title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3979/98 του Nikitas KAKLAMANIS Απορροφητικότητα των πόρων του "ΠΑΚΕΤΟΥ ΝΤΕΛΟΡ" στην Ελλάδα

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
Greece
Structural Funds
commitment of expenditure
operational programme
payment
use of aid

text: C 320/100 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 6. 11. 1999 (1999/C 320/133) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3979/98 υποβολη΄: Nikitas Kaklamanis (UPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Απορροφητικο΄τητα των πο΄ρων του «ΠΑΚΕΤΟΥ ΝΤΕΛΟΡ» στην Ελλα΄δα Η Επι΄τροπος κ. ΒΟΥΛΦ-ΜΑΤΙΣ µε ενηµε΄ρωσε στις 4. 12. 97, σε απα΄ντηση΄ της στη γραπτη΄ µου ερω΄τηση Ε-3209/97 (1), ο΄τι µε΄χρι την 1. 10. 97 ει΄χε απορροφηθει΄ το 37,87 % των χρηµα΄των που ει΄χαν δεσµευθει΄ για την Ελλα΄δα στα πλαι΄σια του «Κοινοτικου΄ Πλαισι΄ου Στη΄ριξης 1994-1999» («ΠΑΚΕΤΟ ΝΤΕΛΟΡ ΙΙ»). Μπορει΄ να µε πληροφορη΄σει η ΚΟΜΙΣΙΟΝ ποια΄ ει΄ναι η σηµερινη΄ κατα΄σταση αναφορικα΄ µε τη συνολικη΄ απορρο΄φηση πο΄ρων στα πλαι΄σια του «ΠΑΚΕΤΟΥ ΝΤΕΛΟΡ», καθω΄ς και ποια΄ ει΄ναι τα ποσοστα΄ απορροφητικο΄τητας ανα΄ περιφε΄ρεια και ανα΄ τοµε΄α δραστηριο΄τητας (παιδει΄α, υγει΄α, ενε΄ργεια, υποδοµε΄ς κλπ. ) στην Ελλα΄δα; (1) ΕΕ C 187 της 16. 6. 1998, σελ. 3. Απα΄ντηση της κας Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (28 Ιανουαρι΄ου 1999) Την 1η ∆εκεµβρι΄ου 1998, το επι΄πεδο εκτε΄λεσης σχετικα΄ µε τα διαρθρωτικα΄ κεφα΄λαια που χορηγη΄θηκαν στο Κοινοτικο΄ Πλαι΄σιο Στη΄ριξης (ΚΠΣ) για την Ελλα΄δα η΄ταν πολυ΄ ικανοποιητικο΄. Ήταν της τα΄ξης του 80 % για τις αναλη΄ψεις υποχρεω΄σεων και 56,6 % για τις πληρωµε΄ς σε σχε΄ση µε τα ποσα΄ που αποφασι΄στηκαν για το συ΄νολο της περιο΄δου 1994-1999. Ει΄ναι σκο΄πιµο να διευκρινιστει΄ ο΄τι τα κρα΄τη µε΄λη διαθε΄τουν το ε΄τος 1999 για να πραγµατοποιη΄σουν τις αναλη΄ψεις υποχρεω΄σεων και τρι΄α ε΄τη (1999, 2000, 2001) για να προβου΄ν στις πληρωµε΄ς. Ο πι΄νακας που αναφε΄ρει την κατα΄σταση εκτε΄λεσης ο΄λων των επιχειρησιακω΄ν προγραµµα΄των του ΚΠΣ διαβιβα΄στηκε κατευθει΄αν στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου και στη Γενικη΄ Γραµµατει΄α του Κοινοβουλι΄ου. (1999/C 320/134) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3980/98 υποβολη΄: Mihail Papayannakis (GUE/NGL) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Ελληνικο΄ Εθνικο΄ Σχε΄διο ∆ρα΄σης Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να µε πληροφορη΄σει εα΄ν η ελληνικη΄ κυβε΄ρνηση ε΄χει αναλα΄βει συγκεκριµε΄νες δεσµευ΄σεις, και ποιε΄ς ει΄ναι αυτε΄ς, προκειµε΄νου για το 1999 να επιτυ΄χει, λαµβα΄νοντας τα κατα΄λληλα µε΄τρα, µια προληπτικη΄ προσε΄γγιση στο θε΄µα της ανεργι΄ας, να ορι΄σει ακριβει΄ς στο΄χους πολιτικη΄ς για την απασχο΄ληση, καθω΄ς και στατιστικου΄ς δει΄κτες απασχο΄λησης, τρι΄α σηµει΄α που αποτελου΄ν τις κυ΄ριες αδυναµι΄ες του Ελληνικου΄ Σχεδι΄ου ∆ρα΄σης (ΕΣ∆) για το 1998; Απα΄ντηση του κ. Flynn εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (23 Φεβρουαρι΄ου 1999) Το ελληνικο΄ εθνικο΄ σχε΄διο δρα΄σης για το 1998 (ΕΣ∆) ο΄σον αφορα΄ την απασχο΄ληση αντανακλα΄ τη βου΄ληση της ελληνικη΄ς κυβε΄ρνησης να αντιµετωπι΄σει ουσιαστικα΄ προβλη΄µατα στον τοµε΄α της απασχο΄λησης. Έχει καταβληθει΄ προσπα΄θεια προσανατολισµου΄ προς µια προσε΄γγιση της αγορα΄ς εργασι΄ας που να βασι΄ζεται στην προ΄ληψη και στη δραστηριοποι΄ηση. Η ελληνικη΄ κυβε΄ρνηση ε΄χει δεσµευτει΄ γενικα΄ να συµµορφωθει΄ µε τις κατευθυντη΄ριες γραµµε΄ς που αφορου΄ν την προ΄ληψη της ανεργι΄ας των νε΄ων και της µακροχρο΄νιας ανεργι΄ας των ενηλι΄κων και ε΄χουν υποβληθει΄ δια΄φορα µε΄τρα. Ωστο΄σο, απουσι΄α ενο΄ς κατα΄λληλου συστη΄µατος εντοπισµου΄, καταγραφη΄ς και ελε΄γχου της αυξοµει΄ωσης της ανεργι΄ας, τα περισσο΄τερα απο΄ τα µε΄τρα εξακολουθου΄ν να περιορι΄ζονται στην απαρι΄θµηση των ανε΄ργων. Καταβλη΄θηκε ιδιαι΄τερη προσπα΄θεια για τους νε΄ους και το προ΄γραµµα «Νε΄οι στην επαγγελµατικη΄ ζωη΄» στοχευ΄ει σε νε΄ους δικαιου΄χους που δεν ε΄χουν συµπληρω΄σει ε΄ξι µη΄νες ανεργι΄ας. Αναµε΄νεται να καλυφθου΄ν ε΄ως 200 000 α΄τοµα ε΄ως το ε΄τος 2000. Το ελληνικο΄ ΕΣ∆ για το 1998 στοχευ΄ει να δω΄σει προτεραιο΄τητα στους α΄νεργους ενηλι΄κους κατα΄ το πρω΄το ε΄τος της ανεργι΄ας και 60 000 α΄τοµα ε΄χουν τεθει΄ ως στο΄χος για το ε΄τος 2000


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4088/98 af Luciana CASTELLINA til Rådet. Fremtiden for Europaskolernes sprogafdelinger

eurovoc_concepts:
Brussels region
European school
Italy
language teaching
teaching method

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3887/98 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. Ansøgningsprocedure for støtte til ngo'er

eurovoc_concepts:
budget
co-financing
development aid
development policy
eligibility criteria
financing
non-governmental organisation

formats: html pdf print

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 297/111 (1999/C 297/150) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3868/98 af W. G. van Velzen (PPE) til Kommissionen (9. december 1998) Om: Oplagring af atomaffald fra atomkraftreaktoren i Petten (Nederlandene) Den 20. november 1998 besvarede Cresson på Kommissionens vegne en række spørgsmål om problemerne med oplagringskapaciteten for atomaffald fra højfluxreaktoren i Petten (E-3041/98) (1). Af Kommissionens svar fremgår det, at behandlingen af dette problem henhører under Det Fælles Forskningscenter (FFC), som er ansvarlig for udnyttelsen. Den »andenrangsløsning«, der tales om i svaret, vil også frembyde store problemer, idet reaktorbygnin- 1. gens oplagringsbeholder vil blive fyldt op. Vil Kommissionen derfor hurtigt forsøge at finde en ny løsning? 2. I Kommissionens svar anføres det, at affaldsforvaltningen er et nationalt anliggende. Det drejer sig imidlertid her om et Fælles Forskningscenter, som forvaltes af Kommissionen. Vil ansvaret for løsningen af dette problem derfor ikke bl. a. henhøre under Kommissionen? Vil Kommissionen inddrage andre EU- medlemsstater i løsningen af dette problem? (1) EFT C 142 af 21. 5. 1999, s. 75. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Edith Cresson (27. januar 1999) Den foreslåede løsning på oplagringsproblemet for brugte brændselselementer fra højfluxreaktoren, løsning, hvis forsinkes. 1. nemlig lagring i reaktorbygningens oplagringsbeholder, er ganske rigtigt en begrænset oplagringen på Habog-værket (Centrale organisatie voor radioactif afval, COVRA-projektet) Oplagringsbeholderen vil være fuld ved udgangen af 1999, så der må findes andre løsninger. Da de nye brændselselementer oprindeligt er fremstillet af amerikansk materiale, kunne de brugte brændsel- selementer også sendes tilbage til USA, som man gjorde før 1988. De amerikanske myndigheder har imidlertid stillet som betingelse, at højfluxreaktoren konverteres fra højberiget uran (HEU) til lavberiget uran (LEU), hvilket er en teknisk dyr operation. Det burde ikke påvirke reaktorens tekniske egenskaber eller forringe dens konkurrencefordele på et allerede meget presset marked. Reaktoren producerer ca. 60 % af de radio- pharmaceutiske produkter, der bruges i Europa. Der er iværksat undersøgelser og hvis resultaterne er lovende, kan det brugte brændsel sendes tilbage til USA i 1999. HFR-budgettet må i så tilfælde revideres for at tage højde for denne dyre løsning. Eventuel brændselsoparbejdning i Frankrig, som rummer visse fordele, er også undersøgt. Det vil dog kræve, at atomaffaldet returneres til Nederlandene efter nogle år. Oparbejdning i Frankrig og de dermed forbundne aktiviteter er desuden en dyr løsning, som der ikke er taget højde for i HFR-budgettet. 2. Ingen medlemsstat har et veletableret, accepteret og autoriseret affaldsbehandlingsanlæg til højaktivt affald eller brugt brændsel, og i øjeblikket er man ikke forpligtet til at returnere atomaffald til det land, hvor anlægget er beliggende. Der ses ingen tendens til, at affaldsoplagring gøres til et internationalt eller europæisk anliggende. (1999/C 297/151) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3887/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Ansøgningsprocedure for støtte til ngo’er Vil Kommissionen oplyse, hvorledes ngo’ers ansøgninger om støtte fra konto B7-6000 vurderes og prioriteres?


