commission entend-elle apporter à l’aggravation de la situation dans le sud de la Somalie, telle que l’évalue le Programme alimentaire mondial des Nations unies? Quelle est l’aide que l’Union européenne a apportée jusqu’à présent et quels sont les autres engagements qu’elle compte prendre?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3953/98 af Nuala AHERN EURATOM's budget for 1999

eurovoc_concepts:
EAEC
EU control
budget
fuel reprocessing
maintenance
nuclear safety
plutonium
safety standard
vocational training

text: 12. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 325/41 Svar afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (21. januar 1999) Kommissionen følger nøje situationen på fødevareområdet i det sydlige Somalia og har et nært samarbejde med De Forenede Nationers Verdensfødevareprogram (WFP). På grundlag af rapporter fra den enhed, der evaluerer fødevaresikkerheden, og som medfinansieres af Fællesskabet, deler Kommissionen WFP’s bekymring over den forværrede situation på fødevareområdet, der både skyldes den dårlige høst, tiltagende usikkerhed i det sydlige Somalia og virkningerne af de oversvømmelser, der blev forårsaget af El Nino. Samordnings- enheden for koordination af bistanden til Somalia, hvori Kommissionen deltager aktivt, har ligeledes bekræftet den truende krise og anmodet om katastrofehjælp. Denne vil sørge for at koordinere bistanden fra det internationale fællesskab. Kommissionen har allerede givet tilsagn om 10 mio. euro i fødevarehjælp. 10 899 tons fødevarer, herunder 9 130 tons korn, 1 000 tons bønner og 559 tons planteolie, vil gennem WFP blive fordelt til de hårdest ramte befolkningsgrupper i det sydlige Somalia. (1999/C 325/049) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3953/98 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: EURATOM’s budget for 1999 Hvorfor har Kommissionen foreslået en 15 %’s reduktion af de ressourcer, der skal stilles til rådighed til EURATOM til gennemførelsen af »kontrol med store anlæg til oparbejdning af plutonium« (konto B4-2021) i budgettet for 1999? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (8. marts 1999) Nedskæringen under budgetkonto nr. B4-2021 beløber sig kun til 1,5 %, for så vidt angår forpligtel- sesbevillingerne. Dette skyldes i hovedsagen, at to store investeringsprojekter vil blive afsluttet først på året 1999, nemlig laboratorierne for sikkerhedsforanstaltninger på stedet ved genoparbejdningsanlæggene i hhv. La Hague og Sellafield (Windscale). Eftersom anlæggene i stor målestok til genoparbejdning af plutonium allerede er i fuld daglig drift eller ved at gennemløbe deres indkøringsfase, vil hovedvægten på penge-midlerne i de kommende år ændre sig fra investeringer i udstyr til sikkerheds-foranstaltninger og hen imod løbende vedligeholdelsesforanstaltninger samt udvælgelse og oplæring af kvalificeret inspektionspersonale til varetagelse af de yderst komplicerede inspektionsaktiviteter, der skal varetages på de pågældende lokaliteter. (1999/C 325/050) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3954/98 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Radiologisk og miljømæssig indvirkning af de franske atomprøvesprængninger på Mururoa og Fangataufa atollen Hvad var de væsentligste resultater af den undersøgelse, der blev foretaget af Den Internationale Atomenergi- organisation (IAEA) for Kommissionen og de franske myndigheder af den radiologiske og miljømæssige indvirkning af de franske atomprøvesprængninger på Mururoa og Fangataufa atollen? Hvem er rapporten blevet sendt til, og hvilke yderligere undersøgelser af problemet har Kommissionen planlagt at støtte? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. januar 1999) Mururoa-undersøgelsen blev foretaget af en komité, International Advisory Committee (IAC) nedsat af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), på begæring af den franske regering. Kommissionen var


title: QUESTION ECRITE no 3942/98 de Anita POLLACK EMAS

eurovoc_concepts:
ISO
environmental impact
environmental monitoring
environmental policy
environmental protection
environmental research
environmental standard
quality of the environment
secondary sector
small and medium-sized enterprises

text: C 320/92 Journal officiel des Communautés européennes FR 6. 11. 1999 (1999/C 320/125) QUESTION ÉCRITE E-3942/98 posée par Anita Pollack (PSE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: EMAS À quel stade se trouve le système révisé de management environnemental et d’audit? Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (4 février 1999) La Commission a adopté, le 30 octobre 1998, une proposition de règlement du Conseil (1) permettant la participation des organisations à un système communautaire de management environnemental et d’audit (EMAS) qui révise le règlement (CEE) 1836/93 du Conseil, du 29 juin 1993, permettant la participation volontaire des entreprises du secteur industriel à un système communautaire de management environnemental et d’audit (2). Répondant en cela à l’exigence de l’article 20 du règlement no (CEE) 1836/93, la Commission a saisi l’opportunité de cette révision pour conduire de larges consultations avec les diverses parties intéressées afin d’aboutir à une proposition équilibrée tant pour le bénéfice de l’environnement que pour les organisations susceptibles d’adhérer volontairement à EMAS. Parmi les évolutions inscrites dans cette proposition, l’extension du champ d’application du règlement à l’ensemble des activités économiques va permettre d’accroître la couverture des impacts environnementaux et donc l’amélioration globale de la performance environnementale. Des organisations comme des institutions financières ou encore des autorités locales auront ainsi à leur disposition un instrument efficace de gestion de leurs effets environnementaux qui peuvent être tout aussi significatifs que ceux rencontrés au niveau industriel. L’accent a aussi été mis sur la compatibilité d’EMAS avec la norme internationale de l’organisation internationale de normalisation (ISO) 14001 tout en accroissant la valeur ajoutée d’EMAS par rapport à cette dernière. Au-delà du management interne des effets environnementaux dans le cadre d’ISO 14001, EMAS requiert des organisations qu’elles améliorent leur performance environnementale et communiquent les avancées réalisées, à l’externe, via une déclaration environnementale validée par une partie indépendante. Cette valeur ajoutée permet aux organisations enregistrées de bénéficier d’une plus grande crédibilité, en particulier dans leurs relations avec les autorités de contrôle et le public. La participation des organisations quelle que soit leur taille est aussi un souci qui anime la nouvelle proposition. Il est ainsi prévu d’améliorer l’information des petites et moyennes entreprises (PME), de définir des outils d’assistance, de sensibiliser les vérificateurs au fonctionnement des PME et d’inciter les grandes entreprises à soutenir leurs fournisseurs, PME, dans la mise en œuvre d’EMAS. Il est enfin intéressant de noter que les organisations enregistrées conformément à EMAS pourront faire usage d’un logo leur permettant de mieux faire connaître leur engagement volontaire dans l’amélioration de leur performance environnementale. Les conditions d’utilisation de ce logo sont strictement encadrées afin de maintenir l’équilibre entre communication et crédibilité, notamment pour éviter toute confusion avec un label de produits. (1) (2) JO C 400 du 22. 12. 1998. JO L 168 du 10. 7. 1993. (1999/C 320/126) QUESTION ÉCRITE E-3945/98 posée par Anita Pollack (PSE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Friches industrielles et sols contaminés La Commission a-t-elle envisagé la possibilité d’instaurer un instrument du marché visant à favoriser les investissements dans le développement d’installations créées sur d’anciens sites industriels ou à soutenir ce développement?


title: WRITTEN QUESTION No. 3988/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Directory of cultural statistics sources in Europe

eurovoc_concepts:
EU publication
EU statistics
Italy
cultural heritage
cultural policy
data collection
heritage protection
project evaluation
statistical method
yearbook

text: 28. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 182/135 Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Suomen uuden autoverolain suhteen saattaakseen sen sopusointuun perustamissopimuksen 95 artiklan kanssa. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 182/185) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3923/98 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Linja-autonkuljettajien ikärajat Linja-autonkuljettajien yläikärajat vaihtelevat yksittäisissä jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Italiassa ikäraja on 65 vuotta (tieliikennelain 135 artiklan 6 kohta), Itävallassa ja Saksassa se on sitä vastoin 70 vuotta. Tämä seikka on johtanut tarkastuksia tehtäessä oikeudelliseen epävarmuuteen. Voiko komissio ilmoittaa, , saako linja-autonkuljettaja, jolla on itävaltalainen tai saksalainen ajokortti, olla toimessaan Italiassa vain 65 ikävuoteen asti ja , aikooko komissio yhtenäistää linja-autonkuljettajien ikärajaa koskevia määräyksiä lähitulevaisuudessa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E3997/97 (1). (1) EYVL C 22, 17. 7. 1998. (1999/C 182/186) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3988/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan kulttuuritilastoja koskeva vuosikirja Komission jäsenen Marcelino Orejan 27. marraskuuta 1996 esittämääni kysymykseen antamassa vastauksessa (E-2761/96 (1)), joka koski Italian kulttuuriperinnön edistämistä, komissio ilmoitti, että se ei aikonut tehdä kulttuuriperintöä edistävien keskusten ja elinten toimintaa koskevia erityisiä tutkimuksia Euroopassa. Samanaikaisesti todettiin kuitenkin, että eurooppalaiseen kulttuuriin liittyviä tilastolähteitä koskevia tutki- muksia oltiin laatimassa ja että tutkimuksilla pyrittiin antamaan tietoa niistä elimistä, jotka julkaisevat järjestelmällisesti kulttuuritilastoja. Vaikka tästä on jo jonkin aikaa näyttää siltä, että mitään vuosikirjaa ei ole julkaistu


