title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för vin"

eurovoc_concepts:
ESC opinion
common organisation of markets
viticulture

text: C 101/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 4. 1999 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för vin” (1) (1999/C 101/14) Den 20 juli 1998 beslöt rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 8 januari 1999. Föredragande var Adalbert Kienle. Vid sin 360:e plenarsession den 27-28 januari 1999 (sammanträdet den 27 januari 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 108 röster för, 2 emot och 2 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar att kommissionen den 16 juli 1998 lade fram ett nytt förslag till reform av organisationen av marknaden för vin. Förslaget, som skall antas inom ramen för Agenda 2000, skiljer sig väsentligt från kommissionens förslag av den 11 maj 1994. Kommittén krävde i sina yttranden av den 1. 2. 24 februari 1994 (2) och den 22 februari 1995 (3) att en ny analys av marknadsläget skulle göras och att den genom GATT-besluten förändrade situationen skulle beaktas. Kommittén välkomnar att kommissionen har hörsammat bägge kraven i sitt nya förslag. De stora förändringar som ägt rum inom den europeiska vinsek- torn under de senaste produktionsåren beror, som kommissionen betonar, på anpassningar av de gemen- samma marknadsordningarna, på röjningsåtgärder, på konjunktur- och väderleksfaktorer. Kommittén anser dock att de även beror på vinproducenternas kvalitets- strävanden. Kommittén vill påpeka att det bland de central- 1. 3. och östeuropeiska länderna finns viktiga vinproduceran- de länder och handelspartner som kommer att utöka EU:s vinodlingsareal med 400 000 ha. Detta måste beaktas vid reformen av marknaden för vin. 1. 4. Kommissionen föreslår att den nya förordningen skall träda i kraft den 1 augusti 2000 som en del av den samlade jordbruksreformen inom ramen för Agenda 2000. Kommittén stöder denna tidsplan och uppmanar alla berörda parter att genomföra sina överläggningar snabbt så att förordningen kan träda i kraft vid avsedd tidpunkt. 2. Målen för reformen Kommissionen konstaterar vinsektorns specifika 2. 1. karaktär och anger sju övergripande mål för reformen (1) EGT C 271, 31. 8. 1998, s. 21. (2) EGT C 133, 16. 5. 1994, s. 22. (3) EGT C 110, 2. 5. 1995, s. 30. som tillsammans skall bidra till att stärka sektorns konkurrenskraft på lång sikt: — Behålla en förbättrad jämvikt mellan tillgång och efterfrågan på gemenskapsmarknaden, så att produ- centerna kan utnyttja de expanderande markna- derna. — Göra sektorn konkurrenskraftigare på lång sikt. — Avskaffa intervention som en konstgjord avsätt- ningsmöjlighet för överskottsproduktion. — Fortsätta att bevara alla traditionella avsättningsom- råden för spritdrycker och vinprodukter. — Främja regional mångfald. — Formalisera och branschorganisationernas (eller likvärdiga organisa- tioners) potentiella roll. producentorganisationernas — Väsentligt förenkla lagstiftningen. Kommittén stöder dessa mål och planer, men kritiserar att efterfrågan på produkter från vinrankan och vinet har beaktats för lite. I dag föreligger det många vetenskapliga undersökningar som påvisar dels de fördelar för hälsan som en måttlig vinkonsumtion innebär, dels de faror som ett missbruk innebär. Kommittén rekommenderar därför att information om dessa vetenskapliga insikter tas upp som ett nytt mål för reformen. Kommissionen har föreslagit att 23 förordningar 2. 2. från rådet skall integreras i grundförordningen om organisationen av marknaden för vin för att göra de europeiska reglerna för vinodling mer överskådliga och enkla. Kommittén välkomnar detta modiga steg att systematisera och förenkla lagstiftningen om vin, men anser att kommissionens förvaltningskommitté (artikel 75) i detta sammanhang får för stora befogenheter, som går utöver utfärdandet av tekniska tillämpningsföre- skrifter. Därför anser kommittén att grundreglerna även i fortsättningen måste utfärdas i rådets förordning, 12. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 101/61 vilket kommittén också framfört i ett tidigare yttrande om förslag beträffande jordbruket inom ramen för Agenda 2000 (1). Dessutom föreslår kommittén att ar- betsgrupper bildas så att sakkunniga från branschen kan engageras i det förberedande arbetet med tillämpnings- föreskrifterna. bör 2004/2005 lägga fram en rapport om utvecklingen av produktionskapaciteten för vin inom EU och om erfarenheterna av planteringsreglerna. Endast därige- nom kan man i tid besluta om en fortsättning eller ändring av odlingsreglerna. 2. 3. Kommissionen slår i sin motivering till förslaget fast att mer ansvar skall delegeras till medlemsstaterna i subsidiaritetens anda. Kommittén välkomnar denna avsikt men anser att en mer långtgående tillämpning av subsidiaritetsprincipen är möjlig och önskvärd. 3. Föreslagna åtgärder 3. 1. Avdelning II: Produktionskapacitet Denna avdelning innehåller ramvillkor för utnyttjande och förvaltning av produktionskapaciteten. De instru- ment som anges är begränsning av nyplantering, regle- ring av återplantering, reserver för planteringsrätter, bidrag för slutgiltig nedläggning av vinodlingar samt åtgärder för omstrukturering. 3. 1. 1. Kommitténs allmänna bedömning av denna avdelning är att reglerna inte räcker till för att de eftersträvade målen avreglering och avbyråkratisering skall nås och inte svarar mot subsidiaritetsprincipen. Kommittén förespråkar en väsentlig förenkling av regler- na i denna avdelning. 