title: WRITTEN QUESTION No. 3965/98 by John IVERSEN Zoonosis directive

eurovoc_concepts:
EC Directive
animal disease
animal health
health legislation
infectious disease
national implementing measure
public health
veterinary legislation

text: 29. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 341/23 Komissio vahvistaa, etteivät uudistamistuet saa haitata kalavarojen säilyttämistavoitteita. Valikoivampien pyydysten ja kalastusmenetelmien käyttö on sitä paitsi yksi tärkeimmistä yhteisön tukikelpoisuuden perus- teista. Kalavarojen hyödyntämisen sääntely TACien ja saaliskiintiöiden avulla tai kalastusponnistusten supistamis- toimenpiteillä rajoittaa kalakantojen liiallista kalastusta ja asettaa etusijalle vastuullisen kalastuksen. Jokainen jäsenvaltio voi lisäksi soveltaa vapaasti omia sisäisiä saaliiden jakamissääntöjä, kalavarojen ja ympäristön vaatimuksia parhaiten noudattavat säännöt mukaan lukien. Kaikkien näiden yhteisön lainsäädännön säännösten noudattamatta jättämisestä voidaan asettaa EY:n perus- tamissopimuksen 169 artiklassa määrättyjen menettelyiden mukaisia seuraamuksia. Lisäksi komissio on juuri antanut ehdotuksen neuvoston asetukseksi (2), jossa luetellaan YKP:n sääntöjä vakavasti rikkovia toimenpiteitä, kuten liiallinen kalastus. Jos tämä asetus ei johda seuraamusten yhdenmukaistamiseen yhteisön tasolla, se lisää ainakin avoimuutta YKP:n sääntöjen soveltamisessa. (1) Hankkeiden tiivistelmä. Osa VI: Kalastus & vesiviljely (FAIR: 199401998). (2) KOM(1999) 70 lopullinen. (1999/C 341/036) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3965/98 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Zoonoosidirektiivi Zoonoosidirektiivistä esittämääni kysymykseen H-0943/98 (1) antamassaan vastauksessa komissio myöntää, että zoonoosidirektiivi on pantu jäsenvaltioissa täytäntöön puutteellisesti ja epätyydyttävästi ja että zoonoosi- raportointijärjestelmää voidaan merkittävästi parantaa. Siksi on vaikea ymmärtää, että komissio aikoo esittää ehdotuksen, jonka on määrä antaa sille lisää aikaa harkita, mitä pitäisi tehdä. Tämä ei ole kohtuullista. Komissio on velvollinen varmistamaan, että EU:n määräykset pannaan täytäntöön, ja zoonoosidirektiivin puutteellisen täytäntöönpanon on viipymättä johdet- tava siihen, että komissio kohdistaa seuraamuksia niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät ole panneet direktiiviä täytäntöön. Eikö komissio katso, että kansanterveydelliset seikat edellyttävät, että zoonoosidirektiivi pannaan täytäntöön ilman lisäviivytyksiä? (1) Sanatarkat istuntoselostukset (marraskuu 1998). Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastauksiin, jonka komissio esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3175/98 (1) esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3865/98 ja rouva Riis Jørgensen (2). (1) (2) EYVL C 325, 12. 11. 1999, s. 2. EYVL C 297, 15. 10. 1999. (1999/C 341/037) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3976/98 esittäjä(t): W. G. van Velzen (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Pettenissä (Alankomaissa) sijaitsevan ydinjätteen varastointi Alankomaiden lehdistössä julkaistiin äskettäin (Volkskrant 3. ja 5. joulukuuta 1998) kirjoituksia Pettenin suuvuoreaktorin ydinjätteen varastointikyvyssä olevista ongelmista. Näissä kirjoituksissa on uutta tietoa tästä ongelmasta. Yhdysvallat ovat 1980-luvulta lähtien vaatineet siirtymistä vähän rikastettuun uraaniin, mikä liittyy siihen, että terroristeja kiinnostaa erityisesti runsaasti rikastettu uraani. Euroopan komissio ei ole


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4045/98 van Nelly MAES aan de Commissie. Werking Europese Informatiecentra die gefinancierd zijn door begrotingslijn B3-301

eurovoc_concepts:
Belgium
EU financing
EU initiative
access to EU information
information
information network

text: C 297/126 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 15. 10. 1999 (1999/C 297/172) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4044/98 van Pedro Marset Campos (GUE/NG) aan de Commissie (13 januari 1999) Betreft: Financiering van de autoweg Lorca-Águilas in de regio van Murcia (Spanje) met gelden van het EFRO De autoweg Lorca-Águilas in de regio van Murcia (Spanje) die ook met gelden van het EFRO wordt gefinancierd, is voltooid tot op het tracé I (0,000 , 3,800 km) waarvoor de werkzaamheden blijkbaar kortgeleden zijn begonnen. Is het de Commissie bekend dat de aanleg van dit baanvak werd stilgelegd ingevolge een negatieve 1. milieu-effectrapportage? Is het de Commissie bekend of de plannen vervolgens werden gewijzigd in die zin dat een nieuwe en deze 2. keer positieve milieu-effectrapportage kon worden opgesteld? 3. Is de Commissie van mening dat de aanleg van dit tracé beantwoordt aan de criteria van de Europese milieuwetgeving en met name van de richtlijn 85/337/EEG (1) betreffende de milieu-effectbeoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten? Kan de Commissie informatie verstrekken over de follow-up van de aanleg van voornoemd tracé van de 4. autoweg Lorca-Águilas? (1) PB L 175 van 5. 7. 1985, blz. 40. Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (21 januari 1999) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (1999/C 297/173) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-4045/98 van Nelly Maes (V) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Werking Europese Informatiecentra die gefinancierd zijn door begrotingslijn B3-301 De Commissie begrotingscontrole van het EP ging op 15 december 1998 akkoord met een kredietover- schrijving ten bedrage van 3 miljoen ecu ten gunste van begrotingslijn B3-301 (Informatiecentra). Over het begrotingsjaar 1998 werd zo 13,5 miljoen ecu in de begroting voor deze begrotingspost opgenomen. De drie belangrijkste doelstellingen van deze begrotingslijn zijn: , medefinanciering van informatie- en documentatiecentra voor het grote publiek i. s. m. de nationale overheidsdiensten, , financiering van in totaal 500 initiatieven, waaronder voorlichtingscentra voor het platteland, de Europese Documentatiecentra, de infopoints-Europa, de depotbibliotheken in de nationale bibliotheken en de fora voor duurzame ontwikkeling, , financiering van voorlichtingsacties van de internationale vereniging voor Europahuizen (100 huizen over geheel Europa). 1. Kan de Commissie mij een gedetailleerd overzicht bezorgen van alle in België gefinancierde initiatieven op de bovenvermelde begrotingslijn, met vermelding van de personen en/of groeperingen die financiële steun ontvingen, wat er gesubsidieerd werd (brochures, personeel, infomateriaal, welke beleidsterreinen behandeld werden,. ) evenals de vermelding van de adressen waar de gesubsidieerde partners hun activiteiten ontwikkelen?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3995/98 del Hiltrud BREYER Etninen pommi

eurovoc_concepts:
arms control
biological weapon
genetic engineering
international conference
protocol to an agreement
racial conflict


title: QUESTION ECRITE no 3927/98 de Paul LANNOYE à la Commission. Autoroute A-41 Annecy-Genève

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
France
application of EU law
exchange of information
public contract
road building
transport policy
works contract

text: C 207/146 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 7. 1999 Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (11 février 1999) Il existe actuellement dans la nomenclature tarifaire et statistique trois positions tarifaires qui mentionnent les truffes. Il s’agit de 07 09 52 truffes «fraîches», 07 12 30 champignons et truffes (conservés provisoirement mais impropres à la consommation en l’état) et 20 03 20 truffes (préparées ou conservées autrement qu’à l’acide acétique ou au vinaigre). Les codes 07 09 52 et 20 03 20 couvrent des volumes d’échanges et des valeurs relativement faibles le code 07 12 30 qui couvre respectivement de 270 000 euros et 140 000 euros pour 1997. Seul champignons et truffes donne une valeur importée de 66 millions d’euros. Cependant bien qu’il ne soit pas possible de différencier statistiquement champignons et truffes et compte tenu que la production d’une produit «précieux» tel que les truffes ne peut pas être élevée, on peut estimer que la contribution des truffes à ce dernier montant reste faible. Comme d’une part, la Commission est engagée dans une procédure de simplification et de modernisation de la nomenclature tarifaire et statistique et que d’autre part, la multiplication des positions statistiques a pour conséquence d’augmenter les contraintes administratives qui pèsent sur les entreprises et notamment les petites et moyennes entreprises (PME), un éclatement en sous positions permettant la séparation des truffes et des champignons ne semble pas être une approche appropriée. (1999/C 207/202) QUESTION ÉCRITE E-3927/98 posée par Paul Lannoye (V) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Autoroute A-41 Annecy-Genève Dans le courant de l’année, M. Jean-Claude Gayssot, ministre français des Transports, a suspendu les travaux de construction de l’autoroute A-41 Annecy-Genève pour permettre la signature en bonne et due forme du contrat conclu avec l’entreprise concernée. Il y a toutefois lieu de penser que la législation européenne relative aux investissements publics (telles les directives 89/440 (1) et 93/37 (2)) n’a pas été appliquée pour ce projet d’autoroute ou, tout au moins, ne l’a pas été correctement. La Commission voudrait-elle dès lors répondre aux questions suivantes? 1. Le gouvernement français a-t-il lancé un appel d’offres européen pour la construction de l’autoroute A-41, conformément aux dispositions de la directive 89/440/CEE qui devait être transposée pour juillet 1990? 2. Y a-t-il eu un échange de lettres entre la Commission et le gouvernement français en ce qui concerne l’autoroute A-41 et le choix de l’entreprise, Autoroute et Tunnel du Mont Blanc (ATMB), qui avait déjà été chargée du tunnel et de l’«autoroute blanche» (autoroute A-40)? 3. (1) (2) La Commission considère-t-elle que le gouvernement français a appliqué correctement la législation européenne relative aux investissements publics? JO L 210 du 21. 7. 1989, p. 1. JO L 199 du 9. 8. 1993, p. 54. Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (24 février 1999) La question de la compatibilité du régime français des concessions autoroutières avec le droit communautaire des marchés publics fait l’objet, à l’heure actuelle, d’une analyse approfondie de la part de la Commission, qui porte également sur la compatibilité des systèmes des autres États membres se trouvant dans une situation similaire. Dans les derniers mois, plusieurs contacts ont eu lieu à ce sujet entre la Commission et les autorités françaises. Dans le cadre de ces discussions, celles-ci se sont engagées à fournir un certain nombre d’informations et d’explications qui se sont révélées nécessaires pour l’instruction du dossier. La Commission attend de disposer de tous les éléments lui permettant d’établir la suite appropriée à donner au dossier


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3940/98 dell'on. Carlos ROBLES PIQUER Le diverse conseguenze di un eventuale abbandono della stazione spaziale internazionale

eurovoc_concepts:
EU programme
European Space Agency
European Union
Russia
budget
international cooperation
research and development
shareholding
space research
space station

text: 12. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 325/39 (1999/C 325/045) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3920/98 di Armelle Guinebertière (UPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Estensione alle produzioni animali della regolamentazione dell’Unione europea per l’agricoltura biologica, riguardante le produzioni vegetali, senza il parere del Parlamento europeo sul nuovo progetto Il progetto di regolamento europeo per la produzioni animali biologiche, proposto dalla Commissione, ha già formato l’oggetto di un parere del Parlamento europeo nel maggio del 1997. Il nuovo progetto doveva essere presentato al Consiglio il 14 dicembre di quest’anno. Tuttavia, esso non è ancora stato iscritto all’ordine del giorno del Parlamento europeo, benché formi l’oggetto di misure contestabili da parte delle organizzazioni professionali europee interessate. Ciò premesso, è in grado la Commissione di prevenire una decisione troppo rapida da parte del Consiglio che venisse adottata senza il parere preliminare del Parlamento europeo sul nuovo progetto? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (20 gennaio 1999) Facendo seguito al parere emesso dal Parlamento il 14 maggio 1997 in merito alla proposta della Commissione (1) che completa, per le produzioni animali, il regolamento (CEE) 2092/91 del Consiglio, del 24 giugno 1991, relativo al metodo di produzione biologico di prodotti agricoli e all’indicazione di tale metodo sui prodotti agricoli sulle derrate alimentari (2), la Commissione ha preparato una nuova proposta (3) che riprende gli emendamenti da essa accettati al momento della discussione in Parlamento. Tale proposta è stata sottoposta al Consiglio, il quale prosegue l’esame secondo la procedura dell’articolo 43 del trattato CE, che costituisce la base giuridica della proposta in causa. (1) GU C 293 del 5. 10. 1996. (2) GU L 198 del 22. 7. 1991. (3) COM(97) 747 def. (1999/C 325/046) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3940/98 di Carlos Robles Piquer (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Le diverse conseguenze di un eventuale abbandono della stazione spaziale internazionale Lo scorso 20 novembre 1998 è stato lanciato con successo da Baikonur (Kazakistan) il primo componente della stazione spaziale internazionale, che dovrebbe trasformare in realtà quotidiana vecchi sogni di fantascienza. Il 3 dicembre lo Zarya (Sunrise) sarà raggiunto dal modulo di connessione Unity, lanciato dagli Stati Uniti. Si sono già avuti ritardi per le difficoltà economiche che attraversa la Russia, ma il problema più grave è costituito dal nuovo calendario per il lancio del modulo di servizio da parte della Russia, ora previsto per luglio 1999. Nel frattempo sono aumentate le critiche. Una critica molto significativa proviene dalla rivista «The Economist», che nell’editoriale del 14 novembre afferma quanto segue: «Con il contributo della Russia al progetto che si sta rapidamente riducendo a zero, la stazione perde anche il suo valore simbolico. Poiché il valore scientifico non è mai stato molto elevato. , è opportuno portare avanti il progetto? La risposta è no». Nulla viene detto sulle conseguenze di un abbandono. Tali fatti riflettono le crescenti difficoltà della cooperazione internazionale in vari campi della megascienza, dello spazio, della fusione nucleare, ecc. , difficoltà dovute ai problemi economici e ai diversi orientamenti strategici. Può la Commissione fornire informazioni sulla posizione europea e sulle implicazioni per l’Agenzia spaziale europea e i suoi membri?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3921/98 af Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS Gensidig anerkendelse af lægers kvalifikationsbeviser