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3887/98 του Glenys KINNOCK προς την Επ τροπή. Διαδικασία επί των αιτήσεων χρηματοδότησης των ΜΚΟ

eurovoc_concepts:
budget
co-financing
development aid
development policy
eligibility criteria
financing
non-governmental organisation

text: 15. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 297/111 (1999/C 297/150) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3868/98 υποβολη΄: W. G. van Velzen (PPE) προς την Επιτροπη΄ (9 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Αποθη΄κευση πυρηνικω΄ν αποβλη΄των απο΄ τον πυρηνικο΄ αντιδραστη΄ρα του Petten (Ολλανδι΄α) Λα΄βαµε γνω΄ση των, µε ηµεροµηνι΄α 20 Νοεµβρι΄ου 1998, απαντη΄σεων της κ. Cresson, εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς, στις πρω΄τες ερωτη΄σεις για το προ΄βληµα των δυνατοτη΄των αποθη΄κευσης των πυρηνικω΄ν αποβλη΄των απο΄ τον Αντιδραστη΄ρα Υψηλη΄ς Ροη΄ς του Petten (E-3041/98) (1). Απο΄ τις απαντη΄σεις φαι΄νεται ο΄τι το προ΄βληµα αυτο΄ εµπι΄πτει στην ευθυ΄νη του Κοινου΄ Κε΄ντρου Έρευνας (GCO) δεδοµε΄νου ο΄τι αυτο΄ ε΄χει την ευθυ΄νη της εκµετα΄λλευσης. Η «δευ΄τερη κατα΄ σειρα΄ λυ΄ση» στην οποι΄α αναφε΄ρεται η απα΄ντηση θα δηµιουργη΄σει επι΄σης µεγα΄λα προβλη΄µατα 1. διο΄τι η δεξαµενη΄ του κτιρι΄ου του αντιδραστη΄ρα αρχι΄ζει να υπερχειλι΄ζει. Προ΄κειται α΄ραγε η Επιτροπη΄ να αναζητη΄σει ταχε΄ως νε΄α λυ΄ση; Στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς αναφε΄ρεται ο΄τι η διαχει΄ριση των αποβλη΄των ει΄ναι εθνικη΄ υπο΄θεση. Όµως, στην 2. προκει΄µενη περι΄πτωση, η GCO εµπι΄πτει στην αρµοδιο΄τητα διαχει΄ρισης της Επιτροπη΄ς. ∆εν εµπι΄πτει λοιπο΄ν και η επι΄λυση του προβλη΄µατος αυτου΄ στην αρµοδιο΄τητα της Επιτροπη΄ς; Θα εµπλακου΄ν α΄ραγε και α΄λλα κρα΄τη µε΄λη της ΕΕ, µε΄σω της Επιτροπη΄ς, στην επι΄λυση του εν λο΄γω προβλη΄µατος; (1) ΕΕ C 142 της 21. 5. 1999, σελ. 75. Απα΄ντηση της κας Cresson εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (27 Ιανουαρι΄ου 1999) Η προτεινο΄µενη λυ΄ση για την αποθη΄κευση των στοιχει΄ων εξαντληµε΄νου καυσι΄µου του αντιδραστη΄ρα υψηλη΄ς 1. ροη΄ς (HFR), σε περι΄πτωση που καθυστερη΄σει να ει΄ναι εφικτη΄ η αποθη΄κευση στην εγκατα΄σταση του Ηabog «Centrale organisatie voor radioactif afval» (ε΄ργο COVRA) που συγκεκριµε΄να αποτελει΄ το χω΄ρο αποθη΄κευσης στον περι΄βολο των εγκαταστα΄σεων του αντιδραστη΄ρα, ει΄ναι πρα΄γµατι µια περιορισµε΄νη λυ΄ση. Στο τε΄λος του 1999 ο΄λος ο χω΄ρος αποθη΄κευσης στον εν λο΄γω περι΄βολο θα ε΄χει χρησιµοποιηθει΄ και θα απαιτηθου΄ν α΄λλες λυ΄σεις. ∆εδοµε΄νου ο΄τι το µη ακτινοβοληµε΄νο καυ΄σιµο ει΄χε παραχθει΄ απο΄ υλικο΄ αµερικανικη΄ς καταγωγη΄ς, µια α΄λλη επιλογη΄ θα η΄ταν το εξαντληµε΄νο καυ΄σιµο να αποσταλει΄ στις Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες, ο΄πως γινο΄ταν πριν απο΄ το 1988. Ο ο΄ρος, ο΄µως, που θε΄τουν οι Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες ει΄ναι να αναληφθει΄ η δε΄σµευση για µετατροπη΄ του αντιδραστη΄ρα HFR σε τρο΄πο ω΄στε να χρησιµοποιει΄ ως καυ΄σιµο ουρα΄νιο χαµηλου΄ εµπλουτισµου΄ (LEU) αντι΄ του επι΄ του παρο΄ντος χρησιµοποιουµε΄νου ουρανι΄ου υψηλου΄ εµπλουτισµου΄ (ΗEU). Πα΄ντως η µετατροπη΄ αυτη΄ ει΄ναι µια δαπανηρη΄ τεχνικη΄ διαδικασι΄α. Αυτο΄ δεν θα΄πρεπε να προκαλε΄σει απω΄λειες στα τεχνικα΄ χαρακτηριστικα΄ του εν λο΄γω αντιδραστη΄ρα, ο οποι΄ος παρα΄γει περι΄που το 60 % των ραδιο-φαρµακευτικα΄ προι¨ο΄ντων που χρησιµοποιου΄νται στην Ευρω΄πη, ου΄τε να µειω΄σει τα ανταγωνιστικα΄ περιθω΄ρια του σ’ αυτη΄ν την αγορα΄, τα οποι΄α ει΄ναι η΄δη πολυ΄ στενα΄. Προς του΄το ε΄χουν δροµολογηθει΄ σχετικε΄ς µελε΄τες και εφο΄σον τα αποτελε΄σµατα ει΄ναι θετικα΄, το εξαντληµε΄νο καυ΄σιµο θα µπορου΄σε να αποσταλει΄ στις Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες το 1999. Στην περι΄πτωση αυτη΄, ο πρου¨ πολογισµο΄ς του αντιδραστη΄ρα HFR θα ε΄πρεπε να προσαρµοστει΄, ω΄στε να καλυφθει΄ µια το΄σο δαπανηρη΄ λυ΄ση. Εξετα΄στηκε, επι΄σης, η περι΄πτωση της επανεπεξεργασι΄ας στη Γαλλι΄α. Η επιλογη΄ αυτη΄ παρουσια΄ζει ορισµε΄να πλεονεκτη΄µατα, αλλα΄ απαιτει΄ την επιστροφη΄ των αποβλη΄των στην Ολλανδι΄α, µετα΄ απο΄ µερικα΄ χρο΄νια. Πε΄ραν αυτου΄, η επανεπεξεργασι΄α στη Γαλλι΄α, µε ο΄λες τις σχετικε΄ς συναφει΄ς διαδικασι΄ες, συνιστα΄ µια δαπανηρη΄ λυ΄ση που δεν καλυ΄πτεται απο΄ τον πρου¨ πολογισµο΄ του HFR. Κανε΄να κρα΄τος µε΄λος δεν διαθε΄τει µια ορθα΄ τοποθετηµε΄νη, αποδεκτη΄ και εγκεκριµε΄νη εγκατα΄σταση δια΄θεσης 2. αποβλη΄των για απο΄βλητα υψηλη΄ς ραδιενε΄ργειας η΄ εξαντληµε΄νου καυσι΄µου, και επι΄ του παρο΄ντος υπα΄ρχει υποχρε΄ωση να αντιστρε΄φονται τα απο΄βλητα στη χω΄ρα ο΄που βρι΄σκεται η πυρηνικη΄ εγκατα΄σταση. ∆εν προβλε΄πεται καµι΄α τα΄ση για διεθνοποι΄ηση η΄ ακο΄µη και «ευροπαιοποι΄ηση» της αποθη΄κευσης των αποβλη΄των. (1999/C 297/151) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3887/98 υποβολη΄: Glenys Kinnock (PSE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ιαδικασι΄α επι΄ των αιτη΄σεων χρηµατοδο΄τησης των ΜΚΟ Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πληροφορη΄σει ποια΄ ει΄ναι η διαδικασι΄α που ακολουθει΄ται για την αξιολο΄γηση και τον καθορισµο΄ της προτεραιο΄τητας των αιτη΄σεων των Μη Κυβερνητικω΄ν Οργανω΄σεων για χρηµατοδο΄τηση΄ τους απο΄ τις πιστω΄σεις της θε΄σης B7-6000 του πρου¨ πολογισµου΄;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4070/98 af John CUSHNAHAN til Kommissionen. Misvisende etikettering