3. 1. 2. Kommittén är övertygad om att en total libera- lisering av vinodlingen inom EU:s organisation av marknaden för vin ännu inte är motiverad med hänsyn till utvecklingen av utbud och efterfrågan. Vi föreslår därför att förbudet mot plantering av vinstockar skall gälla till 2005/2006 och avvisar kommissionens förslag om en giltighetstid till år 2010 som alltför långsiktigt. Under denna period skall endast de som har en ny- eller återplanteringsrätt kunna göra nyplanteringar av vinstockar. 3. 1. 3. Kommittén föreslår att medlemsstaterna fram till 2005/2006 får tilldela producenter nyplanteringsrät- ter för vinprodukter avsedda att saluföras, endast om de skall användas för tillverkning av kvalitetsviner fso eller bordsviner som får märkas med en geografisk beteckning, och under förutsättning att produktionen av vinet konstaterats vara mycket mindre än efterfrågan. Kommittén anser att den av kommissionen föreslagna fristen fram till den 31 juli 2003 är för kort och kräver att samma tid skall gälla för planteringsförbudet och undantagsreglerna. Kommittén rekommenderar att medlemssta- 3. 1. 4. terna årligen lämnar en rapport till kommissionen om utvecklingen av produktionskapaciteten. Kommissionen (1) EGT C 407, 28. 12. 1998, s. 35. Kommittén påpekar att återplanteringsrätten 3. 1. 5. går förlorad i vissa odlingsområden på grund av att den inte utnyttjats. För att om möjligt undvika detta bör kommissionen försöka skapa organisatoriska lösningar i samarbete med medlemsstaterna och regionerna. Kom- mittén föreslår att giltighetstiden för återplanteringsrät- ten förlängs från åtta till tolv år av ekologiska skäl och för att bevara den europeiska vinodlingsarealen. Vi anser att det bör vara medlemsstaternas sak att besluta om innehavarna kan utnyttja sina återplanteringsrätter under hela giltighetstiden eller om dessa skall föras över till en regional eller nationell reserv om de inte utnyttjats under en viss tidsperiod (t. ex. åtta år). 3. 1. 6. Kommittén förespråkar att medlemsstaterna ges befogenhet att skapa reserver för planteringsrätter och att reglera överförande och utnyttjande av reserverna samt att gynna vissa företag med tilldelning från reserver- na i enlighet med nationella eller regionala strukturer och behov. Vi anser att detta enligt subsidiaritetsprinci- pen skall regleras av medlemsstaterna och vinodlingsre- gionerna. 3. 1. 7. För att en oönskad utökning av produktionska- paciteten skall förhindras föreslår kommittén att med- lemsstaterna under perioden 2000 till 2005 får tilldela nyplanteringsrätter motsvarande maximalt en procent av deras totala vinodlingsareal. Denna procentsats kan höjas till två procent om en medlemsstats eller en regions vinodlingsareal har minskat under perioden 1995 till 2000 på grund av att återplanteringsrätter inte kunna utnyttjas eller på grund av omfattande röjningsåtgärder. 3. 1. 8. Kommittén välkomnar att kommissionen har korrigerat sin politik för röjningsåtgärder. Eftersom tillämpningen skall beslutas av förvaltningskommittén kan de nya reglerna bedömas först när kommissionen har fastställt tillämpningsföreskrifterna. 3. 1. 9. Kommittén välkomnar att kommissionen fö- reslår åtgärder för omstrukturering av vinodlingar för att stärka de europeiska vinodlarnas konkurrenskraft. Vid sidan av de föreslagna omstruktureringsåtgärderna borde man också stödja en marknads- och kvalitetsinrik- tad förnyelse av gamla vinodlingar. För denna centrala del av reformförslaget anser kommittén det vara nödvän- digt att tillräckliga finansiella medel ställs till förfogande för att fördelas i förhållande till medlemsstaternas andelar av vinodlingsarealen. Det skall vara medlemssta- ternas ansvar att välja vilka omstruktureringsprogram som skall genomföras i deras vinodlingsområden. Kom- mittén anser att producentorganisationerna har en viktig roll att spela i utvecklingen och genomförandet av omstruktureringsåtgärder. C 101/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 4. 1999 3. 1. 10. Kommittén anser att de föreslagna odlingsåt- gärderna är otillräckliga. Om konkurrenskraften skall förbättras måste också åtgärder vidtas för att förnya tillverkningen och lagringen av vin, samt klassificering och marknadsföring. Vi anser det vara otillräckligt att som kommissionen föreslår integrera omstrukturerings- åtgärder för vintillverkning och marknadsföring i de övergripande strukturåtgärderna i Agenda 2000. Vi hänvisar till kommissionens bestämda uttalande att det krävs specifika åtgärder för vinodlingen på grund av vinsektorns särart. 3. 1. 11. Kommittén förespråkar ett EU-program som kommer de vinodlare till godo som bedriver vinodling under mindre gynnsamma förhållanden. Hit räknas framför allt vinodling i sluttningar och backar. Hänsyn skall även tas till den socioekonomiska, ekologiska och kulturella betydelse vinodlingen har i mindre gynnade områden. Kommittén betonar att det har stor betydelse 3. 1. 12. för organisationen av den europeiska vinmarknaden att man vederbörligen för register över vinodlingarna. Det bör vara en förutsättning för att man skall få nyplanteringsrätter, få ta del av struktur- och omstruktu- reringsåtgärder samt av stödåtgärderna i avdelning III. 3. 