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU national
doctor
foreign national
freedom to provide services
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 289/104 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 11. 10. 1999 I 1998 modtog Kommissionen 78 ansøgninger om finansiering af uddannelse til ungdomsledere eller udveksling af unge med Latin- og Mellemamerika, hvoraf 31 blev godkendt. Desuden har gennemførelsen af pilotinitiativet i 1996 og programmet om den europæiske volontørtjeneste fra 1998 gjort det muligt af placere 55 unge europæiske frivillige i projekter i Latin- og Mellemamerika. Eftersom samarbejdsaftalerne mellem Fællesskabet og disse lande herefter omfatter et afsnit om »Samarbejde på ungdoms- og uddannelsesområdet«, undersøger Kommissionen mulighederne for at styrke samarbejdet på ungdomsområdet, bl. a. til fordel for lokale ungdomsledere og udvikling af et net af sammenslutninger inden for rammerne af de regionale samarbejdsaftaler mellem Mercosurlandene, landene i den Andinske Pakt og i Mellemamerika. (1999/C 289/137) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3912/98 af Sir Jack Stewart-Clark (PPE) til Kommissionen (11. december 1998) Om: EU-aktioner for Det Internationale Ældreår 1999 Hvilke typer af aktioner til fordel for ældre vil Kommissionen foreslå finansieret fra de disponible budgetposter i løbet af 1999 for at fejre Det Internationale Ældreår? Hvornår vil Kommissionen offentliggøre retnings- linjerne for ansøgninger om finansiering af disse aktioner? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn (14. januar 1999) I overensstemmelse med budgetbemærkningen til budgetkonto B3-4111 (forberedende foranstaltninger til bekæmpelse og forebyggelse af forskelsbehandling) foreslår Kommissionen i 1999 at støtte foranstaltninger til fordel for ældre a) for at tilskynde til samarbejde, styrke den foreliggende viden, udvikle udveksling af information og god praksis, fremme nyskabende indfaldsvinkler og vurdere erfaringer for at bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af alder; b) at støtte og fremme den rolle, ikke-statslige organisationer, sammenslutninger og netværker spiller i arbejdet for ældre og i deltagelsen af gennemførelsen af disse mål; c) at fremme ældres fulde medvirken og lige muligheder som fuldt anerkendte borgere; og d) tilskynde til samarbejde, styrke den foreliggende viden, udvikle udveksling af information og god praksis, fremme nyskabende indfaldsvinkler og vurdere erfaringer, som kan gennemføres inden for rammerne af De Forenede Nationers internationale år for ældre, i spørgsmål om ældres situation på arbejdsmarkedet, deres rolle i samfundet, forbedring af deres livskvalitet og sikring af respekten for dem og forebyggelse af forskelsbehand- ling. Kommissionen har til hensigt at offentliggøre en indkaldelse af forslag med ledsagende retningslinjer for potentielle ansøgere i foråret 1999. Indkaldelsen af forslag til forberedende aktioner på området social udstødelse under budgetkonto B3-4101, B3-4102 og B3-4116, som blev offentliggjort i oktober 1998, indeholdt også bestemmelser om udveksling af erfaringer og udbredelse af information om de nuværende metoder i medlemsstaterne til at bekæmpe social udelukkelse, herunder aspekter vedrørende fremme af et samfund for alle aldre. Ca. 10 projekter om dette emne er udvalgt til en foreløbig liste, som forventes at modtage støtte fra budgettet for 1998. (1999/C 289/138) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3921/98 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen Om: Gensidig anerkendelse af lægers kvalifikationsbeviser (4. januar 1999) Har en medlemsstat ret til at nægte at anerkende en lægeeksamen ? som en person med bopæl i Den Europæiske Union har erhvervet i en anden medlemsstat, der i et certifikat, jf. direktiv 93/16/EØF (1), har bekræftet, at den pågældende person har haft den nødvendige praktikanttid (under henvisning til artikel 3 i ovennævnte direktiv), og at han/hun har ret til at drive praksis ? udelukkende på grund af, at »han/hun har gennemført en del af sin uddannelse i et tredjeland ? det vil sige uden for Den Europæiske Union«?


title: WRITTEN QUESTION No. 3958/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Counterfeit goods

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
customs cooperation
industrial counterfeiting
industrial property
intellectual property
investment abroad
judicial cooperation
piracy
police cooperation

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 207/151 De produkter som ingår i programmet kommer att levereras i flera steg. Den ryska regeringen kommer månadsvis att översända rapporter om genomförandet av programmet till kommissionen. Rapporterna kommer att innehålla alla nödvändiga uppgifter om genomförandet (per produkt och region) samt ett register över det särskilda kontot och hur det används. Gemenskapens revisionsrätt har rätt att genomföra revision i Ryssland i samband med livsmedelsprogrammet. Enligt artikel 1. 4 i rådets förordning (EG) 2802/98 av den 17 december 1998 innehåller avtalsmemorandumet bestämmelser om övervakning, revision, kontroll och utvärdering som utförs på Rysslands territorium, särskilt av revisionsrätten eller av externa organ som för ändamålet utsetts av kommissionen. Kommissionen kommer att be om tekniskt stöd utifrån för övervakning, revision, kontroll och utvärdering av om programmet sköts ordentligt. Om kommissionen får uppgifter som ger den anledning att tvivla på att genomförandet av livsmedelspro- grammet sker regelrätt kommer den att programmet aktionen. (1999/C 207/210) SKRIFTLIG FRÅGA E-3958/98 från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Piratprodukter Enligt utredningar som gjorts av den europeiska ekonomiska kommissionen ECE har Öst- och Centraleuropa vid sidan om Asien utvecklats till ett nytt stort marknadscentrum som piratprodukter transiteras igenom på väg till den inre marknaden inom EU. Piratproduktionen av varor utgör också ett viktigt hinder för utökade EU-investeringar i Östeuropa eftersom företagen märker att de i de ifrågavarande länderna inte har det rättsliga skydd som de skulle behöva. Hur tänker kommissionen skapa ökad effektivitet i sin kamp mot tillverkningen och distributionen av piratprodukter i Östeuropa? Vad tänker kommissionen göra för att få till stånd ett effektivare samarbete med de östeuropeiska myndigheterna på denna punkt? Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (8 februari 1999) Det faktum att immaterialrätten inte skyddas och efterlevs i tillräcklig utsträckning och på ett effektivt sätt i länderna i Central- och Östeuropa är ett bekymmer för kommissionen. Kommissionen håller med om att pirattillverkning och varumärkesförfalskning utgör betydande hinder för utländska investeringar. Genom Europaavtalen har länderna i Central- och Östeuropa förbundit sig att tillhandahålla ett immaterial- rättsligt skydd på en liknande nivå som inom gemenskapen. Varje berört land har huvudansvaret för att bekämpa tillverkningen av varumärkesförfalskade varor, men kommissionen bevakar noggrant utvecklingen av det immaterialrättsliga skyddet i Central- och Östeuropa. Allmänt sett är samarbetet gott mellan kommissionen och myndigheterna i Öst- och Centraleuropa. Det har gjorts framsteg i alla länderna, särskilt i Polen, Bulgarien och Tjeckien, där på senare tid ny lagstiftning införts eller konkreta åtgärder vidtagits inom polisen, tullmyndigheterna och rättsväsendet. Kommissionen har i sina kontakter med länderna i Central- och Östeuropa regelbundet tagit upp frågan om varumärkesförfalskning och pirattillverkning och kommer att fortsätta göra det. Sedan 1992 har kommissionen dessutom genom Phare-programmet givit tekniskt bistånd till de nationella myndigheterna, särskilt genom de program för flera länder som avser immateriell och industriell äganderätt. Rättsligt stöd och utbildning av åklagare, domare, tull- och polistjänstemän är viktiga inslag i detta bistånd


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3907/98 dell'on. Miguel ARIAS CAÑETE Contabilità delle scorte nei frantoi

eurovoc_concepts:
accounting
aid system
common organisation of markets
crop yield
fats
olive oil
olive-growing
payment
product quality
production aid

text: 6. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 320/87 Se si stabilisce un coefficiente di 0,70 significa che le olive hanno un tenore di grassi del 30 %, oppure serve a giustificare una maggiore utilizzazione di olive rispetto alla realtà. E’ questo quanto si intende fare? (1999/C 320/117) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3906/98 di Miguel Arias Cañete (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Documentazione bancaria per la vendita di sansa Coi nuovi sistemi di estrazione in due fasi le sanse si esauriscono a tal punto che sempre più spesso non si possono vendere. Nella regolamentazione vigente non esistono disposizioni in merito e non è neppure prevista una documentazione bancaria in caso di vendita di sanse, mentre si parla di documentazione bancaria per il pagamento dell’olio. Intende la Commissione intervenire per ovviare a tale carenza? (1999/C 320/118) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3907/98 di Miguel Arias Cañete (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Contabilità delle scorte nei frantoi Il nuovo regolamento per l’applicazione dell’aiuto alla produzione di olio d’oliva prevede al suo articolo 9, paragrafo 1, lettera d) che nella contabilità dei frantoi devono risultare gli acquisti di olio e le relative giacenze a fini del controllo volto a far sì che non si dichiarino produzioni superiori alla realtà; tuttavia non si tiene conto di eventuali acquisti di sansa. Poiché ogni produzione di olio d’oliva corrisponde una produzione di sanse, e dato che non esiste alcun divieto, si può ritenere che gli acquisti di sansa da parte degli oleifici devono essere sottoposti al medesimo controllo delle scorte e delle entrate? (1999/C 320/119) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3908/98 di Miguel Arias Cañete (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Pagamento forfettario per la produzione di olio di sansa Nell’attuale sistema l’unico regime di pagamenti forfettari rimasto è quello per la produzione di olio di sansa. Per 100 kg di olio d’oliva prodotti si percepisce un aiuto di 108 kg (l’8 % è relativo all’olio di sansa) senza verificare se l’olio di sansa viene prodotto o meno. Se il pagamento venisse effettuato in relazione alla produzione reale di olio di sansa, si migliorerebbero e si agevolerebbero i controlli, senza che ciò comporti un aggravio per il bilancio, giacché la produzione dei due tipi di olio è la stessa e l’aiuto alla produzione in entrambi i casi viene percepito dal produttore. Analogamente si adeguerebbe il sistema alla realtà 5 infatti col sistema forfettario si pagano aiuti per olio di sansa che non viene prodotto 5 e si contribuirebbe a migliorare la qualità dell’olio d’oliva vergine in quanto inoltre un maggiore sfruttamento dell’oliva presuppone una maggiore produzione di peggior qualità;


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3932/98 del Carlos ROBLES PIQUER a la Comisión. Etelä-Afrikan jälleenvarustautuminen

eurovoc_concepts:
EU production
European Commission
Lomé Convention
South Africa
accession to an agreement
award of contract
international negotiations
rearmament

text: C 297/118 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 15. 10. 1999 (1999/C 297/159) PREGUNTA ESCRITA E-3932/98 de Carlos Robles Piquer (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Rearme sudafricano La República de Sudáfrica acaba de anunciar un amplio programa de rearme mediante la compra de barcos de guerra, aviones de combate, tanques, cañones y otras armas pesadas y ligeras a diversas industrias europeas, con la contrapartida de la creación de empleo en la industria armamentística sudafricana, que creció mucho como consecuencia del bloqueo durante el tiempo del apartheid. ¿Puede informar la Comisión sobre: 1. 2. 3. el coste total de esa compraventa, con indicación de los países e industrias beneficiarios y de sus repercusiones en el empleo, tanto en Sudáfrica como en Europa; la eventual existencia de cualquier amenaza exterior contra Sudáfrica que pudiera justificar esta operación; la posible incidencia de este gasto en las negociaciones en curso para un acuerdo económico de la UE con la Unión Sudafricana así como en todo cuanto afecte a su nueva condición de Estado miembro del Convenio de Lomé? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisión (2 de marzo de 1999) La Comisión no ha sido consultada ni informada ni asociada de otro modo respecto al programa de adquisición de armas de Sudáfrica, si bien tiene conocimiento de las declaraciones en la prensa sudafricana sobre este tema. La Comisión no está en condiciones de evaluar, y tampoco le corresponde a ella evaluar, la necesidad de modernización de los sistemas de seguridad y defensa sudafricanos, decidida por el Gobierno sudafricano. La Comisión no observa ninguna relación directa entre la decisión de Sudáfrica y las negociaciones entre la Comunidad y Sudáfrica o la nueva condición de Sudáfrica como Estado miembro del Convenio de Lomé. (1999/C 297/160) PREGUNTA ESCRITA E-3935/98 de Carlos Robles Piquer (PPE) al Consejo (4 de enero de 1999) Asunto: Prisión para tres periodistas cubanos La Sociedad Interamericana de Prensa (SIP), reunida en Punta del Este (Uruguay), ha solicitado al Gobierno cubano que revise las penas impuestas a tres periodistas cubanos, los señores Bernardo ARÉVALO PADRÓN, Lorenzo PAEZ NÚÑEZ y Carlos RECIO MARTÍNEZ, condenados respectivamente a seis años, año y medio, y un año de prisión. La SIP ha subrayado de nuevo que permanecen en el Código Penal cubano figuras delictivas tales como la «información falsa» o como «cualquier otra forma de censura criminal» a cuyo amparo se prohíbe la libertad de información en un país en el que el Estado es, además, el propietario único de todos los medios de comunicación de masas. ¿Qué está dispuesto a hacer el Consejo para cooperar a la revisión y, si es posible, a la anulación de esas penas así como para promover la libertad de información en Cuba?