eurovoc_concepts:
Ireland
competence of the Member States
consumer protection
labelling
originating product
perishable goods

text: C 207/164 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 7. 1999 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek (16. februar 1999) Kommissionen er bekendt med, at Den Tjekkiske Republik har til hensigt at forhøje toldsatsen ved indførsel af svinekød fra Fællesskabet for at bremse de negative virkninger af importen heraf for det tjekkiske marked. Der er blandt andet tale om import fra Fællesskabet. For at råde bod på den uheldige indvirkning, det ville få for svinekødsmarkedet i Fællesskabet, havde Kommissionen fastsat restitutioner, som kunne fremme svinekøds- eksporten til blandt andet Rusland. Dette har ligeledes haft den virkning, at eksporten til Den Tjekkiske Republik og til andre associerede lande er steget, hvilket har destabiliseret markedet for dette produkt i disse lande. Andre associerede lande har haft planer om lignende foranstaltninger. Der har været konsultationer mellem Kommissionen og myndighederne i de pågældende lande i den forbindelse, idet Kommissionen vil overvåge, at disse lande fortsat overholder bestemmelserne i europaaftalerne. På baggrund af disse konsultationer kan Kommissionen meddele det ærede medlem, at ingen af de pågældende lande har iværksat sådanne foranstaltninger. (1999/C 207/227) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4070/98 af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Misvisende etikettering Er Kommissionen klar over, at der i Irland importeres store mængder fjerkræ- og svinekødsprodukter, som gennem mangelfuld og misvisende etikettering markedsføres som værende irske? Vil Kommissionen undersøge sagen? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (29. januar 1999) Kommissionen har ingen oplysninger vedrørende de forhold, det ærede medlem nævner. I henhold til artikel 2 i Rådets direktiv 79/112/EØF af 18. december 1978 (1) om mærkning af og repræsentationsmåder for levnedsmidler er det nærmere specificeret, at mærkning af levnedsmidler ikke må være af en sådan art, at den vildleder køberen, især med hensyn til disse levnedsmidlers oprindelsessted eller det sted, de kommer fra. Overholdelsen af denne bestemmelse henhører under medlemsstaternes kompetente kontrolmyndigheder. I det foreliggende tilfælde skal undersøgelsen derfor foretages af de irske kontrolmyn- digheder. (1) EFT L 33 af 8. 2. 1979. (1999/C 207/228) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4083/98 af Françoise Grossetête (PPE) til Kommissionen (14. januar 1999) Om: Net til overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme Den 24. september 1998 vedtoges Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme. Kommissionen finansierer i øjeblikket et pilotprojekt vedrørende et net til epidemiologisk overvågning af alveolær leverechinokokkose, som er en levnedsmiddelbåren parasitsygdom, men som ligeledes har meget nær tilknytning til miljø- og vandforurening. Denne sygdom er i fremmarch i Frankrig og Tyskland, den er dukket op i Nederlandene, og den udgør en trussel i Det Forenede Kongerige


title: WRITTEN QUESTION No. 3970/98 by Juan COLINO SALAMANCA Noise pollution and roads

eurovoc_concepts:
noise
noise pollution
noise protection
road traffic

text: C 348/8 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 3. 12. 1999 Komissio on arvioinut jo vuosien ajan lainsäädäntöehdotustensa vaikutuksia erityisesti kansalaisiin 2. ja 3. ja yrityksiin. Komissio onkin suosittanut yksiköilleen, että ne arvioisivat ehdotuksiaan hyväksymisprosessin lisäksi koko lainsäädäntöprosessin ajan (2). Arviointitekniikan parhaita käytäntöjä koskevia tietoja on vaihdettu myös jäsenvaltioiden sekä yritysten ja erityisesti pk-yritysten kanssa. Tässä yhteydessä voidaan muistuttaa kahdesta merkittävästä komission aloitteesta: a) Vaikutukset pk-yrityksiin. Selitykseen sisältyy ehdotuksia, jotka voivat vaikuttaa yrityksiin ja erityisesti pk- yrityksiin merkittävällä tavalla. Siihen kuuluu myös perusteellinen lainsäädännön analyysi, johon sisältyy mahdollisuuksien rajoissa kustannusanalyysi. b) Ensimmäinen, heinäkuussa 1998 käynnistetty pilottihanke, joka koskee yrityspaneelia. Se täydentää vaikutusselvitystä, ja sen tarkoituksena on arvioida ’ yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja kuulemalla yrityksiä suoraan ’ niitä kustannuksia ja hallinnollisia vaikutuksia, joita sisämarkkinoiden alalla ehdotetulla uudella lainsäädännöllä on. Hanke toimii tyydyttällä tavalla, ja siitä on ilmoitettu parlamentille asianmukaisella tavalla (komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yrityspaneeli: pilottihanke (3)). (1) (2) (3) EYVL L 347, 23. 12. 1998. Ks. Lainsäädäntöpolitiikkaa koskevat komission yleiset suuntaviivat, Tiedote EU 1/2-1996, kohta 1. 10. 11. KOM(98) 197 lopullinen. (1999/C 348/008) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3970/98 esittäjä(t): Juan Colino Salamanca (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Melusaaste ja maantiet Komission vihreässä kirjassa tulevaisuuden melupolitiikasta (KOM(96) 540 lopull. ) käsiteltiin liikenteen aiheuttamaa meluongelmaa koko yhteisössä. Kirjasta voidaan päätellä, että Euroopan unioni rahoittaa rakenne- ja koheesiorahastojen sekä budjettikohdan ”Euroopan laajuiset verkot” kautta erittäin korkealle asetettujen ympäristö- ja turvallisuusvaatimusten mukaisia tierakennushankkeita. Voisiko komissio ilmoittaa, onko tämän vihreän kirjan pohjalta laadittu säännöksiä moottoriteiden liikenteen aiheuttamasta melusaasteesta kärsivien kansalaisten suojelemiseksi? Mikäli näin ei ole, onko olemassa yhteisön säännöksiä, huokoista asfalttia tai rakentamaan meluvalleja moottoriteilleen? joilla jäsenvaltioita velvoitettaisiin käyttämään Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1999) Tulevaisuuden melupolitiikkaa koskevan vihreän kirjan jälkeen komissio on antanut ehdotuksen direktiiviksi ulkona käytettävien laitteiden melupäästöistä (1). Parlamentti hyväksyi ehdotuksen toukokuussa 1998 ilman tarkistuksia, ja Saksan puheenjohtajuuskauden tavoitteena on saavuttaa yhteinen kanta neuvostossa kesä- kuussa. Lisäksi komissio on vihreän kirjan saaman vastaanoton perusteella aloittanut tiiviissä yhteistyössä jäsenval- tioita, teollisuutta, valtiosta riippumattomia järjestöjä ja paikallisia viranomaisia edustavien asiantuntijoiden kanssa työt ympäristömelua koskevan puitedirektiivin aikaansaamiseksi. Yhteisössä ei ole jäsenvaltioita velvoittavia vaatimuksia käyttää huokoista asfalttia tai pystyttää meluntorjun- tavalleja omissa tieverkoissaan. Tämäntapaisia erityisratkaisuja ei suunnitella myöskään tulevaan yhteisön lainsäädäntöön, sillä se ei komission mielestä olisi toissijaisuusperiaatteen mukaista. (1) KOM(98) 46 lopullinen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3874/98 do Deputado Raimo ILASKIVI à Comissão. Relatório sobre os apoios obtidos por Jasser Arafat da UE