2. Avdelning III: Marknadsmekanismer Genom sina förslag vill kommissionen avskaffa ”inter- ventionsåtgärderna som en konstgjord avsättningsmöj- lighet för överskottsprodukter”. Samtidigt vill kommis- sionen upprätthålla alla traditionella avsättningsområ- den för spritdrycker och vinbaserade produkter. 3. 2. 1. Kommittén välkomnar att kommissionen avser att förenkla interventionsåtgärderna i enlighet med ESK:s krav. 3. 3. Avdelning IV: Producentorganisationer och branschorganisationer Kommissionen föreslår detaljerade ramvillkor för med- lemsstaternas erkännande av producentorganisationer och branschorganisationer. 3. 3. 1. Kommittén förespråkade i sitt yttrande av den 22 februari 1995 att en allmän ramförordning för branschorganisationer skulle utfärdas. Kommissionen har nu utfärdat ett mycket detaljerat förslag för produ- centorganisationer och branschorganisationer i likhet med det som utfärdades för frukt- och grönsakssektorn. I samband med detta vill kommittén påpeka att vinsek- torn är helt olik frukt- och grönsakssektorn. ESK kräver därför att större hänsyn tas till att strukturerna är mycket olika i de olika medlemsstaterna. 3. 3. 2. Kommittén anser att producentorganisationer- nas uppgift främst ligger i att förbättra strukturerna på producentmarknaden. För detta måste en specifik ramförordning för vinsektorn skapas i marknadsord- ningen för vin med en beskrivning av uppgifter och befogenheter, eftersom de hittillsvarande övergripande föreskrifterna för producentorganisationer i Agenda 2000 inte skall vara kvar. Organisationerna bör inte ges myndighetsställning med rätt att fatta beslut som är bindande även för icke-medlemmar. 3. 3. 3. Kommittén föreslår i stället att reglerna för branschorganisationer formuleras mer allmänt. Det bör skapas en ram för överlämnande av fullmakter till alla olika organisationsstrukturer inom branschen (”filière”) som får utfärda bindande regler för organisationen av marknaden i en eller flera regioner i gemenskapen. Medlemsstaterna bör få erkänna representativa organi- sationsstrukturer inom branschen. 3. 2. 2. lagring bibehålls. Kommittén är positiv till att stödet till privat 3. 4. Avdelning V: Enologiska metoder och processer samt produktspecifikationer, beskrivningar och beteckningar, presentation och skydd 3. 2. 3. Kommissionens förslag tar hänsyn till de regel- bundna leveranserna till sektorn för spritdrycker, som är en viktig traditionell avnämare av vin och vinbaserade produkter. Det bör dock i samarbete med fristående experter undersökas om de avsatta mängderna verkligen motsvarar behovet. 3. 2. 4. Förslaget om krisdestillation som konjunkturs- töd för marknaden innehåller inte tillräckligt med information för att åtgärdens effektivitet skall kunna bedömas. Kommittén föreslår därför att kommissionen konkretiserar hur man vill skapa det avsedda stödet för marknaden i krissituationer med detta instrument. Det är framförallt nödvändigt att konjunkturstödet kan verka preventivt samt att det ges tillräckliga finansiella medel och kan omfatta tillräckliga mängder för att stabilisera marknaden. Med hänsyn till kvalitetsmålen föreslår kommissionen att de traditionella enologiska metoderna skall regleras på ett beprövat sätt i marknadsordningen för vin, medan tekniska frågor i framtiden skall regleras i förvaltningskommittén. Reglerna om beteckningar och presentation skall arbetas om helt, göras mer överskåd- liga och förenklas, och kommittén anser det vara särskilt viktigt med en omfattande produktinformation. 3. 4. 1. Kommittén välkomnar att de enologiska meto- derna och produktionsvillkoren skall beakta de olika läges-, klimat- och väderleksvillkoren i de europeiska vinodlingsregionerna, vilket är i enlighet med ESK:s yttrande av den 22 februari 1995. Kommittén anser dock att kommissionen bör kalla in sakkunniga rådgivare från branschen för att pröva nya enologiska metoder innan de fastställs av förvaltningskommittén. 12. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 101/63 3. 4. 2. ESK välkomnar att kommissionen har tagit upp kommitténs förslag om en genomgripande omarbet- ning av reglerna om vinbeteckningar och om att avskaffa förbudsprincipen. Då kommissionen emellertid föreslår att hela omarbetningen skall genomföras enligt förfaran- det med en förvaltningskommitté uppmanar ESK kom- missionen att snarast möjligt presentera sina förslag till nya regler för vinbeteckningar och att samarbeta med alla berörda kretsar. A¨ ven här bör sakkunniga rådgivare från branschen få i uppdrag att pröva förslagen. 3. 5. Avdelning VI: Kvalitetsviner framställda i specifi- ka områden Enligt kommissionens förslag skall bestämmelserna om kvalitetsviner fso, som hittills har funnits samlade i en specialförordning, integreras i organisationen av marknaden för vin, och framställningsbestämmelserna skall modifieras. 3. 5. 1. Kommittén avvisade redan i sitt yttrande av den 22 februari 1995 kommissionens förslag att inskränka befogenheterna när det gäller att utfärda bestämmelser om vinframställning per hektar, eftersom detta skulle strida mot subsidiaritetsprincipen. I stället uppmanar kommittén kommissionen 3. 5. 2. att lägga fram förslag om hur man skall kunna skapa bättre avsättning för kvalitetsviner fso på den internatio- nella marknaden. Vi beklagar i detta sammanhang att de åtgärder i form av informationskampanjer till förmån för kvalitetsprodukter som presenterades i 1994 års förslag inte längre finns med i kommissionens förslag, utan i stället uppenbarligen kommer att inlemmas i de övergripande förordningarna. På grund av vinets speciella karaktär som produkt förordar kommittén uttryckligen självständiga informationsprojekt till stöd för inriktningen på kvalitet 3. 