title: WRITTEN QUESTION No. 3962/98 by Jessica LARIVE Cost of electronic transactions in the EU

eurovoc_concepts:
Netherlands
administrative transparency
bank charges
banking
electronic banking
electronic money
exchange transaction
free movement of capital
monetary union
payable service

text: C 320/94 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 6. 11. 1999 (1999/C 320/128) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3961/98 esittäjä(t): Luigi Caligaris (ELDR) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Neuvottelut Slovenian liittymisestä Euroopan unioniin ja italialaisten omaisuuden palauttaminen Slovenia on niiden maiden joukossa, joiden kanssa komissio on käynyt ensisijaisia liittymisneuvotteluja. Tämä asema kertoo todellisesta edistymisestä, jota on tapahtunut Slovenian uusissa hallintoelimissä poliittisen ja taloudellisen uskottavuuden alalla. Kuitenkin juuri tämä Euroopan unionilta saatu oikeutettu erityisasema velvoittaa Sloveniaa kiinnittämään erityistä huomiota maassa yhä asuvan italialaisen vähemmistön omai- suuden palauttamista koskevan riita-asian ratkaisemiseen. Tämä italialainen vähemmistö joutui kärsimään röyhkeästä pakkolunastuspolitiikasta, jota harjoitettiin edeltäneessä Jugoslavian valtiossa kuten myös muissa kommunistisissa ja totalitaarisissa järjestelmissä. Italian ja Slovenian hallitusten yhteisymmärryksestä huolimatta riita-asia on yhä edelleen osoitus räikeästä oikeuksien loukkauksesta, joka kohdistuu italialaiseen vähemmistöön, jonka omaisuudesta osa on edelleen epäoikeudenmukaisesti takavarikoitu. Lisäksi riita-asiaa ei voida sulkea vain Italiaa ja Sloveniaa koskevaksi, vaan se kuuluu Euroopan unionin ja Slovenian välisten suhteiden ja erityisesti liittymisneuvottelujen piiriin. Liittymisen täytyy tapahtua vähemmistöjen oikeuksia täysin kunnioittaen sekä niin, että menneisyydessä tapahtuneet takavarikot korvataan, mitä voidaan pitää demokraattisen oikeusvaltion velvollisuutena. Mitkä ovat ne aktiiviset toimet, jotka komissio on keskusteluissaan Slovenian hallintovallan kanssa aikonut omaksua? Entä mikä on tapa, jolla neuvottelut saadaan kulkemaan kohti kaikkien asianomaisten hyväksymää riidan ratkaisua?. Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 1999) Liittymisneuvottelut aloitettiin Slovenian kanssa Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston joulu- kuussa 1997 tekemän päätöksen perusteella. Neuvotteluissa käsitellään Slovenian tulevaa unionin jäsenyyttä sekä Slovenian kykyä omaksua yhteisön säännöstö. Omistusoikeus ei kuitenkaan kuulu sinänsä yhteisön säännöstöön. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 222 artiklassa määrätään, että sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Yhteisön ja Slovenian suhteita säännellään Eurooppa-sopimuksella, joka tuli voimaan 1. helmikuuta 1999. Sopimukseen (liite XIII) sisältyy myös Slovenian kanssa käyty kirjeenvaihto, jonka mukaisesti Slovenia sitoutuu vapauttamaan kiinteistömarkkinansa neljän vuoden kuluttua Eurooppa-sopimuksen voimaantulosta. Slovenia on sitoutunut vapauttamaan kolme vuotta Sloveniassa (ja aiemmin Italiassa) asuneiden unionin kansalaisten kiinteistömarkkinat välittömästi Eurooppa-sopimuksen tultua voimaan. Lisäksi Slovenia oli tehnyt edellä mainitun kirjeenvaihdon mukaisesti tarvittavat perustuslakimuutokset heinäkuussa 1997 ennen Eurooppa-sopimuksen ratifiointia. Komissio jatkaa neuvotteluja Slovenian kanssa arvioidakseen omistusoikeuden täytäntöönpanon asianmukaisuutta. Slovenia on moneen otteeseen vahvista- nut sitoutuvansa täysin panemaan kaikki Eurooppa-sopimuksen liitteen XIII määräykset hyvissä ajoin täytäntöön. (1999/C 320/129) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3962/98 esittäjä(t): Jessica Larive (ELDR) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Alankomaalaiset maksavat pankkiautomaattisiirroista EU:ssa Eräs alankomaalainen pankki on 2. joulukuuta 1998 lähtien perinyt tililtä viisi guldenia silloin, kun asianomainen nostaa pankkiautomaatista rahaa toisessa ”euromaassa”. Sama pankki perii kuluja myös


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3918/98 von Graham MATHER an die Kommission. Tagung des ECOFIN-Rates vom 1. Dezember 1998

eurovoc_concepts:
Community body
EU programme
VAT
code of conduct
committee (EU)
exchange of information
excise duty
fiscal policy
tax system
type of business


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3922/98 de los diputados Hilde HAWLICEK , Herbert BÖSCH Vammaisurheilun edistäminen

eurovoc_concepts:
action programme
anti-discriminatory measure
disabled person
financial aid
sport
sports body


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3967/98 del Paul RÜBIG Euroopan säädösten taloudellisten vaikutusten arviointi

eurovoc_concepts:
Community budget
impact study
legislative procedure
non-government bill
small and medium-sized enterprises


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3934/98 del Carlos ROBLES PIQUER a la Comisión. Uso de energía atómica para desalinizar agua del mar en países secos

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
drinking water
drought
international cooperation
nuclear energy
saltwater
third country
water treatment

text: 21. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 207/147 (1999/C 207/203) PREGUNTA ESCRITA E-3934/98 de Carlos Robles Piquer (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Uso de energía atómica para desalinizar agua del mar en países secos El Organismo Internacional de Energía Atómica, dependiente de las Naciones Unidas, ha propuesto en su última conferencia el desarrollo urgente de programas para desalinizar agua marina mediante pequeños reactores nucleares. En su última asamblea, de septiembre, ha pedido a su Director que dé prioridad a esta opción y promueva a estos efectos la cooperación internacional. ¿Puede indicar la Comisión cuál es la posición de la Unión Europea sobre esta materia, especialmente sobre las posibilidades de una desalinización nuclear barata en el norte de África (Magreb y Mashreq), de acuerdo con el estudio que ha concluido sobre el tema el referido OIEA? Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisión (3 de febrero de 1999) La Comisión sigue desde hace muchos años los trabajos del Organismo Internacional de la Energía Atómica (OIEA) sobre la posible utilización de reactores nucleares para desalinizar el agua marina. Por otra parte, considera que el recurso a la energía nuclear precisa de unos elevados niveles de pericia, de experiencia y de seguridad. Exige asimismo firmes garantías de no proliferación y la existencia de unas autoridades de seguridad poderosas e independientes. No parece que la región mencionada por Su Señoría reúna actualmente todas estas condiciones. (1999/C 207/204) PREGUNTA ESCRITA E-3937/98 de Carlos Robles Piquer (PPE) al Consejo (4 de enero de 1999) Asunto: Perspectivas inmediatas del proyecto a largo plazo de fusión nuclear La decisión del Departamento de Energía de los EE. UU. de retirar a sus investigadores en centros extranjeros dentro del actual proyecto ITER plantea difíciles decisiones a los restantes socios, es decir, UE, Japón y Rusia. Según informaciones recientemente publicadas, la decisión europea es seguir adelante durante algunos años sin aumentar su dotación económica. Por otra parte, la pérdida de confianza en cuanto a la viabilidad a largo plazo de la opción tokamak (ITER) da nuevas alas a otras opciones como los reactores tipo stellarator. ¿Puede informar el Consejo de sus intenciones en esta materia y de las correspondientes posiciones que se hayan definido en Japón y Rusia? Igualmente, ¿puede enjuiciar la línea presupuestaria de la UE para esta finalidad en el período del V Programa-marco? Por último, la justificación de esta línea ¿puede quedar invariable, a juicio del Consejo, después de la decisión de los EE. UU. ? Respuesta (9 de marzo de 1999) 1. El 30 de junio de 1998, la Comunidad Europea de la Energía Atómica aprobó la prórroga del Acuerdo ADT-ITER (1) por tres años (del 22 de julio de 1998 al 21 de julio de 2001) (2). La prórroga por tres años recibió asimismo la aprobación de dos de sus socios, Rusia (el 16 de junio de 1998) y Japón (el 14 de julio de 1998)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3954/98 do Deputado Nuala AHERN Strålningspåverkan och miljökonsekvenser av de franska kärnvapenproven i Mururoa- och Fangataufaatollerna

eurovoc_concepts:
French Polynesia
International Atomic Energy Agency
dissemination of information
environmental impact
impact study
nuclear test
radioactivity
report

text: 12. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 325/41 Resposta do Professor João de Deus Pinheiro em nome da Comissão (21 de Janeiro de 1999) A Comissão acompanha de perto a situação em termos alimentares prevalecente no Sul da Somália, trabalhando em estreita colaboração com o Programa Alimentar Mundial (PAM) das Nações Unidas. Com base nos relatórios da unidade de avaliação da segurança alimentar, co-financiada pela Comunidade, a Comissão partilha da preocupação do PAM acerca da deterioração da situação alimentar resultante de más colheitas, do aumento da insegurança no Sul da Somália e dos efeitos das inundações provocadas por El Niño. O organismo de coordenação da ajuda à Somália, no qual a Comissão participa activamente, confirmou igualmente a crise iminente e lançou um apelo de emergência. Será este organismo que coordenará a reacção da comunidade internacional. A Comissão já afectou 10 milhões de euros a título de ajuda alimentar. Através do PAM, serão distribuídas às pessoas mais vulneráveis das áreas mais afectadas do Sul da Somália 10. 899 toneladas métricas de alimentos, incluindo 9. 130 toneladas de cereais, 1. 000 toneladas de feijão e 559 toneladas de óleo vegetal. (1999/C 325/049) PERGUNTA ESCRITA E-3953/98 apresentada por Nuala Ahern (V) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Orçamento Euratom para 1999 Por que motivo propôs a Comissão reduzir em 15 % os recursos a conceder à Euratom para fins de aplicação de um «controlo específico das grandes instalações de tratamento de plutónio» (Rubrica B4-2021) no orçamento para 1999? Resposta dada pelo Comissário Papoutsis em nome da Comissão (8 de Março de 1999) A redução na rubrica orçamental B4-2021 não ultrapassa 1,5 % em termos de dotações para autorização. Esta redução deve-se, principalmente, à conclusão de dois grandes projectos de investimento em inícios de 1999, nomeadamente os laboratórios de salvaguarda no local nas instalações de tratamento de La Hague e Sellafield. Dado que as grandes instalações de tratamento de plutónio já estão operacionais ou na fase que precede a entrada em serviço, nos próximos anos as despesas deixarão de estar relacionadas com investimentos em equipamento de salvaguardas para passarem a estar relacionadas com actividades de manutenção e com o recrutamento e formação de inspectores qualificados para desempenharem as actividades de inspecção altamente complexas necessárias nestas instalações. (1999/C 325/050) PERGUNTA ESCRITA E-3954/98 apresentada por Nuala Ahern (V) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Impacto radiológico e ambiental dos ensaios nucleares franceses nos atóis de Mururoa e Fangataufa Poderá a Comissão dar a conhecer as principais conclusões de um estudo efectuado pela Agência Internacional de Energia Atómica (AIEA), a pedido da Comissão e das autoridades francesas, sobre o impacto radiológico e ambiental dos ensaios nucleares franceses nos atóis de Mururoa e Fangataufa? A quem foi o relatório distribuído e a que novos estudos acerca deste problema tenciona a Comissão dar o seu apoio? Resposta dada pela Comissária Bjerregaard em nome da Comissão (26 de Janeiro de 1999) O estudo sobre o atol de Mururoa foi efectuado por um Comité Consultivo Internacional (CCI), instituído pela Agência Internacional da Energia Atómica (AIEA) a pedido do Governo francês. A Comissão encontrava-se


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3852/98 von Jannis SAKELLARIOU Finanzielle Ausstattung BISTRO - Empfängerkreis TACIS-LIEN