text: C 207/138 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 7. 1999 (1999/C 207/187) PERGUNTA ESCRITA P-3862/98 apresentada por Joan Colom i Naval (PSE) à Comissão (9 de Dezembro de 1998) Objecto: Publicidade televisiva A Directiva «Televisão sem Fronteiras» regulamenta, nomeadamente, a questão da publicidade televisiva e, mais concretamente, as interrupções com vista à difusão de publicidade durante a emissão de programas e de filmes. Poderia a Comissão indicar se esta directiva ou outras disposições pertinentes eventualmente existentes são aplicadas nos Estados-membros e nomeadamente em Espanha? Resposta de Marcelino Oreja em nome da Comissão (4 de Fevereiro de 1999) A Directiva 89/552/CEE do Conselho, de 3 de Outubro de 1989, relativa à coordenação de certas disposições legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao exercício de actividades de radiodifusão televisiva (1) «Televisão sem fronteiras», contém disposições sobre o tempo de transmissão da publicidade (limitação por dia e por hora, artigo 18o), o número e o modo de inserção das interrupções publicitárias (artigo 11o), bem como o conteúdo e a apresentação dos spots publicitários (artigos 10o a 16o). Existem igualmente regras específicas em matéria de patrocínios televisivos (artigo 17o). A Comissão recebeu numerosas queixas relativas ao alegado não respeito, em alguns Estados-membros, das regras aplicáveis em matéria de publicidade. Estas queixas, que emanam geralmente de associações de consumidores, incidem nomeadamente sobre a violação sistemática dos tempos de antena atribuídos à publicidade. Os problemas dizem mais precisamente respeito às práticas de determinados organismos de radiodifusão na Grécia, em Espanha, em Itália e em Portugal. A Comissão tenta actualmente recolher os elementos necessários para avaliar em que medida essas alegadas violações poderão configurar infracções por parte dos Estados-membros em questão, tendo em vista adoptar, se for caso disso, as medidas correctas consideradas adequadas. (1) JO L 298 de 17. 10. 1989. (1999/C 207/188) PERGUNTA ESCRITA E-3874/98 apresentada por Raimo Ilaskivi (PPE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Relatório sobre os apoios obtidos por Jasser Arafat da UE Segundo um relatório da UE tornado público por fuga de informação, as ajudas concedidas pela União Europeia para o apoio às regiões pobres da Faixa de Gaza e da Cisjordânia poderão ter sido utilizadas na construção de habitações destinadas a indivíduos pertencentes a um círculo próximo do líder palestiniano, Jasser Arafat. De acordo com o relatório, o montante financeiro utilizado para estes projectos pouco transparentes chega a atingir os 115 milhões de marcas finlandesas. Que medidas tenciona a Comissão tomar no sentido de esclarecer a veracidade das suspeitas baseadas no relatório acima mencionado? Caso se confirmem as suspeitas que medidas tomará para recuperar as ajudas da UE incorrectamente utilizadas? Resposta de M. Marín em nome da Comissão (12 de Fevereiro de 1999) A Comunidade é o primeiro dador dos Palestinianos a nível mundial. O orçamento da Comunidade e os Estados-membros fornecem 54 % da assistência total à Cisjordânia e à Faixa de Gaza. Alguma imprensa questionou recentemente o modo como um projecto financiado pela Comunidade foi implementado, nomeadamente o apoio dado ao Conselho de Habitação Palestiniano (PHC)


title: WRITTEN QUESTION No. 3927/98 by Paul LANNOYE to the Commission. A 41 Annecy-Geneva motorway

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
France
application of EU law
exchange of information
public contract
road building
transport policy
works contract

text: C 207/146 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (11 februari 1999) För närvarande finns det tre nummer i tulltaxe- och statistiknomenklaturen som avser tryffel, nämligen 0709 52 som avser färsk tryffel, 0712 30 som avser svampar och tryffel (tillfälligt konserverade, men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd) och 2003 20 som avser tryffel (beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra). KN-numren 0709 52 och 2003 20 omfattar relativt små handelsvolymer och värden, nämligen 270 000 euro respektive 140 000 euro för 1997. För KN-nummer 0712 30 som avser svampar och tryffel uppgick emellertid importvärdet till 66 miljoner euro. Även om det statistiskt inte går att skilja på svampar och tryffel är det ändå rimligt att anta att tryffel endast utgör en mindre del av detta belopp, eftersom produktionen av en så dyrbar produkt som tryffel inte kan vara särskilt stor. Eftersom kommissionen håller på att förenkla och modernisera tulltaxe- och statistiknomenklaturen och eftersom ett ökat antal nummer medför en ökad administrativ börda för företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, förefaller en uppdelning av svampar och tryffel i olika undernummer inte att vara lämplig. (1999/C 207/202) SKRIFTLIG FRÅGA E-3927/98 från Paul Lannoye (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Motorvägen A 41 mellan Annecy och Genève Tidigare i år beslutade den franska transportministern Jean-Claude Gayssot att ställa in anläggningsarbetet av motorvägen A 41 mellan Annecy och Genève i väntan på underskriften av kontraktet med anläggningsföre- taget. Vad gäller motorvägsprojektet A 41 mellan Annecy och Genève finns det dock tecken på att europeisk lagstiftning om offentliga investeringar (t. ex. direktiven 89/440/EEG (1) och 93/37/EG (2)) inte tillämpats, eller i varje fall tillämpats felaktigt. Kan kommissionen, mot bakgrund av ovanstående, redogöra för 1. om den franska regeringen offentliggjort en europeiskt anbudsinfordran avseende anläggningen av motorvägen A 41 i enlighet med direktiv 89/440/EEG, som skulle genomföras före juli 1990, 2. om någon skriftväxling ägt rum mellan kommissionen och den franska regeringen vad gäller motorvägen A 41 och valet av företaget ”Autoroute et Tunnel du Mont Blanc” (ATMB), som redan var ansvarigt för tunneln och den så kallade vita motorvägen (motorväg A 40), 3. om kommissionen anser att den franska regeringen tillämpat europeisk lagstiftning om offentliga investeringar korrekt? (1) (2) EGT L 210, 21. 7. 1989, s. 1. EGT L 199, 9. 8. 1993, s. 54. Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (24 februari 1999) Frågan om huruvida det franska systemet för tilldelning av motorvägskoncessioner kan anses vara förenligt med gemenskapens lagstiftning om offentlig upphandling är just nu föremål för en fördjupad granskning inom kommissionen. Denna granskning omfattar även systemen i andra medlemsstater som befinner sig i en liknande situation. Under de senaste månaderna har kommissionen och de franska myndigheterna vid upprepade tillfällen varit i kontakt med varandra och diskuterat denna fråga. De franska myndigheterna har lovat att lämna ett antal upplysningar och förklaringar som har visat sig vara nödvändiga för handläggningen av ärendet. Kommis- sionen avvaktar tills vi har all den information vi behöver för att kunna bestämma hur vi lämpligen bör gå vidare med ärendet


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3957/98 von Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM an die Kommission. Eintreffen der Nahrungsmittelhilfe für Rußland bei den Empfängern

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
Russia
beef
cereals
food aid
powdered milk
rice
supply
use of aid

text: C 207/150 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 7. 1999 Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (12. Februar 1999) Mwst. -Sätze für tierärztliche Leistungen (cid:22) Stand 1. Januar 1999 in % Regelfall Sonderfälle B 21 DK 25 D 16 GR 18 E 16 7 F IRL I L NL 20,6 12,5 20 12 17,5 5,5 AT 20 P 17 12 FI 22 SE 25 UK 17,5 (1999/C 207/208) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3952/98 von Nuala Ahern (V) an den Rat (4. Januar 1999) Betrifft: Pläne der deutschen Regierung für den Stopp der nuklearen Wiederaufbereitung Welche Absprachen hat der Vorsitz in der Troika getroffen, was die Weiterverfolgung der Pläne der deutschen Regierung betrifft, die nukleare Wiederaufbereitung einzustellen und alternative Einrichtungen für die „sichere Lagerung“ bestrahlter Kernbrennstoffe und anderer radioaktiver Abfälle zu schaffen? Antwort (15. März 1999) Der Plan der deutschen Regierung, auf den sich die Frau Abgeordnete bezieht, fällt in die Zuständigkeit des betreffenden Mitgliedstaats. Der Rat hat bisher noch keinen Vorschlag der Kommission betreffend die Entsorgung radioaktiver Abfälle, die in dieser Anfrage angesprochen wird, erhalten. (1999/C 207/209) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3957/98 von Marjo Matikainen-Kallström (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Eintreffen der Nahrungsmittelhilfe für Rußland bei den Empfängern Die Europäische Union hat sich verpflichtet, Rußland Getreide, Reis, Fleisch und Milchpulver im Wert von 2,4 Milliarden Finnmark als Nahrungsmittelhilfe zur Verfügung zu stellen. Die Sicherstellung des Eintreffens der Nahrungsmittelhilfe bei den Empfängern wird jedoch als Problem angesehen, da eine Kontrolle auf russischer Seite schwer zu verwirklichen ist. Welche Maßnahmen beabsichtigt die Kommission in Zusammenarbeit mit den Behörden in Rußland einzuleiten, um das Eintreffen der Nahrungsmittelhilfe bei den Empfängern zu gewährleisten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (27. Januar 1999) Es wurden eine Reihe von Maßnahmen getroffen, um die Verteilung der Nahrungsmittelhilfe in der Russischen Föderation zu kontrollieren. Die Regionen und Gebiete, die Lieferungen im Rahmen des Hilfsprogramms erhalten, sowie die Verteilung der Erzeugnisse auf die einzelnen Regionen sind in einem Anhang der Vereinbarung zwischen der Gemeinschaft und Rußland aufgeführt. Die Regierung der Russischen Föderation wird zu diesem Anhang eine offizielle Entscheidung erlassen, die veröffentlicht wird. Folglich können alle Regionalgouverneure überprüfen, daß sie die ihnen zugeteilten Mengen erhalten