6. Kapitel VII: Handel med tredje land I motiveringarna påpekar kommissionen att man i sina förslag vill dra de nödvändiga konsekvenserna av WTO-avtalet. 3. 6. 1. Kommittén beklagar att kommissionens för- slag inte innehåller några specifika åtgärder som kan stärka konkurrenskraften i den internationella handeln. Detta är dock absolut nödvändigt, eftersom produktio- nen kommer att stiga i länder utanför EU och deras export också kommer att öka avsevärt. 3. 6. 2. Om druvmust och basvin från tredje land tillåts inom framställningen av vinprodukter i EU, skulle det innebära en betydande nackdel för den europeiska vinodlingen. Kommittén vill framhålla risken för miss- bruk och avvisar därför att tillstånd ges så länge som missbruks- och kontrollproblematiken inte är löst. En ”europeisering” av produkter från tredje land skulle innebära att konsumenterna vilseleds på ett oacceptabelt sätt och att de europeiska vinodlarna drabbas av stora ekonomiska nackdelar. 3. 6. 3. Kommittén förslår därför att kommissionen inrättar ett utrikeshandelsråd. Detta råd skall ha till uppgift att utarbeta rekommendationer till EU:s kom- pletteringsåtgärder i fråga om export av produkter från vinsektorn, särskilt med avseende på följande: — Värna om de europeiska vinernas identitet, framför allt genom att skydda ursprungsbeteckningar och traditionella beteckningar. — Utöka tillträdet till marknaderna. — Genomföra insatser för stöd, utnyttjande av möjlig- heter samt information. — Förstärka kommissionens medverkan i de särskilda internationella organen. Om man skall kunna föra en aktiv handelspolitik måste erforderliga budgetmedel avsättas. 4. Slutsatser 4. 1. Ekonomiska och sociala kommittén vill påminna om att vinodlingen i Europa är en viktig del av kulturen och representerar en betydande tradition i de enskilda vinodlingsområdena. I dessa områden är också andra näringsgrenar såsom restaurangbranschen, turismen och hantverkssektorn beroende av vinodlingen. Vinområde- na utgör nästan alltid särpräglade kulturlandskap som måste vårdas av vinodlarna genom en miljövänlig hantering. Vid en reform av den gemensamma organisa- tionen av marknaden för vin måste man ta hänsyn till denna ekonomiska och kulturella bakgrund för att kunna främja livskvaliteten, det sociala nätet, infrastrukturen, miljön och ekonomin i vinodlingsområdena. 4. 2. Kommittén upprepar sina krav på avreglering och avbyråkratisering och anser att det är dags att göra allvar av dessa planer samt att tillämpa subsidiaritets- principen i praktiken och stärka ekonomins självregle- rande förmåga. 4. 3. Vidare uppmanar kommittén kommissionen att omarbeta reformförslaget med sikte på att alla berörda parter skall kunna förverkliga en framtidsinriktad och dynamisk marknadspolitik med hjälp av ambitiösa åtgärder. 4. 4. Av den anledningen uppmanar kommittén alla berörda parter att skynda på överläggningarna om reformförslaget, så att beslut om reformen kan fattas C 101/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 4. 1999 under första kvartalet 1999 inom ramen för Agenda 2000. Detta är också nödvändigt för att kunna förbereda anslutningen av central- och östeuropeiska länder med betydande vinproduktion. Bryssel den 27 januari 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: — ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om att starta och driva verksamhet i e- penninginstitut samt om tillsyn av sådan verksamhet”, och — ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 77/780/EEG om samordning av lagar och andra författningar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut” (1) (1999/C 101/15) Den 16 november 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen. Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 19 januari 1999. Föredragande var Umberto Burani. Vid sin 360:e plenarsession den 27-28 januari 1999 (sammanträdet den 27 januari 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 36 röster för, 1 emot och 2 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Den elektroniska handeln och dess uppenbara snabba utbredning är ett fenomen som, med tanke på sina många aspekter, måste regleras i Europa och i världen. Som ett led i sin institutionella roll som förslagsställare arbetar kommissionen med eller planerar ett antal initiativ som syftar till att införa gemensamma europeiska regler för medlemsstaterna. Dessa bestäm- melser skall införas med tanke på att Europa befinner sig i ett globalt sammanhang — som kräver enhetliga internationella regler. Den elektroniska handeln kräver — vid köp och 1. 2. försäljning av varor och tjänster — att reglering av tillgångar och skulder sker snabbt, säkert och bekvämt för de aktuella parterna och för systemets trovärdighet som helhet. Inom det finansiella systemet finns det ett antal aktuella initiativ som kort sagt förser användarna med pengar som lagrats i ett dataminne och som kan överföras på elektronisk väg. Man talar om digitala pengar eller programvarupengar, och kommissionen har i förslagets inledning observerat att detta inte är vilket betalningsmedel som helst, utan betalningsmedlet för den framtida elektroniska handeln på Internet. 1. 