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
Community budget
EU aid
EU programme
Kazakhstan
action programme
financial aid
non-governmental organisation

text: C 320/82 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 6. 11. 1999 prüfungsprozeß nunmehr abgeschlossen. Das Arbeitsprogramm der Kommission für 1999 sieht vor, daß ein konsolidierter Text zur Aktualisierung und Überarbeitung der bestehenden Richtlinien über die Etikettierung von Tabakerzeugnissen und den maximalen Teergehalt von Zigaretten anhand der Erfahrungen mit den bisherigen Bestimmungen in der ersten Jahreshälfte 1999 vorgeschlagen werden soll. KOM(96) 609 endg. (1) (2) ABl. L 213 vom 30. 7. 1998. (3) ABl. L 359 vom 8. 12. 1989. (4) ABl. L 137 vom 30. 5. 1990. (1999/C 320/109) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3852/98 von Jannis Sakellariou (PSE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Finanzielle Ausstattung BISTRO ; Empfängerkreis TACIS-LIEN Kann die Kommission Angaben über die finanzielle Ausstattung des BISTRO-Programms für die Jahre 1. 1998 und 1999 machen? Wie groß ist insbesondere der Betrag der noch nicht gebundenen Mittel? 2. Kann die Kommission mitteilen, wie viele Bewerber sich insgesamt um eine Förderung im Rahmen von BISTRO im Jahre 1998 bemüht haben? Wie hoch ist die durchschnittlich beteiligte Fördersumme pro Antrag? 3. Wie verteilen sich die bewilligten Anträge auf Träger und NRO aus den einzelnen Mitgliedstaaten? Können Fördermittel für Projekte mit Partnern aus Kasachstan im Rahmen von TACIS-LIEN beantragt 4. werden? 5. Wenn nicht, wie erklärt es sich die Kommission, daß Angehörige der Delegation der Europäischen Kommission in Kasachstan deutschen Antragstellern empfehlen, Fördermittel für Projekte mit Partnern aus Kasachstan im Rahmen von TACIS-LIEN zu beantragen, obwohl die einschlägigen Richtlinien des TACIS- LIEN-Programms festlegen, daß Kasachstan nicht mit einem LIEN-Ermessenshaushalt ausgestattet ist und eine Antragstellung daher zwangsläufig scheitern muß? Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission (4. Februar 1999) Im Rahmen des Aktionsprogramms 1996-97 für Kasachstan betrug die Mittelausstattung von Bistro 1. 1 Mio. Euro. Die Hälfte dieses Haushalts für 1996/97 ist noch verfügbar. Über das nächste Aktionsprogramm wird noch verhandelt. Daher können noch keine Zahlen über die Mittelausstattung genannt werden. Das Bistro-Programm wird von der Delegation der Kommission in Alma Ata verwaltet, die bisher 2. 34 Anträge erhalten hat. Neun davon wurden genehmigt. Das durchschnittliche Budget für ein Bistro-Projekt beträgt 44. 000 Euro. 3. Von den neun genehmigten Projekten wurden drei an kasachische Einrichtungen vergeben. Die restlichen sechs Projekte wurden an vier Mitgliedstaaten vergeben: (Deutschland 2; Frankreich 1; Niederlande 1 und Vereinigtes Königreich 2). 4. Ja, Projekte mit kasachischen Partnern können beantragt werden. 5. Die Delegation der Kommission in Alma Ata hat die Aufgabe, vor Ort darüber zu informieren, wie TACIS-Mittel über alle verfügbaren Fazilitäten erhältlich sind. In Kasachstan gibt es derzeit zwei laufende LIEN- Projekte, die im Rahmen des Programms für 1997 finanziert wurden


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3923/98 af Michl EBNER til Kommissionen. Aldersgrænse for buschauffører

eurovoc_concepts:
approximation of laws
bus
drivers
driving licence
older worker
retirement conditions
transport regulations

text: 28. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 182/135 Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at bringe den nye finske lov om beskatning af biler i overensstemmelse med traktatens artikel 95? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (18. februar 1999) Kommissionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger. (1999/C 182/185) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3923/98 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Aldersgrænse for buschauffører Aldersgrænsen for buschauffører er forskellig i de enkelte medlemsstater, f. eks. ligger den i Italien på 65 år (trafiklovens artikel 135, stk. 6), i Østrig og Tyskland derimod på 70 år. Denne omstændighed har allerede ført til juridisk usikkerhed under kontrolaktioner. Kommissionen bedes derfor meddele: 2 om en buschauffør med østrigsk eller tysk kørekort også kun må arbejde som buschauffør i Italien, indtil han er 65 år gammel, og 2 om Kommissionen har til hensigt inden for en overskuelig fremtid at harmonisere bestemmelserne vedrørende aldersgrænsen for buschauffører? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (3. marts 1999) Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E3997/97 (1). (1) EFT C 22 af 17. 7. 1998. (1999/C 182/186) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3988/98 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Håndbog over de europæiske kulturstatistiske kilder I svaret fra Oreja af 27. november 1996 på min skriftlige forespørgsel (E-2761/96) (1) om bedre forvaltning og beskyttelse af Italiens kunst- og kulturarv erklærede Kommissionen, at den ikke rådede over særlige undersøgelser om det arbejde, der udføres af centre og institutioner til fremme af den nationale kulturarv. Den oplyste imidlertid samtidig, at der er ved at blive udarbejdet en håndbog over de europæiske kulturstatistiske kilder, som efter hensigten skal gennemgå de organer, der løbende udarbejder kultur- statistikker


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3874/98 del Raimo ILASKIVI a la Comisión. Informe sobre las ayudas de la UE obtenidas por Jasser Arafat

eurovoc_concepts:
EU aid
Palestine
West Bank question
aid recipient
building industry
financial control
housing policy
job creation
subsidised housing
use of aid

text: C 207/138 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 7. 1999 (1999/C 207/187) PREGUNTA ESCRITA P-3862/98 de Joan Colom i Naval (PSE) a la Comisión (9 de diciembre de 1998) Asunto: Publicidad en televisión La Directiva «Televisión sin fronteras» regula, entre otros temas, el de la publicidad en la televisión y, en concreto, los cortes para publicidad en los programas y las películas emitidas. ¿Puede decir la Comisión si se cumple esta normativa -u otra aplicable, si la hubiere- en los Estados miembros y especialmente en España? Respuesta del Sr. Oreja en nombre de la Comisión (4 de febrero de 1999) La Directiva 89/552/CEE del Consejo, de 3 de octubre de 1989, sobre la coordinación de determinadas disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados Miembros relativas al ejercicio de actividades de radiodifusión televisiva (1) («Televisión sin fronteras»), contiene disposiciones relativas al tiempo de transmisión de publicidad admitido en televisión (limitación por día y por hora, artículo 18) y al número y al método de inserción de las interrupciones publicitarias (artículo 11), así como al contenido y a la presentación de los anuncios publicitarios (artículos 10 a 16). Existen asimismo normas específicas en materia de patrocinio (artículo 17). La Comisión ha recibido varias quejas relativas al supuesto incumplimiento, en algunos Estados miembros, de las normas aplicables en materia de publicidad. Estas quejas, que emanan generalmente de asociaciones de consumidores, se refieren al rebasamiento sistemático de los porcentajes de transmisión autorizados. Estos problemas afectan más concretamente a las prácticas de algunos organismos de radiodifusión ubicados en Grecia, España, Italia y Portugal. La Comisión está justamente tratando de recabar los elementos necesarios para decidir en qué medida estos supuestos rebasamientos podrían constituir una infracción por parte de los Estados miembros en cuestión, con el fin de tomar, en su caso, las medidas apropiadas. (1) DO L 298 de 17. 10. 1989. (1999/C 207/188) PREGUNTA ESCRITA E-3874/98 de Raimo Ilaskivi (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Informe sobre las ayudas de la UE obtenidas por Jasser Arafat Según un informe de la UE dado a conocer a la opinión pública, las ayudas concedidas por la Unión Europea para fomentar el desarrollo de las zonas pobres de Gaza y Cisjordania, parecen haber sido utilizadas para la construcción de viviendas para personas del entorno próximo al dirigente palestino Jasser Arafat. Según el informe, el importe que puede haber sido destinado a proyectos poco claros asciende a unos 115 millones de marcos finlandeses. ¿Qué medidas piensa emprender la Comisión para aclarar la veracidad de las sospechas que pone de manifiesto el informe? Si se confirma la veracidad de las sospechas ¿qué medidas piensa tomar la Comisión para recuperar las ayudas de la UE utilizadas de forma incorrecta? Respuesta del Vicepresidente Marín en nombre de la Comisión (12 de febrero de 1999) La Comunidad es el primer donante mundial para Palestina. El presupuesto comunitario y los Estados miembros proporcionan el 54 % de ayuda total destinada a Cisjordania y la Franja de Gaza. Algunos artículos de prensa han cuestionado recientemente el modo en que se ha ejecutado un proyecto financiado por la Comunidad referente al apoyo dado al Consejo Palestino de la Vivienda (PHC)


title: WRITTEN QUESTION No. 3934/98 by Carlos ROBLES PIQUER to the Commission. Use of nuclear energy for the desalination of sea water in arid countries

text: 21. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 207/147 (1999/C 207/203) WRITTEN QUESTION E-3934/98 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Use of nuclear energy for the desalination of sea water in arid countries At its last conference the International Atomic Energy Agency, a United Nations body, proposed the urgent development of programmes for the desalination of sea water using small nuclear reactors. At its last assembly in September it asked its Director to give priority to this option and to promote international cooperation in this field. Can the Commission say what the European Union’s position is on this subject, in particular the possibilities of cheap nuclear desalination in North Africa (Maghreb and Mashreq countries) in accordance with the study on the subject carried out by the IAEA? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (3 February 1999) For very many years the Commission has been monitoring the work carried out by the International Atomic Energy Agency (IAEA) on the possible use of nuclear reactors for the desalination of sea water. The Commission considers, moreover, that the use of the nuclear option requires high levels of expertise, experience and safety. It also demands high-level non-proliferation assurances and the existence of strong and independent safety authorities. Currently, these conditions do not all appear to have been met in the region referred to by the Honourable Member. (1999/C 207/204) WRITTEN QUESTION E-3937/98 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Council (4 January 1999) Subject: Immediate prospects for the long-term nuclear fusion project The US Department of Energy’s decision to withdraw its researchers from foreign centres involved in the current ITER project presents the other partners 6 the EU, Japan and Russia 6 with difficult decisions. According to information published recently, Europe has decided to continue for a few years without increasing its funding. Furthermore, the loss of confidence in the long-term viability of the tokamak option (ITER) is renewing interest in other options such as stellarator-type reactors. Can the Council say what its intentions are in this area and what the Japanese and Russian positions are? Also, can it examine the EU’s budget line earmarked for this purpose for the duration of the Fifth Framework Programme? Finally, does it consider that the justification for this line can remain unchanged following the US decision? Reply (9 March 1999) On 30 June 1998, the European Atomic Energy Community approved the extension of the ITER-EDA (1) 1. agreement for three years (22 July 1998 to 21 July 2001) (2). The three-year extension was also approved by two of its partners to the agreement, Russia (on 16 June 1998) and Japan (on 14 July 1998)


title: WRITTEN QUESTION No. 3851/98 by Sören WIBE to the Commission. Suitability of 'Ice-Cream War' as propaganda in all 15 Member States

eurovoc_concepts:
EU publication
Economic and Monetary Union
Ecu
Sweden
public awareness campaign
selective dissemination of information
single market
young person

text: C 207/136 Official Journal of the European Communities EN 21. 7. 1999 by Council Regulation (EEC) 1107/70 of 4 June 1970 on the granting of aids for transport by rail, road and inland waterway (3), by Council Regulation (EEC) 1191/69 of 26 June 1969 on action by Member States concerning the obligations inherent in the concept of a public service in transport by rail, road and inland waterway (4) and by Council Regulation (EEC) 1192/69 of 26 June 1969 on common rules for the normalisation of the accounts of railway undertakings continue to apply. The compensation, aid and intervention granted by national authorities on the basis of the aforementioned Regulations are notified regularly to the Commission, which makes this information available to the Member States in the form of an analytical report. The Commission is currently updating the report for 1997. (1) OJ L 237, 24. 8. 1991. (2) COM(98) 202 final. (3) OJ L 130, 15. 6. 1970. (4) OJ L 156, 28. 6. 1969. (1999/C 207/185) WRITTEN QUESTION E-3851/98 by Sören Wibe (PSE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Suitability of ‘Ice-Cream War’ as propaganda in all 15 Member States Material in the form of a comic strip entitled ‘The Ice-Cream War’, aimed at the younger youth bracket, has been published in all the official languages of the Union. In the UK, however, the material has reportedly been cancelled following a debate in the House of Commons and, in Denmark, the Commission’s information office is not distributing the material as it is not considered to be appropriate to the Danish debate. ‘The Ice-Cream War’ contains propaganda for EMU. To date, three Member States have declined to take part in EMU. Under these circumstances, is it appropriate for the Commission to produce and distribute material propagandising for EMU in a Member State which has decided not to take part in EMU? Would it not be appropriate to withdraw the Swedish edition of ‘The Ice-Cream War’ on grounds of the EMU propaganda contained in the material? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (4 February 1999) The Commission publication ‘The Raspberry Ice Cream War’ (1) (Swedish title ‘Glasskriget’) aims at explaining some basic Community policies concerning the internal market. In this context it briefly mentions the introduction of the euro. The Commission would not agree that this publication amounts to ‘propaganda’. The Commission’s representations in the Member States advise the Commission on the suitability for distribution of centrally-produced publications. It is true that, on the basis of such advice, the Commission chose not to distribute ‘The Raspberry Ice Cream War’ in certain Member States. In others, the Commission notes, the publication is proving popular. (1) ISDN 92-828-2341-5. (1999/C 207/186) WRITTEN QUESTION E-3856/98 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (4 January 1999) Subject: Freedom of movement for sports coaches 1. Is it true that the Italian Government (through the Italian National Olympics Committee, sports academies and technical bodies) discriminates against its own people and against sports professionals by


title: WRITTEN QUESTION No. 3959/98 by Raimo ILASKIVI , Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM , Jyrki OTILA Equality of treatment with regard to various services (continued)

eurovoc_concepts:
Finland
exchange of information
parliamentary question
postal service
tourism


title: WRITTEN QUESTION No. 3968/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. 'Improved stove' programmes

eurovoc_concepts:
EU programme
UNHCR
biomass
energy production
forestry policy
fuel wood
furnace
refugee
thermal equipment