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3936/98 van Carlos ROBLES PIQUER Slavernij in Sudan, Libië en Saudi-Arabië

eurovoc_concepts:
Libya
Saudi Arabia
Sudan
child
civil war
human rights
slavery
the EU's international role
trafficking in human beings
woman

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3960/98 von Jyrki OTILA an die Kommission. Verschlechterung der Volksgesundheit in Rußland

eurovoc_concepts:
Russia
disease prevention
health care
health policy
humanitarian aid
infectious disease
life expectancy
public health
sexually transmitted disease
social services

text: C 207/152 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 7. 1999 (1999/C 207/211) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3960/98 von Jyrki Otila (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Verschlechterung der Volksgesundheit in Rußland In den 90er Jahren hat sich der Gesundheitszustand der Bürger Rußlands beachtlich verschlechtert. Ebenso ist das zu erwartende Lebensalter um 10 Jahre zurückgegangen. Die Lebenserwartung ist derzeit in Rußland 10 Jahre geringer als durchschnittlich in den EU-Ländern und entspricht dem zu erwartenden Durchschnittsalter in den am wenigsten entwickelten Ländern Asiens. Das ist eine Folge des Zerfalls des politischen und sozialen Systems des Landes. Besorgniserregend ist die erneute Ausbreitung von ansteckenden Krankheiten in Rußland, die in Europa bereits als besiegt galten. Als Beispiele seien u. a. die Tuberkulose und Geschlechtskrankheiten angeführt. Die Entwicklung des Gesund- heitswesens in Rußland ist ein Teil des Aufbaus einer völlig neuen Gesellschaft. Was beabsichtigt die Kommission zu unternehmen, um den schrecklichen Zustand in der Volksgesundheit in Rußland zu verbessern? Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission (1. Februar 1999) Der Gesundheitsversorgung wird im Tacis-Richtprogramm 1996-1999 für Rußland (1) durch die Unter- stützung des Gesundheitssektors Priorität beigemessen. Zusammen mit dem Gesundheitsministerium werden im Rahmen von Tacis derzeit mehrere Schlüsselprojekte in ausgewählten Regionen mit dem Ziel durch- geführt, die Verwaltung der Gesundheitssysteme (zwei Projekte im Wert von 7,5 Mio. Euro) und die Gesundheitsvorsorgepolitik (4 Mio. Euro) zu verbessern. Besondere Aufmerksamkeit gilt der Republik Karelia, wo ein Projekt speziell auf die Reform des Gesundheits- und des Sozialwesens (2,6 Mio. Euro) ausgerichtet ist. 1999 wird im Rahmen von Tacis ein Projekt zur Reform der Finanzierung des Gesundheitswesens (2,5 Mio. Euro) durchgeführt. Ferner führte die Kommission von 1993 bis 1997 humanitäre Maßnahmen für die russische Bevölkerung durch, die auch der medizinischen Versorgung dienten. Aus dem Haushalt 1998 wurden Mittel in Höhe von 1,2 Mio. Euro bereitgestellt, und nach der Finanzkrise vom August 1998 und der weiteren Verschlechterung der Lage der öffentlichen Gesundheit unternahm die Kommission erneute Anstrengungen zur Bewältigung des dringlichsten Bedarfs: im Dezember 1998 wurde eine spezielle Mittelzuweisung für Rußland in Höhe von 5,4 Mio. Euro beschlossen, um die Tuberkuloseprobleme (vor allem in ihren kreuzresistenten Formen) zu bekämpfen und Soforthilfe für Flüchtlinge und Vertriebene in den Neuen Unabhängigen Staaten bereitzu- stellen. (1) SEC(96)1510. (1999/C 207/212) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3978/98 von Klaus Lukas (NI) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Kommissionsdienststelle „common services“ Von der Kommission wurde die Dienststelle „common services“ eingerichtet, um die Abwicklung verschiede- ner EU-Programme effizienter zu gestalten. G Kann die Kommission in diesem Zusammenhang nachstehende Fragen beantworten: G Konnten in der Zwischenzeit schon erste Erfahrungen über die Arbeit dieser Dienststelle gewonnen werden? G Wie sehen diese Erfahrungen aus und welche Konsequenzen werden daraus gezogen? G Welche Aufgaben werden derzeit von dieser Dienststelle wahrgenommen? G Wie viele und welche Projekte werden derzeit von dieser Dienststelle bearbeitet? G Wieviele Posten wurden für diese Dienststelle vorgesehen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3916/98 von Viviane REDING Vertikale Beschränkungen im Biersektor

text: 21. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 370/11 (1999/C 370/014) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3802/98 von Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Schließung der Nestlé-Fabrik im Matosinhos # Portugal (22. Dezember 1998) Die in Matosinhos # Portugal angesiedelte Nestlé-Fabrik Longa Vida soll laut Informationen des Leiters der Abteilung Öffentlichkeitsarbeit des Unternehmens geschlossen und die Produktion nach Spanien bzw. Frankreich verlagert werden. Diese Entscheidung wird voraussichtlich die Entlassung von mehr als 100 Arbeitnehmern zur Folge haben und schließt sich an weitere Entscheidungen des multinationalen Unternehmens an, das bereits die Fabriken Rajá und Findus geschlossen und ungefähr 70 Arbeitnehmer der Fabrik Longa Vida entlassen hat. Diese Entscheidung wiegt um so schwerer, als es sich bei Longa Vida um ein modernes Industrie- unternehmen handelt, das von seiten des portugiesischen Staates und der Europäischen Union für die Realisierung von Investitionen in den letzten fünf Jahren Beihilfen in Höhe von mehr als 3 Milliarden Escudos erhalten hat. Da es sich um einen weiteren Fall einer Unternehmensverlagerung innerhalb der Gemeinschaft handelt und allem Anschein nach umfangreiche Beihilfen der Gemeinschaft auf dem Spiel stehen, wird die Kommission gefragt, ob ihr diese Situation bekannt ist, ob Programmverträge bestehen, an denen sie entweder beteiligt oder über die sie informiert ist, und ob das Unternehmen Nestlé im Falle einer Unternehmensverlagerung erneut mit Beihilfen rechnen kann? Ergänzende Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (3. Mai 1999) Im Rahmen des Industrieförderungsprogramms PEDIP I des ersten Gemeinschaftlichen Förderkonzepts für Portugal (1989-1993) haben die portugiesischen Behörden ein Projekt des Nestlé-Konzerns in Matosinhos, Portugal, genehmigt. Es wurden 380 000 EUR als Investitionsanreize bereitgestellt, von denen 240 000 EUR bereits ausgezahlt und 140 000 EUR freigegeben wurden. Die Beträge wurden zu 70 % vom Europäischen Fonds für regionale Entwicklung kofinanziert. Die Geltungsdauer des vom portugiesischen Staat und dem Projekt- träger unterzeichneten Vertrags ist abgelaufen. Sollte die Fabrik geschlossen werden, so bestünde keine vertragliche Grundlage, auf die der portugiesische Staat eine Rückforderung der Investitionsanreize stützen könnte. Den Angaben der portugiesischen Behörden zufolge ist ihnen offiziell nicht bekannt, daß das Unternehmen an einen Standort außerhalb Portugals verlagert werden soll. (1999/C 370/015) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3916/98 von Viviane Reding (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Vertikale Beschränkungen im Biersektor Im Rahmen der vorgesehenen Reform der Anwendung der im Vertrag festgelegten Wettbewerbsregeln will die Kommission bekanntlich vorschlagen, generell die Zahl der vertikalen Beschränkungen zu reduzieren. Ist die Kommission sich darüber im klaren, daß die vorgeschlagene Hürde von 40 Prozent Marktanteil in Luxemburg die Schließung aller Brauereien zur Folge haben kann? Einzelne Brauereien haben mehr als 40 Prozent Marktanteil, werden also keine Exklusivverträge mehr abschließen können. Konkurriende Unternehmen aus der Großregion, welche in ihrem nationalen Markt unter der 40 Prozent-Marke bleiben, deren Produktion die ganz Luxemburgs aber bei weitem übersteigt, werden solche Verträge aber abschließen dürfen. Die kleinen luxemburgischen Brauereien können in dem dann mit großen Mitteln geführten Konkurrenz- und Überlebenskampf zwischen den „Großen“ nicht mehr bestehen. Dies kann nicht der Zweck der neuen Regelungen sein und sollte von der Kommission bedacht werden