3. Parallellt med programvarupengarna utvecklas mindre sofistikerade betalningsmedel som berör de vanliga medborgarna och även de medborgare som inte har dator och som inte har resurser eller nödvändiga kunskaper för att närma sig Internet eller liknande öppna eller slutna system, till exempel förbetalda kort. I korthet har de förbetalda korten inbyggda mikropro- cessorer som lagrar belopp som betalats in till utställaren och från vilka man efter hand laddar ner de summor som är nödvändiga vid mindre inköp. I praktiken rör det sig alltså om elektroniska plånböcker som innehåller mynt och sedlar i små valörer. Utgivning av e-pengar (2) kan ses från olika 1. 4. synvinklar, till exempel kommersiellt, tekniskt, finan- siellt och monetärt. Kommissionen har för avsikt att (1) EGT C 317, 15. 10. 1998, s. 7-12. (2) Med begreppet ”e-pengar” avser man i detta sammanhang både programvarupengar och förbetalda kort


title: 1999/134/CE: Decisão da Comissão de 27 de Janeiro de 1999 que altera a Decisão 94/652/CE que define a lista e a distribuição das tarefas a realizar no quadro da cooperação dos Estados-membros na análise científica de questões relacionadas com os produtos alimentares [notificada com o número C(1999) 138] (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
human nutrition
public health
scientific cooperation

formats: html pdf print

text: 18. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 44/55 DECIS(cid:212)O DA COMISS(cid:212)O de 27 de Janeiro de 1999 que altera a Decis(cid:209)o 94/652/CE que define a lista e a distribui(cid:135)(cid:209)o das tarefas a realizar no quadro da coopera(cid:135)(cid:209)o dos Estados-membros na an(cid:145)lise cient(cid:146)fica de quest(cid:210)es relacionadas com os produtos alimentares [notificada com o n(cid:156)mero C(1999) 138] (Texto relevante para efeitos do EEE) (1999/134/CE) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 93/5/CEE do Conselho, de 25 de Fevereiro de 1993, relativa (cid:133) assist(cid:136)ncia dos Estados- -membros (cid:133) Comiss(cid:209)o e (cid:133) sua coopera(cid:135)(cid:209)o na an(cid:145)lise cien- t(cid:146)fica de quest(cid:210)es relacionadas com os produtos alimen- tares (1), e, nomeadamente, o seu artigo 3º, Considerando que a Decis(cid:209)o 94/458/CE da Comiss(cid:209)o (2) definiu as regras de gest(cid:209)o administrativa da coopera(cid:135)(cid:209)o na an(cid:145)lise cient(cid:146)fica de quest(cid:210)es relacionadas com os produtos alimentares; Considerando que a Decis(cid:209)o 94/652/CE da Comiss(cid:209)o (3), definiu a lista e a distribui(cid:135)(cid:209)o das tarefas a realizar no quadro da coopera(cid:135)(cid:209)o dos Estados-membros na an(cid:145)lise cient(cid:146)fica de quest(cid:210)es relacionadas com os produtos alimentares; que o artigo 3º da Directiva 93/5/CEE prev(cid:136) a actualiza(cid:135)(cid:209)o, pelo menos de seis meses, da lista e da distribui(cid:135)(cid:209)o dessas tarefas; Considerando que, na defini(cid:135)(cid:209)o e actualiza(cid:135)(cid:209)o da lista de tarefas, devem ter-se em conta a necessidade de proteger a sa(cid:156)de p(cid:156)blica na Comunidade e as disposi(cid:135)(cid:210)es da legis- la(cid:135)(cid:209)o comunit(cid:145)ria no dom(cid:146)nio dos g(cid:130)neros aliment(cid:146)cios; Considerando que as tarefas devem ser distribu(cid:146)das com base na compet(cid:136)ncia cient(cid:146)fica e nos recursos dispon(cid:146)veis nos Estados-membros, nomeadamente nas institui(cid:135)(cid:210)es que vierem a participar na coopera(cid:135)(cid:209)o cient(cid:146)fica; Considerando que as medidas previstas na presente decis(cid:209)o est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) Permanente dos G(cid:130)neros Aliment(cid:146)cios, ADOPTOU A PRESENTE DECIS(cid:212)O: Artigo 1º O anexo da Decis(cid:209)o 94/652/CE que define a lista e a distribui(cid:135)(cid:209)o das tarefas a realizar no quadro da coopera(cid:135)(cid:209)o dos Estados-membros na an(cid:145)lise cient(cid:146)fica de quest(cid:210)es relacionadas com os produtos alimentares (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo da presente decis(cid:209)o. Artigo 2º Os Estados-membros s(cid:209)o os destinat(cid:145)rios da presente directiva. Feito em Bruxelas, em 27 de Janeiro de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Martin BANGEMANN Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 52 de 4. 3. 1993, p. 18. (2) JO L 189 de 23. 7. 1994, p. 84. (3) JO L 253 de 29. 9. 1994, p. 29. L 44/56 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 2. 1999 Lista das tarefas a realizar pelos Estados-membros no quadro da sua coopera(cid:135)(cid:209)o na an(cid:145)lise cient(cid:146)fica de quest(cid:210)es relacionadas com os produtos alimentares ANEXO Tem(cid:145)tica, natureza e (cid:131)mbito da tarefa Estado-membro ao qual a tarefa (cid:130) distribu(cid:146)da Prazo de conclus(cid:209)o 1. Subst(cid:131)ncias aromatizantes 1. 1. Subst(cid:131)ncias aromatizantes quimicamente definidas Dinamarca (coordenador) — elabora(cid:135)(cid:209)o de relat(cid:155)rios para a avalia(cid:135)(cid:209)o cient(cid:146)fica da inocui- dade de subst(cid:131)ncias aromatizantes quimicamente definidas — cria(cid:135)(cid:209)o e manuten(cid:135)(cid:209)o de um arquivo f(cid:146)sico e electr(cid:155)nico que re(cid:156)na todos os dados toxicol(cid:155)gicos e de exposi(cid:135)(cid:209)o dispon(cid:146)veis sobre as subst(cid:131)ncias em quest(cid:209)o Alemanha, Espanha, Fran(cid:135)a, Irlanda, It(cid:145)lia, Pa(cid:146)ses Baixos, Su(cid:130)cia, Reino Unido 31 de Dezembro de 2000 2. Microbiologia 2. 