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/119 Vastaus (26. huhtikuuta 1999) Euroopan unioni hyväksyi Kuubaa koskevan yhteisen kannan 2. joulukuuta 1996. EU:n päällimmäisenä tavoitteena on edistää ja helpottaa rauhanomaista siirtymistä moniarvoiseen demokratiaan sekä ihmis- oikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen. EU ja AKT-valtiot päättivät kesäkuussa 1998 hyväksyä Kuuban tarkkailijaksi Lomén sopimuksen jatkamista koskeviin neuvotteluihin. Samalla unioni muistutti Kuubaa tiukoista ihmisoikeuksia koskevista vaatimuksista, joiden noudattaminen on uuteen sopimukseen liittymisen edellytys. Unioni otti vuonna 1998 useita kertoja yhteyttä Kuuban viranomaisiin vaatien erityisesti toisinajattelijoiden vapauttamista. Neuvosto totesi arvioidessaan yhteistä kantaa viimeksi 7. joulukuuta 1998, että viimeisen puolen vuoden aikana EU on tiivistänyt erityisesti ihmisoikeuksia koskevaa vuoropuhelua Kuuban viranomaisten kanssa. jälleen, että Kuuban suhteen Euroopan unionin tavoitteena on edistää rauhanomaista Neuvosto totesi siirtymistä moniarvoiseen demokratiaan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista. Neuvosto on tietoinen marraskuussa 1997 tapahtuneesta riippumattoman uutistoimiston Línea Sur Pressin johtajan Arévalo Padrónin vangitsemisesta. José de la Luz y Caballero -yhdistyksen puheenjohtaja Paez Núñez pidätettiin heinäkuussa 1997. Neuvoston saamien tietojen mukaan syyskuussa 1997 vangittu riippumatto- man uutistoimiston Cuba Pressin toimittaja Recio Martínez on äskettäin vapautettu. Neuvosto tiedottaa parlamentille tilanteen kehittymisestä ja pyrkii edelleen vaikuttamaan Kuuban viranomai- siin, jotta ihmisoikeuksia ja tiedonvälittämisen vapautta kunnioitettaisiin tinkimättä. Neuvosto haluaa vielä ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavansa huolestuneena riippumattoman lehdistön toimittajiin Kuubassa viime kuukausina kohdistuneita vainotoimia. Edellä mainittujen kolmen toimittajan tapaukset ovat tunnettuja, mutta ei ole myöskään syytä unohtaa Joel Díazia, joka on vangittuna siitä syystä, että hän on käyttänyt oikeuttaan tiedonvälittämisen vapauteen. (1999/C 297/161) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3968/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: ”Paranneltuja uuneja” koskevat ohjelmat Mitä tutkimuksia komissio on suorittanut siitä, kuinka tarkoituksenmukaista on turvautua uunien parante- luohjelmiin ja muihin polttopuun kysyntä- joilla pyritään vähentämään polttopuun käyttöä pakolaisten majoitusalueilla? tarjontapuoleen liittyviin strategioihin, tai (1999/C 297/162) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3969/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: ”Paranneltuja uuneja” koskevat ohjelmat Mikä on komission politiikka, mitä tulee polttoaineiden toimittamiseen pakolaisleireille ruoanvalmistusta ja lämmitystä varten? Kannattaako se leirien varustamista ”parannelluilla uuneilla” ja onko se ottanut huomioon viimeaikaiset arviot, joissa kyseenalaistetaan ”paranneltujen uunien” tehokkuus verrattuna perinteiseen ”kolmen kiven” leirituleen?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3979/98 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS Tasso di utilizzazione delle risorse del "Pacchetto Delors" per la Grecia

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
Greece
Structural Funds
commitment of expenditure
operational programme
payment
use of aid

text: C 320/100 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 6. 11. 1999 (1999/C 320/133) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3979/98 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Tasso di utilizzazione delle risorse del «Pacchetto Delors» per la Grecia Il 4 dicembre 1997 la Commissaria Wulf-Mathies ha riferito, rispondendo all’interrogazione scritta E-3209/ 97 (1), che fino al 1o ottobre 1997 era stato utilizzato il 37,87 % dei fondi impegnati per la Grecia nell’ambito del Quadro comunitario di sostegno 1994-1999 (Pacchetto Delors II). Può la Commissione riferire qual è la situazione attuale riguardo all’utilizzazione complessiva dei fondi nell’ambito del Pacchetto Delors, come pure quali sono le percentuali di utilizzazione per regione e per settore di attività (istruzione, sanità, energia, infrastrutture, ecc. ) in Grecia? (1) GU C 187 del 16. 6. 1998, pag. 3. Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (28 gennaio 1999) Al 1o dicembre 1998, il livello di esecuzione delle risorse dei fondi strutturali stanziate a favore del quadro comunitario di sostegno (QCS) per la Grecia risultava molto soddisfacente. Rispetto agli importi stabiliti per l’intero periodo 1994-1999, esso raggiungeva infatti l’80 % per gli impegni e il 56,6 % per i pagamenti. Occorre precisare che gli Stati membri hanno a disposizione l’anno 1999 per effettuare gli impegni e un triennio (1999, 2000, 2001) per procedere ai pagamenti. La tabella che illustra il livello di esecuzione per tutti i programmi operativi del QCS è trasmessa direttamente all’onorevole parlamentare ed al segretariato generale del Parlamento. (1999/C 320/134) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3980/98 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Piano d’azione nazionale greco (4 gennaio 1999) Può la Commissione riferire se il governo greco ha assunto impegni concreti e, se sì, quali per pervenire entro il 1999, adottando gli opportuni provvedimenti, a un approccio preventivo in materia di disoccupazione, per stabilire obiettivi precisi di politica a favore dell’occupazione e per approntare indici statistici sull’occupazione, che costituiscono i tre maggiori elementi di debolezza del piano d’azione greco per il 1998? Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (23 febbraio 1999) Il piano d’azione nazionale greco 1998 (NAP) per l’occupazione riflette la volontà del governo greco di affrontare i problemi fondamentali dell’occupazione. Uno sforzo è stato fatto per andare verso un approccio più preventivo e interventista del mercato del lavoro. Il Governo greco si impegna ad adeguarsi agli orientamenti per prevenire la disoccupazione a lungo termine dei giovani e degli adulti ed è stato presentato un certo numero di misure. Tuttavia, in assenza di un sistema appropriato che identificherebbe, illustrerebbe e controllerebbe i flussi verso la disoccupazione e provenienti da essa, la maggior parte delle misure tende ancora a concentrarsi per lo più sul complesso dei disoccupati. Uno sforzo specifico è stato fatto per i giovani e il programma «I giovani nella vita attiva» è rivolto ai giovani beneficiari prima che essi raggiungano i sei mesi di disoccupazione. Entro il 2000 si prevede di coprire circa 200. 000 persone. Nel 1998 il NAP greco ha lo scopo di dare priorità agli adulti disoccupati nel primo anno di disoccupazione e un obiettivo di 60. 000 persone è stato fissato per il 2000


title: WRITTEN QUESTION No. 3898/98 by Hiltrud BREYER Ethnic bomb

eurovoc_concepts:
biological weapon
ethnic conflict
ethnic group
military equipment
military research
scientific research

text: C 341/18 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (17 mars 1999) Användandet av tillsatsämnen i foder regleras genom rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (1). Det förbud mot fyra olika tillsatser som parlamentsledamoten hänvisar till föreslogs av kommissionen efter bedömningen att dessa tillsatser enligt artikel 3a i det direktivet bör ”av betydelsefulla anledningar som rör människors eller djurs hälsa (. ) förbehållas medicinsk eller veterinär användning”. Som det anges i skälen till den förordning som antogs av rådet den 17 december 1998 (2) skall återkallandet av godkännandet av zinkbacitracin, spiramycin, virginiamycin och tylosinfosfat ses som en försiktighetsåtgärd som vidtagits för att bevara humanmedicinens effektivitet och för att på så sätt skydda folkhälsan. Beslutet är förenligt med rekommendationerna från Världshälsoorganisationens konferens i oktober 1997, Ekonomiska och sociala kommittén, Internationella byrån för epizootier och konferensen om det mikrobiella hotet i Köpenhamn i september 1998. (1) (2) EGT L 270, 14. 12. 1970. dok. KOM(98) 763 slutlig. (1999/C 341/028) SKRIFTLIG FRÅGA E-3898/98 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Etnisk bomb Färska rapporter från Sydafrika och Israel indikerar att sådana biologiska stridsmedel eventuellt håller på att utvecklas som kan riktas mot människor av viss ras eller etnisk tillhörighet. Skulle kommissionen, mot bakgrund av detta, kunna bekräfta 1. 2. att inga EU-medel används, varken direkt eller indirekt, till sådan forskning, att sådan forskning inte bedrivs i någon av Europeiska unionens medlemsstater? Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (10 februari 1999) Kommissionen kan bekräfta att det inte ges något gemenskapsstöd, varken direkt eller indirekt, till den forskning som frågeställaren tar upp. Kommissionen känner inte till någon sådan forskning i medlemsstaterna. (1999/C 341/029) SKRIFTLIG FRÅGA E-3917/98 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Ekofin-rådets möte den 1 december 1998 Vid detta möte anmodade uppförandekodgruppen kommissionen att så snart som möjligt genomföra två studier: dels en jämförande studie över administrativa metoder, dels en undersökning av hur förvaltnings- bolagens aktiviteter och koncerninterna aktiviteter beskattas i de olika medlemsstaterna


title: WRITTEN QUESTION No. 3954/98 by Nuala AHERN Radiological and environmental impact of French nuclear tests on the Mururoa and Fangataufa atolls