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3974/98 do Deputado Frédéric STRIBY Stödberättigade mål 2-områden

eurovoc_concepts:
France
State aid
Structural Funds
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy
town and country planning


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3909/98 del Pedro APARICIO SÁNCHEZ a la Comisión. Voiko yksittäinen EU:n jäsenvaltio soveltaa kahta erilaista direktiiviä samaan ammattiin?

eurovoc_concepts:
EU Member State
application of EU law
approximation of laws
higher education
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 297/112 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 15. 10. 1999 (1999/C 297/152) PREGUNTA ESCRITA E-3888/98 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Financiación de ONG ¿Qué trato está dando la Comisión a los retrasos que experimentan las ONG cuando solicitan cofinanciación con cargo a la partida B7-6000? Respuesta común a las preguntas escritas E-3887/98 y E-3888/98 dada por el Sr. Pinheiro en nombre de la Comisión (4 de marzo de 1999) 1. Las solicitudes de financiación con cargo a la línea presupuestaria B7-6000 se valoran y ordenan según prioridades conforme al Reglamento (CE) 1658/98 del Consejo de 17 de julio de 1998 sobre la cofinanciación con organizaciones no gubernamentales (ONG) de desarrollo europeas de acciones en ámbitos que afectan a los países en vías de desarrollo (1), y conforme a las condiciones generales para la cofinanciación con las ONG. Los proyectos se eligen sobre la base de su viabilidad, sus repercusiones en las personas más pobres, y su compatibilidad con los objetivos comunitarios de desarrollo. Algunas ONG sufrieron retrasos en 1998 en la obtención de decisiones sobre sus peticiones de 2. financiación. Ello se debió fundamentalmente a la decisión de la Comisión de suspender la ejecución de la línea presupuestaria tras la sentencia del Tribunal de Justicia relativa a la ausencia de una base jurídica y antes del acuerdo interinstitucional en julio de 1998. La Comisión está dando ahora prioridad al examen de propuestas para poder eliminar la acumulación actual en los primeros meses de 1999. (1) DO L 213 de 30. 7. 1998. (1999/C 297/153) PREGUNTA ESCRITA E-3909/98 de Pedro Aparicio Sánchez (PSE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: ¿Puede un país miembro de la UE aplicar dos directivas diferentes a la misma profesión? Tras comprobar que para la profesión de «Dietista» unos países aplican la Directiva 89/48/CEE (1) y otros la 92/ 51/CEE (2), dependiendo de que la formación la imparta la Universidad (con duración de 3 ó más años) en el primer caso, o en Formación Profesional Superior (post-bachillerato) en el segundo, con la excepción de Francia que mantiene la profesión de Dietista en los dos niveles (universitario y formación profesional), pero que tiene una legislación académica, profesional y laboral que equipara ambos niveles y aplica en exclusiva la Directiva 92/51/CEE. Conociendo que en España los actuales Técnicos Superiores en Dietética (formación profesional, nivel 3) están contemplados en la Directiva 92/51/CEE, y que sin embargo el Gobierno español está tramitando una nueva titulación universitaria en Dietética (nivel 2) que pretende acogerse a la Directiva 89/48/CEE, por el contenido y la duración de los estudios, ¿puede un país miembro de la UE aplicar dos directivas diferentes para la misma profesión? (1) DO L 19 de 24. 1. 1989, p. 16. (2) DO L 209 de 24. 7. 1992, p. 25. Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (12 de febrero de 1999) La formación de profesionales que ejercen une actividad en un Estado miembro es ante todo competencia de dicho Estado miembro. Existe una relación entre la formación y el derecho al ejercicio de una actividad profesional que varía y difiere según las profesiones y los Estados miembros, lo que puede dar lugar a diferentes


title: WRITTEN QUESTION No. 3896/98 by Hiltrud BREYER EU subsidies for exports of live cattle from the EU to third countries

eurovoc_concepts:
animal welfare
beef
cattle
export (EU)
export subsidy
live animal
livestock
protection of animals
third country
transport of animals

text: 6. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 320/85 (1999/C 320/113) WRITTEN QUESTION E-3886/98 by Anna Karamanou (PSE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Adverse effects of Viagra on health The recent announcement by the Federal Drugs Agency that three Viagra users have recently died in Germany is cause for legitimate concern about the safe use of the drug. Given that the cause of death in all three cases was a heart attack, it is considered quite probable that Viagra played a part in these fatalities. What measures has the Commission taken to protect the health of European citizens and, in particular, to ensure that they are responsibly informed? Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (23 February 1999) Authorisation for placing Viagra on the market was granted by the Commission on 14 September 1998 on the basis of the scientific evaluation carried out by the European Agency for the Evaluation of Medicinal Products which delivered a favourable opinion on the request for authorisation to place the product on the market. In the scientific evaluation the safety of this medicine for users was carefully examined. In the summary of product characteristics it is specified (under contra-indications) that this medicine must not be used by men for whom sexual activity is inadvisable, in particular patients with severe cardiovascular problems such as unstable angina pectoris or severe cardiac insufficiency. It is also mentioned (under special warnings and special precautions for use) that before commencing such treatment the doctor must carry out an examination of the patient’s cardiovascular function as all sexual activity involves some cardiac risk. In the information for the patient it is clearly specified that he should not take Viagra in case of severe cardiac problems, a recent heart attack or low blood pressure. In the scientists’ view consumer protection is therefore guaranteed provided that the precautions for use and contra-indications are heeded. (1999/C 320/114) WRITTEN QUESTION E-3896/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (4 January 1999) Subject: EU subsidies for exports of live cattle from the EU to third countries Given that the protection of livestock must have priority over economic interests, why were exports of live cattle not excluded from the most recent 8 % increase in export refunds, which came into effect on 17. 10. 1998 (1), and subsidies granted only to exports of meat? (1) O J L 281, 17. 10. 1998, p. 17. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (10 February 1999) Export refunds on live cattle have been granted since the common market organisation for the beef sector was introduced in 1968 and there is a traditional export trade to certain countries. In 1997 live exports of adult animals accounted for some 8 % of total refund-aided exports for the sector of 1 050 000 tonnes (carcase weight)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3870/98 af Christoph KONRAD Den Europæiske Centralbanks uafhængighed

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European System of Central Banks
administrative autonomy
central bank
decision-making body (EU)
financial policy
monetary policy
monetary union
price stability


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3903/98 af Patricia McKENNA til Kommissionen. Kommissær Mario Montis deltagelse i Bilderberg-mødet