3. Avalia(cid:135)(cid:209)o do risco microbiol(cid:155)gico Recolha de informa(cid:135)(cid:210)es obtidas nos Estados-membros partici- pantes sobre a metodologia e os dados em que se baseia o processo de avalia(cid:135)(cid:209)o do risco microbiol(cid:155)gico a n(cid:146)vel europeu Fran(cid:135)a (coordenador) B(cid:130)lgica, Dinamarca, Alemanha, Espanha, Irlanda, It(cid:145)lia, Pa(cid:146)ses Baixos, (cid:214)ustria, Portugal, Finl(cid:131)ndia, Su(cid:130)cia, Reino Unido (1) 31 de Mar(cid:135)o de 1999 3. Contaminantes 3. 1. Quest(cid:210)es gerais 3. 1. 1. Quest(cid:210)es imprevistas e urgentes Coordena(cid:135)(cid:209)o da colec(cid:135)(cid:209)o, nos Estados-membros, dos dados necess(cid:145)rios ao Comit(cid:130) Cient(cid:146)fico da Alimenta(cid:135)(cid:209)o Humana para a realiza(cid:135)(cid:209)o de avalia(cid:135)(cid:210)es de riscos relacionadas com quest(cid:210)es imprevistas e urgentes referentes a contaminantes dos g(cid:130)neros aliment(cid:146)cios 3. 2. Quest(cid:210)es espec(cid:146)ficas It(cid:145)lia, Reino Unido (coordenadores conjuntos) 31 de Dezembro de 1999 Todos os Estados-membros (1) 3. 2. 5. Prepara(cid:135)(cid:209)o de um documento de trabalho em apoio de uma avalia(cid:135)(cid:209)o de riscos da UE sobre dioxinas e PCB relacionados enquanto contaminantes dos g(cid:130)neros aliment(cid:146)cios, abrangendo as ingest(cid:210)es atrav(cid:130)s da dieta estimadas 3. 2. 6. Provis(cid:209)o de m(cid:130)todos validados em apoio das recomenda(cid:135)(cid:210)es do (3-MCPD) em CCAH relativas ao 3-monocloropropanodiol prote(cid:146)nas vegetais hidrolisadas (HVP) e em outros alimentos Pa(cid:146)ses Baixos, Su(cid:130)cia (coordenadores conjuntos) 31 de Dezembro de 1999 B(cid:130)lgica, Dinamarca, Fran(cid:135)a, It(cid:145)lia, Finl(cid:131)ndia, Reino Unido (1) Reino Unido (coordenador) Dinamarca, Alemanha, Gr(cid:130)cia, Espanha, It(cid:145)lia, (cid:214)ustria (1) 30 de Junho de 2000 3. 2. 7. Avalia(cid:135)(cid:209)o da ingest(cid:209)o de ocratoxina A atrav(cid:130)s da dieta pela popu- la(cid:135)(cid:209)o dos Estados-membros da UE Dinamarca, It(cid:145)lia (coordenadores conjuntos) 31 de Dezembro de 1999 Alemanha, Espanha, Fran(cid:135)a, Irlanda, Pa(cid:146)ses Baixos, Portugal, Finl(cid:131)ndia, Su(cid:130)cia, Reino Unido (1) 18. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 44/57 Tem(cid:145)tica, natureza e (cid:131)mbito da tarefa Estado-membro ao qual a tarefa (cid:130) distribu(cid:146)da Prazo de conclus(cid:209)o 7. 7. 3. Nutri(cid:135)(cid:209)o, alergias e sa(cid:156)de Recolha de dados referentes a produtos destinados a serem utili- zados em dietas de muito baixo teor cal(cid:155)rico 7. 4. Estudo de enzimas utilizados em g(cid:130)neros aliment(cid:146)cios, bem como da compila(cid:135)(cid:209)o de dados relativos (cid:133) sua seguran(cid:135)a Pa(cid:146)ses Baixos (coordenador) B(cid:130)lgica, Dinamarca, Alemanha, Fran(cid:135)a, Irlanda, It(cid:145)lia, Portugal, Finl(cid:131)ndia, Su(cid:130)cia, Reino Unido (1) Fran(cid:135)a (coordenador) Dinamarca, Alemanha, Gr(cid:130)cia, Espanha, It(cid:145)lia, Pa(cid:146)ses Baixos, Portugal, Finl(cid:131)ncia, Reino Unido 31 de Dezembro de 1999 30 de Setembro de 1999 8. 8. 1. 9. 9. 1. Materias de embalagem Elabora(cid:135)(cid:209)o de folhas ou relat(cid:155)rios de dados abreviados com vista (cid:133) avalia(cid:135)(cid:209)o de risco das subst(cid:131)ncias utilizadas na prepara(cid:135)(cid:209)o de materiais em contacto com os produtos alimentares ou neles contidas Pa(cid:146)ses Baixos (coordenador) Dinamarca, Alemanha, Fran(cid:135)a, It(cid:145)lia, Finl(cid:131)ndia, Su(cid:130)cia, Reino Unido (1) 31 de Dezembro de 2002 Controlo alimentar oficial Elabora(cid:135)(cid:209)o de um documento de trabalho para o apoio da inter- preta(cid:135)(cid:209)o uniforme das normas legislativas e das normas laborato- riais de qualidade alimentar adoptadas no (cid:131)mbito da Directiva 93/99/CEE Reino Unido (coordenador) Dinamarca, Alemanha, Gr(cid:130)cia, Espanha, Fran(cid:135)a, It(cid:145)lia, Pa(cid:146)ses Baixos, (cid:214)ustria, Portugal, Finl(cid:131)ndia, Su(cid:130)cia (1) 31 de Dezembro de 2000 (1) A Noruega participa nesta tarefa


title: QUESTION ECRITE no 94/99 de Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR Déclaration communautaire sur les accords frontaliers entre l'Argentine et le Chili

eurovoc_concepts:
Argentina
Chile
Latin America
agreement (EU)
cooperation agreement
frontier region
peacekeeping
public safety
settlement of disputes
the EU's international role