text: 12. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 325/41 Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1999) Komissio seuraa tarkkaan Etelä-Somalian elintarviketilannetta ja toimii läheisessä yhteistyössä ja sovittaen toimensa yhteen Yhdistyneiden Kansakuntien Maailman elintarvikeohjelman (WFP) kanssa. Yhteisöltäkin rahoitusta saavan elintarviketurvatilannetta arvioivan ryhmän kertomusten perusteella komissio jakaa WFP:n huolen huonoista sadoista johtuvan elintarviketilanteen pahenemisesta, lisääntyneestä epävarmuudesta Etelä- Somaliassa ja El Niño -sääilmiön aiheuttamien tulvien vaikutuksista. Somalian avustamista koordinoiva yksikkö, jonka toimintaan komissiokin aktiivisesti osallistuu, on myös vahvistanut kriisin lähestyvän ja pyytänyt hätäapua. Yksikkö koordinoi kansainvälisen yhteisön vastauksen pyyntöön. Komissio on jo luvannut 10 miljoonaa euroa elintarvikeapuun. 10 899 tonnia elintarvikkeita sisältäen 9 130 tonnia viljaa, 1 000 tonnia papuja ja 559 tonnia kasviöljyä jaetaan WFP:n kautta Etelä-Somalian pahiten kärsineiden alueiden heikoim- massa asemassa oleville väestöryhmille. (1999/C 325/049) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3953/98 esittäjä(t): Nuala Ahern (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euratomin talousarvio vuodelle 1999 Miksi komissio on ehdottanut, että Euratomin käyttöön varattavia, plutoniumia käsittelevien suurlaitosten erityisvalvonnan toimeenpanemiseen (budjettikohta B4-2021) tarkoitettuja määrärahoja vähennettäisiin 15 prosentilla vuoden 1999 talousarviossa? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 1999) Budjettikohtaa B4-2021 koskeva vähennys on vain 1,5 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista. Vähennys johtuu lähinnä siitä, että kaksi merkittävää investointiprojektia saadaan päätökseen vuoden 1999 alkupuolella. Kyseiset projektit ovat La Haguen ja Sellafieldin jälleenkäsittelylaitoksissa sijaitsevat turvavalvontalaboratoriot. Koska suurimittaiset plutoniumin käsittelylaitokset ovat jo tuotannossa tai käyttöönottovaiheessa, varojen käytön painopiste siirtyy tulevina vuosina turvavalvontalaitteisiin käytettävistä investoinneista huoltotoimiin ja pätevien tarkastajien työhönottoon ja kouluttamiseen. Tällaisia tarkastajia tarvitaan suorittamaan erittäin monimutkaisia tarkastuksia näissä laitoksissa. (1999/C 325/050) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3954/98 esittäjä(t): Nuala Ahern (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Ranskan Mururoan ja Fangataufan atolleilla suorittamien ydinkokeiden säteily- ja ympäristövaikutukset Mitkä olivat sen tutkimuksen tärkeimmät tulokset, jonka kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) suoritti komission ja ranskalaisten viranomaisten puolesta ja joka koski Ranskan Mururoan ja Fangataufan atolleilla suorittamien ydinkokeiden säteily- ja ympäristövaikutuksia? Kenelle mietintö on toimitettu ja mitä tähän ongelmaan liittyviä lisätutkimuksia komissio aikoo tukea? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 1999) Mururoaa koskevan tutkimuksen toteutti Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) perustama kansainvä- linen neuvoa-antava komitea Ranskan hallituksen pyynnöstä. Komissio kuului tähän komiteaan yhtenä


title: WRITTEN QUESTION No. 4070/98 by John CUSHNAHAN to the Commission. Misleading labelling

eurovoc_concepts:
Ireland
competence of the Member States
consumer protection
labelling
originating product
perishable goods

text: C 207/164 Official Journal of the European Communities EN 21. 7. 1999 Answer given by Mr van den Broek on behalf of the Commission (16 February 1999) The Commission is aware that the Czech Republic intended to increase import duties on Community pigmeat to counter the negative impact on the Czech market of imports, in particular those from the Community. The Commission had set refunds at a level designed to promote exports of pigmeat, primarily to Russia, in an attempt to solve the problems on the Community pigmeat market, but this also led to an increase in exports to the Czech Republic and other associated countries destabilising their pigmeat markets. Other associated countries were planning similar measures. The Commission has had talks with the authorities of the countries in question with a view to ensuring that they continue to respect the provisions of the Europe Agreements. The Commission would inform the Honourable Member that, as a result of these consultations, none of the countries in question have applied such measures. (1999/C 207/227) WRITTEN QUESTION P-4070/98 by John Cushnahan (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Misleading labelling Is the Commission aware that poultry/pigmeat products are being imported into Ireland in significant numbers and are being passed off as Irish through inadequate and misleading labelling? Will the Commission investigate this matter? Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (29 January 1999) The Commission has in its possession no information concerning the facts referred to by the Honourable Member. Article 2 of Council Directive 79/112/EEC of 18 december 1978 (1), on the labelling of foods specifies that such labelling shall not mislead consumers, more particular as regards the origin or source of those foods. It is for the inspection authorities in the Member States to comply with that provision. In this instance any inquiry must therefore be conducted by the Irish inspection authorities. (1) OJ L 33, 8. 2. 1979. (1999/C 207/228) WRITTEN QUESTION E-4083/98 by Françoise Grossetête (PPE) to the Commission (14 January 1999) Subject: Network for the surveillance and monitoring of communicable diseases In view of the European Parliament and Council decision of 24 September 1998 establishing a network for the epidemiological surveillance and monitoring of communicable diseases; In view of the pilot scheme currently being funded by the Commission for an epidemiological surveillance network for the epidemiological surveillance of alveolar hydatid disease, a parasitic disease transmitted through food but also closely linked to environmental factors and water; In view of the spread of this disease in France and Germany, its appearance in the Netherlands and the threat it represents in the United Kingdom;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3876/98 van Ernesto CACCAVALE Protectionisme en belemmering van de eerlijke concurrentie op de Italiaanse digitale TV-markt

eurovoc_concepts:
Italy
dominant position
high-definition television
inter-company agreement
pay television
protectionism
restriction on competition
satellite communications

text: C 320/84 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 6. 11. 1999 Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (28 januari 1999) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op schriftelijke vraag E-3596/98 van de heer Friedrich (1). (1) PB C 297 van 15. 10. 1999, blz. 84. (1999/C 320/112) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3876/98 van Ernesto Caccavale (UPE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Protectionisme en belemmering van de eerlijke concurrentie op de Italiaanse digitale TV-markt Het op de markt komen van de digitale televisie van de TV-groep Murdoch heeft in Italië voor grote beroering gezorgd. Murdoch’s News Corp Europe wil een overeenkomst sluiten met Telecom Italia die al op deze markt opereert samen met het bedrijf Stream. De nieuwe maatschappij van Murdoch zou in Italië naast de beide al bestaande exploitanten een plaats moeten krijgen: Telecom plus Stream en daarnaast Canal Plus met Telepiù en D+. De Italiaanse regering heeft zich zeer negatief uitgelaten over de plannen voor een overeenkomst tussen Telecom en Murdoch, omdat de Italiaanse partners hierdoor in een ondergeschikte positie terecht zouden komen. De minister van Communicatie Salvatore Cardinale heeft de vrees uitgesproken voor een al te sterke economische machtsbundeling van Murdoch en hij achtte een „protectionistische fase” noodzakelijk „om de RAI en Mediaset de kans te geven om hun eigen technologie te ontwikkelen en de concurrentie aan te gaan met de andere mundiale TV-consortia”. De vraag aan de Commissie luidt: ? of zij kan nagaan of de overeenkomst tussen Telecom en de Murdoch-groep wel voldoet aan alle regels van vrije concurrentie; ? zo nee, of zij kan vaststellen of de Italiaanse regering met haar „protectionistische” opstelling niet in strijd handelt met de Europese voorschriften voor concurrentie en, wanneer dat het geval is, welke maatregelen zij denkt te nemen. Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (8 februari 1999) Momenteel zijn er twee exploitanten van digitale betaaltelevisie actief op de Italiaanse markt. Tele+ wordt gecontroleerd door Canal+ en levert diensten op het gebied van digitale betaaltelevisie per satelliet en via de ether. Stream, die momenteel nog door Telecom Italia wordt gecontroleerd, levert digitale televisiediensten over de kabel en per satelliet. Uit mededingingsoogpunt bekleedt Tele+ ongetwijfeld een machtspositie in Italië, daar zij meer dan 90 % van de markt van de betaaltelevisie in handen heeft. Dit komt doordat zij lang vóór Stream is begonnen met de exploitatie van haar betaaltelevisieplatform en omdat zij onder meer thans de belangrijkste zendrechten in handen heeft, zoals de rechten over de door de grote Amerikaanse filmstudio’s geproduceerde films en de belangrijkste sportmanifestaties. De Commissie volgt de ontwikkeling van de markt op de voet in het licht van het geplande samengaan van de Murdoch-groep en Stream, en zal blijven waken over de goede toepassing van de communautaire regels


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3899/98 του Patricia McKENNA προς την Επ τροπή. Συμμετοχή της Επιτρόπου Emma Bonino στη Συνάντηση της Ομάδας Bilderberg του 1998

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Scotland
allowances and expenses
international meeting
operating cost
paid leave

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/143 Το προ΄γραµµα θα αποτελε΄σουν δυο κυ΄ριοι α΄ξονες συνεργασι΄ας: οι πολυµερει΄ς ανταλλαγε΄ς των νε΄ων και ορισµε΄νες δραστηριο΄τητες εθελου΄σιας παροχη΄ς υπηρεσιω΄ν. Επι΄ πλε΄ον, προβλε΄πονται µε΄τρα προτροπη΄ς, εκκι΄νησης και συνοδευτικα΄ µε΄τρα για τη βελτι΄ωση της ποιο΄τητας των ανταλλαγω΄ν και του επιπε΄δου συµµετοχη΄ς των εν λο΄γω νε΄ων (καταρτι΄σεις συ΄ντοµης δια΄ρκειας, ενηµε΄ρωση των νε΄ων, εκπαιδευτικε΄ς επισκε΄ψεις, υποστη΄ριξη για τη συ΄σταση των εθνικω΄ν συµβουλι΄ων νεο΄τητας, συνεργασι΄α στον τοµε΄α των µελετω΄ν για την κατα΄σταση των νε΄ων). Η εφαρµογη΄ του προγρα΄µµατος θα στηριχθει΄ στην εµπειρι΄α που ε΄χει αποκτηθει΄ απο΄ το κοινοτικο΄ προ΄γραµµα της νεο΄τητας για την Ευρω΄πη, µε την υποστη΄ριξη του γραφει΄ου τεχνικη΄ς βοη΄θειας (BAT) του προγρα΄µµατος Socrates. Θα εντοπισθου΄ν οι εθνικοι΄ υπευ΄θυνοι σε καθε΄να απο΄ τους 12 εται΄ρους που θα εξασφαλι΄σουν την προω΄θηση και τη διαχει΄ριση του προγρα΄µµατος σε συνεργασι΄α µε τις ευρωπαι¨κε΄ς δοµε΄ς συντονισµου΄, ιδι΄ως το δι΄κτυο των εθνικω΄ν οργανω΄σεων της νεο΄τητας για την Ευρω΄πη που ε΄χει ιδρυθει΄ σε καθε΄να απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη. Το προ΄γραµµα υποβλη΄θηκε στην ευρωµεσογειακη΄ επιτροπη΄ της Βαρκελω΄νης, στις 25 Νοεµβρι΄ου 1998 και ε΄λαβε την ε΄γκριση των 27 ευρωµεσογειακω΄ν εται΄ρων. Προ΄κειται να εισε΄λθη στη φα΄ση λειτουργι΄ας στις αρχε΄ς του 1999. Απο΄ το 1995, το προ΄γραµµα νεο΄τητα για την Ευρω΄πη επε΄τρεψε να στηριχθου΄ν προγρα΄µµατα που εµπλε΄κουν τους νε΄ους της Κοινο΄τητας και τους µεσογειακου΄ς τους εται΄ρους για ε΄να ετη΄σιο ποσο΄ περι΄που 1 εκατ. ευρω΄, ενω΄ ε΄χει στει΄λει, η΄δη απο΄ το 1996, πολλου΄ς νε΄ους ευρωπαι΄ους εθελοντε΄ς στο πλαι΄σιο της πρωτοβουλι΄ας για την ευρωπαι¨κη΄ εθελοντικη΄ υπηρεσι΄α. (1999/C 207/195) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3893/98 υποβολη΄: Arlindo Cunha (PPE) προς την Επιτροπη΄ (11 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Ποσοστω΄σεις για την εσοδει΄α της τοµα΄τας Με ποιο΄ν τρο΄πο σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να ανακατανει΄µει το 1999 τις ποσοστω΄σεις για την εµπορι΄α τοµα΄τας µε βα΄ση τα δεδοµε΄να που γνωστοποι΄ησε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος, ο΄ταν ει΄ναι γνωστο΄ πως υπα΄ρχουν βα΄σιµες υπο΄νοιες για την εγκυρο΄τητα ορισµε΄νων απο΄ τα εν λο΄γω δεδοµε΄να; Ποια΄ διαδικασι΄α θα εφαρµο΄σει α΄ραγε η Επιτροπη΄ σε περι΄πτωση που, µετα΄ την κατανοµη΄ των ποσοστω΄σεων, διαπιστω΄σει την ανακρι΄βεια των δεδοµε΄νων επι΄ των οποι΄ων βα΄σισε την κατανοµη΄; Με ποιο΄ τρο΄πο θα αποζηµιωθου΄ν οι παραγωγοι΄ στα κρα΄τη µε΄λη για τις ζηµι΄ες που θα ε΄χουν υποστει΄ ως αποτε΄λεσµα της απο΄φασης περι΄ κατανοµη΄ς των ποσοστω΄σεων που τους αναλογου΄ν; Απα΄ντηση του κ. Fischler Εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (13 Ιανουαρι΄ου 1999) Όσον αφορα΄ την εγκυρο΄τητα ορισµε΄νων στοιχει΄ων στα οποι΄α βασι΄ζεται ο υπολογισµο΄ς της κατανοµη΄ς των ποσοστω΄σεων µεταξυ΄ των κρατω΄ν µελω΄ν για την περι΄οδο εµπορι΄ας 1999-2000, την εγκυρο΄τητα των οποι΄ων αµφισβητει΄ το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου, η Επιτροπη΄ γνωρι΄ζει µο΄νο το γεγονο΄ς ο΄τι διεξα΄γονται αυτη΄ τη στιγµη΄ δικαστικε΄ς ε΄ρευνες σε ε΄να κρα΄τος µε΄λος. Η Επιτροπη΄ θα υπολογι΄σει τις εν λο΄γω ποσοστω΄σεις βα΄σει των επι΄σηµων στοιχει΄ων των κρατω΄ν µελω΄ν, τα οποι΄α η Επιτροπη΄ οφει΄λει να λα΄βει υπο΄ψη, εφο΄σον δεν υπα΄ρχουν νε΄α στοιχει΄α µε βα΄ση ακριβει΄ς και αδιαµφισβη΄τητες διαπιστω΄σεις (κυρι΄ως δικαστικε΄ς). Στην περι΄πτωση που το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου διαθε΄τει τε΄τοια στοιχει΄α, παρακαλου΄µε να τα θε΄σει στη δια΄θεση της Επιτροπη΄ς. (1999/C 207/196) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3899/98 υποβολη΄: Patricia McKenna (V) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Συµµετοχη΄ της Επιτρο΄που Emma Bonino στη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg του 1998 Σχετικα΄ µε τη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg που ε΄λαβε χω΄ρα στο Turnberry της Σκωτι΄ας απο΄ 14 ε΄ως 17 Μαι΅ου 1998, και στην οποι΄α συµµετει΄χε η Επι΄τροπος Emma Bonino, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: 1. Ποιο΄ η΄ταν το συνολικο΄ προ΄γραµµα του ταξιδιου΄; τα ε΄ξοδα επεστρα΄φησαν αµε΄σως µετα΄ το ταξι΄δι και, εα΄ν ο΄χι, ποιο΄ς τα πλη΄ρωσε;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3978/98 dell'on. Klaus LUKAS alla Commissione. L'ufficio "servizi comuni" della Commissione