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Scotland
allowances and expenses
international meeting
operating cost
paid leave

text: 21. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 207/145 (1999/C 207/200) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3903/98 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Kommissær Mario Montis deltagelse i Bilderberg-mødet I forbindelse med Bilderberg-mødet, som kommissær Monti deltog i i Toronto fra den 30. maj til den 2. juni 1996, bedes Kommissionen oplyse følgende: 1. Hvordan var de samlede omkostninger i forbindelse med rejsen fordelt? Blev omkostningerne refunderet med det samme? Hvis ikke, hvem betalte dem? 2. Eftersom Bilderberg normalt betaler for den luksuriøse indkvartering, bør Kommissionen så angive dette i en erklæring? 3. Modtog kommissæren de særlige dagpenge for de dage, turen varede? 4. Tog kommissæren fri på grund af fravær i forbindelse med rejsen? Mener Kommissionen, at kommissær Monti skulle have oplyst sit medlemskab af Bilderbergs ledende bestyrelse? Hvis ikke, hvorfor ikke? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer på skriftlige forespørgsler E-3899/98, E-3900/98, E-3901/98, E-3902/98 og E-3903/98 (5. februar 1999) Godtgørelsen af rejse- og opholdsudgifterne er sket i overensstemmelse med gældende regler. Med hensyn til hr. Montis deltagelse i Bilderberg-mødet henviser Kommissionen til sit svar på mundtlig forespørgsel H-933/98 fra det ærede medlem stillet i Parlamentets spørgetid under november II samlingen (1). (1) Parlamentets forhandlinger (november II 1998). (1999/C 207/201) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3911/98 af Jean-Claude Pasty (UPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Trøfler i told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif Kommissionens forordning (EF) 2261/98 (1) af 26. oktober 1998 ændrer bilag I til Rådets forordning (EØF) 2658/87 (2) om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif. Trøfler er anført her flere steder 8 under KN-kode 0709 52 00 »trøfler« med angivelse af toldsats og under KN-kode 0712 30 00, som omhandler »svampe og trøfler«. Til trods for sit store værd er nomenklaturen ikke tilstrækkelig præcis, når det drejer sig om »trøfler«. Den samme benævnelse kan således omfatte en halv snes forskellige arter af meget forskellig kvalitet (og pris) som f. eks. tuber melanosporum, tuber magnatum, tuber aestivum, tuber uncinatum. for kun at nævne de meste markedsførte. Finder Kommissionen følgelig ikke, at det for at få et statistisk kendskab til de mængder, der omsættes, få tilpassede tariffer og endelig af hensyn til forbrugernes sikkerhed, er nødvendigt, at varebeskrivelsen »trøfler« udbygges, når den findes, og især at der f. eks. ikke sker en sammenlægning af kvotaerne for »svampe og trøfler«? Ville den franske norm »friske trøfler«, som er to år gammel og omfatter en præcis klassificering af de forskellige arter, der markedsføres, i øvrigt ikke kunne være arbejdsgrundlag for dette? (1) (2) EFT L 292 af 30. 10. 1998, s. 1. EFT L 256 af 7. 9. 1987, s. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3984/98 dell'on. Jesús CABEZÓN ALONSO Referendum per l'autodeterminazione del Sahara occidentale

eurovoc_concepts:
UNHCR
UNO
Western Sahara
referendum
self-determination
the EU's international role


title: WRITTEN QUESTION No. 4055/98 by Roy PERRY to the Commission. Raphael Programme

eurovoc_concepts:
EU programme
heritage protection
project evaluation

text: C 207/162 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 7. 1999 Vuoden 1997 alusta vuoden 1998 huhtikuuhun asti toimittiin ilman teknistä sihteeristöä, joka on välttämätön teknisen esitutkimuksen kannalta. Tänä aikana voitiin ylläpitää vain käytännön toimintaa, koska henkilöstöä ei ollut riittävästi. Kun asiantuntijat oli valittu tarjouskilpailulla avoimuuden varmistamiseksi, uusi tekninen sihteeristö aloitti huhtikuussa 1998 viivästyneiden maksujen käsittelyn. Ensi töikseen se pyysi puuttuvia tositteita varmistaakseen sopimuksen noudattamisen. Yhteistyökumppanit laativat parhaillaan vastauksia. Syyskuussa 1998 perustettu maksujen hallinnointijärjestelmä toimii tehokkaasti: viivästyksiä käsitellään ja yhteistyökumppaneita on alettu jälleen avustaa ja valvoa. Näin varmistetaan erittäin hyödyllisenä pidetyn ohjelman sujuvuus ja tehokkuus. (1999/C 207/224) KIRJALLINEN KYSYMYS P-4055/98 esittäjä(t): Roy Perry (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Raphael-ohjelma Voisinko saada komissiolta vastaukset seuraaviin vuoden 1998 Raphael-ohjelman hakemuksia koskeviin kysymyksiin: 1. Kuinka monta hakemusta jätettiin? 2. Kuinka moni näistä hakemuksista lähetettiin riippumattomalle arviointilautakunnalle? 3. Mitkä olivat valintaperusteet, joiden mukaan hakemukset lähetettiin riippumattomalle arviointilautakun- nalle ja kuka valitsi lähetettävät hakemukset? 4. Mitkä hakemukset hyväksyttiin? 5. Mitkä olivat valintaperusteet, joiden mukaan nämä hakemukset hyväksyttiin? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 1999) Vuoden 1998 Raphael-ohjelmaan jätettiin EYVL:ssä julkaistun ehdotuspyynnön (1) seurauksena 490 1. hakemusta. Kun kaikki toimet lasketaan yhteen, rahoitustukea haettiin yhteensä noin 56 miljoonan euron edestä. Virallisessa esivalinnassa hyväksyttiin 180 hakemusta, jotka toimitettiin riippumattomalle asiantuntija- 2. ryhmälle. 3. Komission toteuttamassa virallisessa esivalinnassa otetaan huomioon ehdotuspyyntöön liittyvät tuki- kelpoisuusperusteet, joita ovat esimerkiksi kumppanuus (vähintään kolmen jäsenvaltion toimijan osallistu- minen hankkeeseen), kyseessä oleva kulttuuriperintö (toiminta I) (vähintään kolmen jäsenvaltion rakennukset/ kohteet ovat samankaltaisia, ne on toteutettu teknisesti samalla tavalla tai ne ovat historiallisesti tai arkkitehtonisesti toisiinsa yhteydessä), rahoitus (kyky hankkia varoja yhteisön tuen lisäksi, joka voi olla korkeintaan 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista) sekä rahoitusta koskevien enimmäismäärien, ehdotuspyynnöissä esitettyjen toteutusaikataulujen ja hakemusten esittämistä koskevien määräaikojen nou- dattaminen. 4. Vuoden 1998 Raphael-ohjelmasta päätettiin lopulta myöntää yhteisön tukea 75 hankkeelle, koskeva luettelo lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. joita 5. Asiantuntijaryhmä arvioi hankkeita niiden laadun perusteella ja sen mukaan, miten ne edistävät yhteisön etua. Huomioon otettavia seikkoja ovat kyseessä olevan kulttuuriperinnön merkitys, konservoinnin tai entisöinnin alalla suunnitellut innovatiiviset toimenpiteet, taitotiedon siirto alan toimijoiden välillä, uusien tekniikoiden kehittäminen kulttuuriperinnön alalla, hankkeen tulosten levittäminen alan ammattilaisten keskuudessa, hankkeen sosiaalis-taloudellinen vaikutus ja kulttuuriperinnön esittely yleisölle. (1) EYVL C 97, 31. 3. 1998


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3925/98 van Nikitas KAKLAMANIS Verklaringen van een EU-ambtenaar over de toetreding van Cyprus

eurovoc_concepts:
Cyprus
European official
European political cooperation
Türkiye
accession to the European Union
enlargement of the Union
military occupation
settlement of disputes


title: WRITTEN QUESTION No. 3976/98 by W.G. van VELZEN Storage of nuclear waste from the reactor in Petten (Netherlands)

eurovoc_concepts:
Netherlands
industrial concentration
nuclear fuel
nuclear reactor
radioactive waste
storage of waste
substitute fuel
uranium