text: 6. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 320/127 qu’elle juge nécessaires à l’égard des secteurs concernés. La Commission remplira la mission susmentionnée et fera tout ce qui est en son pouvoir pour permettre au Conseil et au Parlement de parvenir à un accord sur les pièces de rechange lors de la révision de la directive. Dans l’intervalle, la Commission lancera également une procédure de consultation de toutes les parties intéressées afin que celles-ci concluent un accord volontaire. (1999/C 320/169) QUESTION ÉCRITE E-0094/99 posée par Gerardo Fernández-Albor (PPE) à la Commission (27 janvier 1999) Objet: Déclaration communautaire sur les accords frontaliers entre l’Argentine et le Chili Les controverses bilatérales dues à des problèmes frontaliers qui ont opposé pendant un siècle l’Argentine et le Chili ont perdu beaucoup de leur substance du fait de la conclusion d’accords appropriés successifs qui ont contribué à faire disparaître l’état de tension permanent qui régnait entre les deux pays. La signification de la dynamique qu’ont imposée ces accords en matière de cohabitation dans le Cône sud de l’Amérique est extrêmement importante, puisque les accords en question révèlent une volonté politique et diplomatique nouvelle et qu’ils garantissent une nouvelle perspective de paix, de coopération et de rapprochement des liens qui unissent ces deux pays et, au-delà, d’autres pays qui pourraient entretenir des différends frontalieres de cette nature. La Commission peut-elle indiquer, depuis la place qu’elle occupe dans l’Union européenne, quelles déclarations communautaires, émanant d’elle-même ou d’autres institutions de l’UE, ont été suscitées par les conventions frontalières susmentionnées conclues entre l’Argentine et le Chili, qui révèlent l’intérêt que porte l’UE à l’amélioration des relations politiques et diplomatiques entre ces deux pays? Réponse donnée par M. Marín au nom de la Commission (23 février 1999) La Commission, exprime toute sa satisfaction pour la solution positive du différend frontalier intervenu récemment entre le Chili et l’Argentine qui a permis de surmonter certaines difficultés, existantes entre les deux pays, dans la zone des «Hielos Continentales». Cette solution, sans aucun doute, a apporté une contribution notable au processus de consolidation de la sécurité dans le Cône sud du continent latino-américain. Dans le cadre des dispositions des accords conclus par la Communauté avec les pays d’Amérique latine, notamment l’Argentine et le Chili, la Commission a toujours oeuvré pour promouvoir le renforcement de l’ensemble des relations entre les pays de la même région, l’objectif politique général étant l’établissement de liens permanents et le maintien d’une zone de paix stable. En particulier, l’article 4 de l’Accord entre la Communauté et l’Argentine de 1990 précise que la coopération communautaire est destinée à appuyer le processus d’intégration engagé par l’Argentine avec les pays d’Amérique latine en tenant compte, notamment, des problèmes posés par les zones frontalières. Cet objectif a inspiré l’action de la Commission dans le continent latino-américain, notamment dans la région du cône sud, en se traduisant par l’appui au processus d’intégration régional, en favorisant la synergie et la convergence des économies nationales, en promouvant l’amélioration des échanges commerciaux et le développement du dialogue politique et inter-parlementaire. Dans le cadre du groupe de Rio, la Communauté a entamé un dialogue politique concernant, entre autres, les mesures de confiance et de sécurité, sujets développés dans plusieurs séminaires organisés à Punta del Este, Quito et Santa Cruz de la Sierra ce qui a permis un échange de points de vue très enrichissant sur les thèmes les plus importants de sécurité en Amérique latine et en Europe. La Commission continuera à œuvrer pour l’extension et la consolidation des relations entre la Communauté et l’Amérique latine, dont le but essentiel reste le maintien de la sécurité et de la paix


title: Besluit nr. 1/1999 van de Associatieraad, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Litouwen, anderzijds, van 27 januari 1999, tot wijziging van Protocol 3 bij de Europaovereenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Litouwen, anderzijds

eurovoc_concepts:
Lithuania
association agreement (EU)
originating product
territorial law

text: 19. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/39 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT Nr. 1/1999 VAN DE ASSOCIATIERAAD, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Republiek Litouwen, anderz¶ds van 27 januari 1999 tot w¶ziging van Protocol 3 b¶ de Europaovereenkomst waarb¶ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Republiek Litouwen, anderz¶ds (1999/138/EG) DE ASSOCIATIERAAD, Gelet op Europaovereenkomst waarb¶ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeen- schappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Republiek Litouwen, anderz¶ds (1), die op 12 juni 1995 te Brussel werd ondertekend, en met name op artikel 38 van Protocol 3 (2), Overwegende dat voor de goede werking van de verruimde cumulatieregeling die het mogel¶k maakt materialen van oorsprong uit de Gemeenschap, Polen, Hongar¶e, Tsjechi(cid:137), Slowak¶e, Bulgar¶e, Roemeni(cid:137), Letland, Litouwen, Estland, Sloveni(cid:137), de Europese Econo- mische Ruimte (hierna de EER genoemd), (cid:246)sland, Noor- wegen of Zwitserland te gebruiken, w¶zigingen dienen te worden aangebracht in de definitie, in Protocol 3, van het begrip „producten van oorsprong”; Overwegende dat het dienstig l¶kt tot 31 december 2000 het systeem van forfaitaire percentages te handhaven zoals dit is omschreven in artikel 15 van Protocol 3 betreffende het verbod op teruggave of vr¶stelling van rechten; cumulatieregeling tot industrieproducten van oorsprong uit Turk¶e uit te breiden; Overwegende dat het dienstig is, teneinde het handelsver- keer en de administratieve formaliteiten te vereenvou- digen, de tekst van de artikelen 3, 4 en 12 van Protocol 3 te w¶zigen; Overwegende dat in de l¶st van oorsprongverlenende be- of verwerkingen van het protocol enige correcties moeten worden aangebracht teneinde rekening te houden met, enerz¶ds, de ontwikkeling van de techniek en, anderz¶ds, de schaarste aan bepaalde grondstoffen, BESLUIT: Artikel 1 Protocol 3 betreffende de definitie van het begrip „producten van oorsprong” en methoden van administra- tieve samenwerking wordt als volgt gew¶zigd: Overwegende dat het, gezien de b¶zondere regeling tussen de Gemeenschap en Turk¶e in verband met indus- vorengenoemde trieproducten, gerechtvaardigd is de 1. artikel 1, onder i), wordt vervangen door: (1) PB L 51 van 20. 