eurovoc_concepts:
EU control
EU programme
European Commission
European official
administration of the Institutions
administrative expenditure (EU)
institutional structure
operation of the Institutions
recruitment
simplification of formalities

text: C 207/152 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 7. 1999 (1999/C 207/211) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3960/98 di Jyrki Otila (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Peggioramento del sistema sanitario pubblico in Russia Negli anni ’90 le condizioni sanitarie dei cittadini russi sono sensibilmente peggiorate, l’età media presunta si è nel contempo ridotta di 10 anni ed è attualmente inferiore di 10 anni a quella dei cittadini dell’Unione europea, pari all’età media nei paesi asiatici meno sviluppati. Tale situazione è conseguenza dello sfacelo del sistema politico e sociale russo. La recrudescenza di malattie contagiose, quali la tubercolosi e le malattie veneree, che in Europa si credevano debellate, è inquietante. Lo sviluppo del sistema sanitario russo dipende dalla ristrutturazione totale della società. Quali azioni concrete intende la Commissione adottare per migliorare le precarie condizioni in cui versa il sistema sanitario pubblico in Russia? Risposta data dal sig. van den Broek in nome della Commissione (1o febbraio 1999) Nel settore della sanità, il programma indicativo TACIS (1) 1996-1999 per la Russia evidenzia in modo particolare il sostegno al settore della sanità. TACIS realizza attualmente, in determinate regioni, diversi progetti chiave in collaborazione con il ministero della Sanità, miranti a migliorare la gestione del sistema sanitario (due progetti per un importo di 7,5 milioni di euro), ed a migliorare i programmi di assistenza sanitaria preventiva (4 milioni di euro). Particolare attenzione viene prestata alla Repubblica di Carelia, dove un progetto si incentra sulla riforma dell’assistenza sociale e sanitaria (2,6 milioni di euro). Nel 1999 TACIS realizzerà un progetto di riforma del finanziamento del sistema del sistema sanitario (2,5 milioni di euro). Inoltre, tra il 1993 e il 1997 la Commissione ha effettuato diversi interventi umanitari, anche concernenti il settore sanitario, a favore della popolazione russa. Nel quadro del bilancio del 1998 è stato stanziato un importo di 1,2 milioni di euro; dopo la crisi finanziaria dell’agosto 1998 e l’ulteriore deterioramento della situazione della sanità pubblica, la Commissione si è nuovamente impegnata per far fronte alle esigenze più urgenti: nel dicembre 1998 si è deciso uno stanziamento speciale per la Russia di 5,4 milioni di euro per affrontare il problema della tubercolosi (particolarmente nelle forme aventi resistenza crociata) e per assistenza urgente ai rifugiati ed alla popolazione sfollata nel territorio dei nuovi Stati indipendenti. (1) SEC(96) 1510. (1999/C 207/212) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3978/98 di Klaus Lukas (NI) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: L’ufficio «servizi comuni» della Commissione La Commissione ha creato l’ufficio «servizi comuni», avente il compito di razionalizzare l’esecuzione di diversi programmi dell’Unione Europea. A tale riguardo, può la Commissione rispondere alle seguenti domande: < Si dispone già di prime indicazioni sull’attività dell’ufficio? < Di quali indicazioni si tratta e quali conseguenze se ne possono trarre? < Quali sono allo stato attuale i compiti dell’ufficio? < Quanti e quali progetti vengono trattati dall’ufficio? < Quanti posti sono stati previsti per tale ufficio?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3989/98 af Roberta ANGELILLI til Kommissionen. Legetøjsmuseum

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU initiative
EU programme
Italy
cultural heritage
museum
project evaluation
toy industry


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3918/98 af Graham MATHER til Kommissionen. Samling i Rådet (økonomi og finans) den 1. december 1998

eurovoc_concepts:
Community body
EU programme
VAT
code of conduct
committee (EU)
exchange of information
excise duty
fiscal policy
tax system
type of business


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3952/98 van Nuala AHERN aan dee Raad. Plannen van de Duitse regering voor het stopzetten van nucleaire opwerking

eurovoc_concepts:
Germany
competence of the Member States
fuel reprocessing
nuclear fuel
nuclear safety
radioactive waste
storage of waste
waste management

text: C 207/150 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 7. 1999 Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (12 februari 1999) BTW-tarieven welke per 1 januari van toepassing zijn op de diensten van dierenartsen Tarieven in % Algemene gevallen Bijzondere gevallen B 21 DK 25 D 16 GR 18 E 16 7 F IRL I L NL 20,6 12,5 20 12 17,5 5,5 AT 20 P 17 12 FI 22 SE 25 UK 17,5 (1999/C 207/208) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3952/98 van Nuala Ahern (V) aan de Raad (4 januari 1999) Betreft: Plannen van de Duitse regering voor het stopzetten van nucleaire opwerking Welke coördinerende maatregelen heeft het Voorzitterschap in de Trojka genomen ter bevordering van de plannen van de Duitse regering voor het stopzetten van nucleaire opwerking en de invoering van alternatieven voor een „veilige opslag” van bestraalde splijtstof en ander radioactief afval? Antwoord (15 maart 1999) De plannen van de Duitse regering waarnaar de Geachte Afgevaardigde verwijst, vallen onder de bevoegdheid van de betrokken lidstaat. Tot op heden heeft de Raad geen Commissievoorstel ontvangen betreffende het beheer van radioactieve afvalstoffen, waarvan de in deze vraag genoemde aspecten deel uitmaken. (1999/C 207/209) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3957/98 van Marjo Matikainen-Kallström (PPE) aan de Commissie Betreft: De aankomst van voedselhulp in Rusland (4 januari 1999) De Europese Unie heeft toegezegd voedselhulp te verlenen aan Rusland ter waarde van 2,4 miljard FIM in de vorm van graan, rijst, vlees en melkpoeder. Het is echter moeilijk om ervoor te zorgen dat de voedselhulp ook daadwerkelijk ter plaatse aankomt, omdat de controle in Rusland lastig te verwezenlijken is. Welke maatregelen gaat de Commissie in samenwerking met de Russische autoriteiten nemen om te kunnen waarborgen dat de voedselhulp ter plaatse aankomt? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (27 januari 1999) Er is een aantal maatregelen genomen met betrekking tot de controle op de distributie van de voedselhulp in de Russische Federatie. De lijst van zowel de streken en gebieden die voor het programma in aanmerking zullen komen als de producten die per gebied worden gegeven, is opgenomen in een bijlage bij het „memorandum of understan- ding” tussen de Gemeenschap en Rusland. Deze bijlage wordt een onderdeel van een officieel besluit van de regering van de Russische Federatie dat zal worden gepubliceerd. Bijgevolg zullen alle regionale bestuurders kunnen verifiëren dat ze de hoeveelheden ontvangen die hun zijn toegewezen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3987/98 do Deputado Raimo ILASKIVI Förtroende i förbindelserna mellan kommissionen och parlamentet

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
administrative responsibility
confidence motion
duties of civil servants
interinstitutional relations (EU)
vote

text: 29. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 341/25 Lenzing no sector das fibras de viscose, e tendo em conta as observações apresentadas pelas autoridades espanholas e por vários terceiros, incluindo outras concorrentes da Lenzing, no decurso de uma investigação formal em conformidade com o no 2 do artigo 93o do Tratado CE, a Comissão adoptou uma decisão final parcialmente negativa em 28 de Outubro de 1998. Segundo a referida decisão, duas das medidas objecto de investigação constituíram um auxílio, nomeadamente os acordos destinados a diferir as contribuições da segurança social a taxas de juro diferentes das taxas de mercado e um acordo de reembolso celebrado com o fundo de garantia de salários, FOGASA, igualmente a taxas de juro diferentes das taxas de mercado. De acordo com a sua prática em casos anteriores, a Comissão rejeitou a declaração do Governo espanhol de que as medidas em questão não eram abrangidas pelo âmbito de aplicação das regras relativas aos auxílios estatais por serem geralmente aplicáveis ao abrigo do direito espanhol. A Comissão considerou que era evidente que as autoridades públicas puderam aplicar um tratamento discricionário relativamente à empresa em causa. Uma vez que o auxílio não se baseava em qualquer regime aprovado e que a Espanha não tinha tentado justificar o auxílio com base num plano de reestruturação válido, a Comissão decidiu que o auxílio era incompatível com o mercado comum e solicitou a sua recuperação. A decisão não quantificava o montante do auxílio, mas declarava que este era pelo menos equivalente à diferença entre as taxas de juro aplicadas nos acordos com o tesouro da segurança social e o FOGASA e as taxas de mercado. A Comissão foi incapaz de demonstrar a existência de auxílios nas restantes medidas objecto de exame, mas reservou a sua posição quanto à questão de o facto de a empresa não pagar taxas ambientais legais poder constituir um auxílio. A Comissão está consciente das consequências potenciais das suas decisões sobre os beneficiários de auxílios e respectivos concorrentes, esforçando-se, por conseguinte, por aplicar as regras relativas aos auxílios estatais de forma objectiva e imparcial. (1999/C 341/039) PERGUNTA ESCRITA E-3987/98 apresentada por Raimo Ilaskivi (PPE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Confiança nas relações entre a Comissão e o Parlamento O presidente da Comissão, Jacques Santer, apresentou ao Parlamento uma visão interessante sobre as suas ideias relativamente ao desenvolvimento da Comissão. Dado que durante o debate que se seguiu, não tive oportunidade de intervir, apresento a minha pergunta por escrito. Na intervenção referida foi, por diversas vezes e muito bem, destacada a palavra confiança. Esta é, de igual modo, necessária nas relações entre o Parlamento e a Comissão. Neste momento, essa confiança só pode ser medida mediante uma moção de confiança ou de censura apresentada pelo Parlamento a toda a Comissão. No entanto, por exemplo, a propósito da chamada doença das vacas loucas ou das fraudes financeiras de que ultimamente se tem falado a responsabilidade é apenas de um ou alguns membros da Comissão, que tenham agido de modo a gerar desconfiança. Porém, não é possível apresentar-lhes uma moção de censura, embora isso tornasse a actividade mais eficaz e destacasse a responsabilidade individual. Como considera o presidente a hipótese de nas alterações aos regulamentos tornar possível a apresentação de uma moção de censura a um membro da Comissão que tivesse sido mal sucedido na sua actividade, sem que tal perturbasse as relações de confiança entre o Parlamento e o resto da Comissão? Se a resposta for positiva, que medidas tenciona tomar para realizar essas alterações? Resposta de Jacques Santer em nome da Comissão (9 de Março de 1999) Qualquer iniciativa destinada a permitir um voto de confiança circunscrito a um único membro da Comissão exigiria @ como observa o Senhor Deputado @ uma alteração dos Tratados. Tratando-se de uma importante mudança do sistema de carácter colegial da Comissão consolidado pelo Tratado de Amsterdão, exigiria uma profunda reflexão