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/23 Kommissionen kan bekräfta att moderniseringsstöden inte får motverka målen att bevara fiskeresurserna. Dessutom är det av avgörande vikt att de som är berättigade till gemenskapsstöd använder selektiva fångstredskap och -metoder. Genom TAC och fångstkvoter, vilka styr användandet av havets resurser, eller åtgärder för att begränsa fiskeinsatsen per fiske, begränsas överfisket av bestånden samtidigt som ett ansvarsfullt fiske främjas. För övrigt står det varje medlemsstat fritt att fastställa egna fördelningsföreskrifter i vilka den kan införa mer resursskonande och miljövänliga föreskrifter. Samtliga överträdelser av dessa gemenskapsrättsliga bestämmelser kan sanktioneras i enlighet med förfar- andena i artikel 169 i fördraget. Kommissionen har dessutom just antagit ett förlag till rådsförordning (2) i vilket det ingår en förteckning över de förhållningssätt, däribland överfiske, som utgör allvarliga överträdelser av föreskrifterna i den gemensamma fiskeripolitiken. Även om denna förordning inte leder till någon harmonisering av sanktionerna på EG-nivå, kommer den dock att bidraga till ökad insyn i tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitikens föreskrifter. (1) (2) Projektsynopsis. Volym VI: Fiskeri och vattenbruk (FAIR: 1994-1998). KOM(99) 70 slutlig. (1999/C 341/036) SKRIFTLIG FRÅGA E-3965/98 från John Iversen (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Zoonosdirektivet I sitt svar på min fråga H-0943/98 (1) om zoonosdirektivet erkänner kommissionen att direktivet har genomförts bristfälligt och otillfredsställande i medlemsstaterna och att zoonosrapporteringssystemet kan förbättras betydligt. Det verkar därför ofattbart att kommissionen ämnar lägga fram ett förslag som skall ge den extra tid att fundera på vad som skall göras. Detta är inte rimligt. Kommissionen är skyldig att säkerställa genomförandet av EU:s bestämmelser, och det bristfälliga genomförandet av zoonosdirektivet bör utan dröjsmål leda till att kommissionen sätter in sanktioner mot de medlemsstater som inte har genomfört direktivet. Anser kommissionen inte att hänsyn till folkhälsan förutsätter att zoonosdirektivet genomförs utan ytterligare dröjsmål? (1) Fullständigt förhandlingsreferat (november 1998). Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler (5 februari 1999) Kommissionen hänvisar ledamöten till sina svar på de skriftliga frågorna E-3175/98 (1) och E-3865/98 från Riis Jørgensen (2). (1) (2) EGT C 325, 12. 11. 1999, s. 2. EGT C 297, 15. 10. 1999. (1999/C 341/037) SKRIFTLIG FRÅGA E-3976/98 från W. G. van Velzen (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Lagring av kärnavfall från kärnreaktorn i Petten (Nederländerna) Nyligen hade pressen i Nederländerna (tidningen Volkskrant den 3 och 5 december 1998) artiklar om problemen med lagringskapacitet för kärnavfallet från högflödesreaktorn i Petten. I artiklarna ingick det ny information om problematiken kring detta. Förenta Staterna har sedan åttiotalet, i samband med att terrorister börjat intressera sig för höganrikat uran, krävt en omläggning till låganrikat uran. Europeiska kommissionen har hittills inte företagit något i detta syfte, eftersom låganrikat uran skulle ge ett alltför lågt neutronflöde


title: QUESTION ECRITE no 3905/98 de Miguel ARIAS CAÑETE Détermination du coefficient de rendement des moulins

eurovoc_concepts:
accounting
aid system
common organisation of markets
crop yield
fats
olive oil
olive-growing
payment
product quality
production aid

text: C 320/86 Journal officiel des Communautés européennes FR 6. 11. 1999 Certains pays tiers, pour diverses raisons, préfèrent importer des bovins vivants pour les abattre ensuite sur leur propre territoire. Or si la Communauté ne subventionnait plus ces exportations, elle perdrait ces marchés et d’autres pays tiers prendraient le relais. Dans ce contexte il est utile de rappeler que suite à l’adoption par le Conseil du règlement (CE) 2634/97 du Conseil du 18 décembre 1997 modifiant le règlement (CEE) 805/68 portant organisation commune des marchés dans le secteur de la viande bovine (1) qui prévoit que le paiement des restitutions à l’exportation des bovins vivants est subordonné au respect des dispositions relatives au bien- être des animaux durant le transport, la Commission a, par le règlement (CE) 615/98 de la Commission du 18 mars 1998 portant modalités particulières d’application du régime des restitutions à l’exportation en ce qui concerne le bien-être des animaux vivants de l’espèce bovine en cours de transport (2), applicable depuis le 1er septembre 1998, prévu des dispositions complémentaires en introduisant un contrôle systématique à la sortie du territoire de la Communauté ainsi que des contrôles ciblés lors du déchargement dans le pays tiers de destination. Finalement, en ce qui concerne le niveau des restitutions, la Commission a toujours essayé de maintenir un certain parallélisme entre celles octroyées pour les bovins vivants et leurs viandes tout en tenant compte des demandes spécifiques de certains pays tiers ainsi que de la situation du marché dans la Communauté. (1) (2) JO L 356 du 31. 12. 1997. JO L 82 du 19. 3. 1998. (1999/C 320/115) QUESTION ÉCRITE E-3904/98 posée par Miguel Arias Cañete (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Contrôle des grignons d’olive Le règlement portant modalités d’application du régime d’aide à la production d’huile d’olive établit que, dans le cas où les grignons sont destinés à un établissement d’extraction, les quantités doivent être déterminées lot par lot en indiquant le destinataire; cependant, dans les «autres cas», elles ne doivent être déterminées que forfaitairement, en indiquant le destinataire. Dans le second cas, le destinataire peut agir comme intermédiaire, puisque cette personne est mentionnée seulement comme destinataire de la quantité globale, et à partir de là, les contrôles n’existeraient plus. N’est-il pas inconvenant que l’on puisse contourner les contrôles en recourant à un intermédiaire? (1999/C 320/116) QUESTION ÉCRITE E-3905/98 posée par Miguel Arias Cañete (PPE) à la Commission Objet: Détermination du coefficient de rendement des moulins (4 janvier 1999) Dans le nouveau règlement régissant l’application du régime d’aide à la production d’huile d’olive, le coefficient de rendement pour les moulins à cycle de production continu à deux phases a été estimé à 0,70 (alors que le coefficient le plus approprié serait de 0,80). Dans le traitement de l’olive, avec le système d’extraction en deux phases, celle-ci est décomposée en huile et en eau résiduelle plus le grignon, c’est-à-dire que le total doit donner 100 %. Si l’on estime que le rendement moyen de l’olive en huile tourne autour de 20 %, le rendement de ce grignon doit être de 80 %


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3892/98 af Luciano VECCHI til Kommissionen. Aldersgrænser for deltagelse i programmet vedrørende en europæisk volontørtjeneste for unge

eurovoc_concepts:
information
national service
public awareness campaign
voluntary military service
young person

text: 28. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 182/133 (1999/C 182/182) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3892/98 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Aldersgrænser for deltagelse i programmet vedrørende en europæisk volontørtjeneste for unge I forbindelse med vedtagelsen af programmet vedrørende en europæisk volontørtjeneste for unge har Europa- Parlamentet og Rådet efter en lang og besværlig fælles beslutningsprocedure bl. a. defineret den aldersgruppe, programmet henvender sig til. Den kompromisløsning, der er blevet vedtaget, indebærer, at programmet i første række er rettet mod aldersgruppen 18-25 år, men at der samtidig åbnes mulighed for, at aldersgrænsen på 25 år i visse behørigt begrundede tilfælde kan overskrides. I det materiale, som de nationale myndigheder har udarbejdet om volontørprogrammet, er muligheden for at overskride aldersgrænsen på 25 år imidlertid ikke nævnt. Kommissionen anmodes derfor om at besvare følgende spørgsmål: 1. Hvorfor nævnes denne mulighed slet ikke? 2. Vil der desuagtet i en korrekt gennemførelse af lovbestemmelserne i visse tilfælde kunne gives tilladelse til at overskride aldersgrænsen på 25 år? 3. Hvem skal træffe en sådan afgørelse (de nationale myndigheder, Kommissionen, organisationer, der tager sig af udsendelse eller modtagelse af de unge, eller andre)? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Edith Cresson (20. januar 1999) Det ærede medlem henleder Kommissionens opmærksomhed på, at det informationsmateriale, de nationale myndigheder udsender inden for rammerne af gennemførelse af programmet »En Europæisk Volontørtjeneste for Unge«, ikke udtrykkeligt nævner den mulighed, at der i behørigt begrundede tilfælde kan ses bort fra aldergrænserne for de unge, dette program henvender sig til. Det er rigtigt, at denne mulighed ikke udtrykkeligt nævnes i kortfattede informationsblade, der tage sigte på at interessere den brede offentlighed for de muligheder, det pågældende program tilbyder. Det skal dog bemærkes, at brugervejledningen, som er det redskab, som først og fremmest skal give de unge og organisationerne mulighed for at forberede et projekt, udtrykkeligt nævner den mulighed, at aldersgrænsen for de unge kan anvendes med smidighed (1). I fremtiden vil Kommissionen sørge for, at denne mulighed også angives klart i det øvrige informationsmateriale, der udsendes om dette program. Projekterne vedrørende Den Europæiske Volontørtjeneste for Unge er i høj grad decentraliserede. De nationale myndigheder har ansvaret for udvælgelse af projekter om udsendelse af unge. For multilaterale projekter og projekter med særlige formål, er det Kommissionen, der forestår udvælgelsen af projekter om udsendelse. Kommissionen har altid på programudvalgets møder og i forbindelserne med de nationale myndigheder gjort opmærksom på muligheden for at anvende aldersgrænserne smidigt i behørigt begrundede tilfælde. (1) Brugervejledning, del II, afsnittet om partnerne i et projekt vedrørende Den Europæiske Volontørtjeneste for Unge