2. 1998, blz. 3. (2) Protocol 3 is vervangen b¶ Besluit 3/98 van de Associatieraad (nog niet verschenen in het Publicatieblad). „i) Toegevoegde waarde: de pr¶s af fabriek verminderd met de douanewaarde van alle gebruikte materialen van oorsprong uit de andere in de artikelen 3 en 4 L 45/40 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 2. 1999 genoemde landen of, indien de douanewaarde niet bekend is of niet kan worden vastgesteld, de eerste verifieerbare pr¶s die in de Gemeenschap of in Litouwen voor deze materialen werd betaald”; 2. de artikelen 3 en 4 worden vervangen door het volgende: „Artikel 3 Cumulatie in de Gemeenschap 1. Onverminderd het bepaalde in artikel 2, lid 1, worden producten als van oorsprong uit de Gemeen- schap beschouwd indien z¶ z¶n verkregen door be- of verwerking van materialen van oorsprong uit de Gemeenschap, Litouwen, Bulgar¶e, Polen, Hongar¶e, Tsjechi(cid:137), Slowak¶e, Roemeni(cid:137), Letland, Estland, Sloveni(cid:137), (cid:246)sland, Noorwegen, Zwitserland (met inbe- grip van Liechtenstein (*)) of Turk¶e (**) overeenkom- stig het bepaalde in het protocol betreffende de oorsprongsregels dat als b¶lage aan de overeenkomsten tussen de Gemeenschap en elk van deze landen is gehecht, op voorwaarde dat deze materialen in de Gemeenschap bewerkingen hebben ondergaan die ingr¶pender z¶n dan die waarin artikel 7 van dit protocol voorziet. Het is niet noodzakel¶k dat deze materialen in de Gemeenschap „toereikende be- of verwerkingen” hebben ondergaan. 2. Indien de in de Gemeenschap verrichte be- of verwerkingen niet ingr¶pender z¶n dan de in artikel 7 bedoelde be- of verwerkingen, wordt het verkregen product enkel als van oorsprong uit de Gemeenschap beschouwd indien de aldaar toegevoegde waarde groter is dan die van de gebruikte materialen van oorsprong uit een van de andere in lid 1 bedoelde landen. Is dit niet het geval dan wordt het verkregen product land dat de beschouwd als van oorsprong uit het meeste waarde heeft toegevoegd aan de materialen van oorsprong die b¶ de vervaardiging in de Gemeenschap gebruikt z¶n. 3. De producten van oorsprong uit een van de in lid 1 genoemde landen die in de Gemeenschap geen enkele be- of verwerking ondergaan, behouden hun oorsprong wanneer z¶ naar een van deze landen worden uitgevoerd. 4. De in dit artikel bedoelde cumulatieregels z¶n uitsluitend van toepassing op de materialen en producten hebben verkregen krachtens oorsprongsregels welke identiek z¶n met die van dit protocol. oorsprongskarakter hun die De Gemeenschap zal Litouwen door tussenkomst van de Commissie van de Europese Gemeenschappen nadere b¶zonderheden verstrekken over de overeen- komsten en de daarin opgenomen oorsprongsregels die met de andere in lid 1 genoemde landen worden toegepast. De Commissie van de Europese Gemeen- schappen maakt in de C-reeks van het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen de datum bekend met ingang waarvan de in lid 1 genoemde landen die aan de gestelde voorwaarden voldoen de in dit artikel bedoelde cumulatie mogen toepassen. Artikel 4 Cumulatie in Litouwen 1. Onverminderd het bepaalde in artikel 2, lid 2, worden producten als van oorsprong uit Litouwen beschouwd indien z¶ z¶n verkregen door be- of verwerking van materialen van oorsprong uit de Gemeenschap, Bulgar¶e, Polen, Hongar¶e, Tsjechi(cid:137), Slowak¶e, Roemeni(cid:137), Litouwen, Letland, Estland, Sloveni(cid:137), (cid:246)sland, Noorwegen, Zwitserland (met inbe- grip van Liechtenstein (*)) of Turk¶e (**) overeenkom- stig het bepaalde in het protocol betreffende de oorsprongsregels dat als b¶lage aan de overeenkomsten tussen Litouwen en elk van deze landen is gehecht, op voorwaarde dat deze materialen in Litouwen bewer- kingen hebben ondergaan die ingr¶pender z¶n dan die waarin artikel 7 van dit protocol voorziet. Het is niet noodzakel¶k dat deze materialen in dit land zoge- naamde „toereikende be- of verwerkingen” hebben ondergaan. als enkel Indien de in Litouwen verrichte be- of verwer- 2. ingr¶pender z¶n dan de in artikel 7 kingen niet bedoelde be- of verwerkingen, wordt het verkregen product van oorsprong uit Litouwen beschouwd indien de aldaar toegevoegde waarde groter is dan die van de gebruikte materialen van oorsprong uit een van de andere in lid 1 bedoelde landen. Is dit niet het geval dan wordt het verkregen product beschouwd als van oorsprong uit het land waar de meeste waarde is toegevoegd aan de b¶ de vervaardi- ging in Litouwen gebruikte materialen van oorsprong. 3. De producten van oorsprong uit een van de in lid 1 genoemde landen die in Litouwen geen enkele be- of verwerking ondergaan, behouden hun oorsprong wanneer z¶ uit een van deze landen worden uitge- voerd. 4. De in dit artikel bedoelde cumulatieregels z¶n uitsluitend van toepassing op de materialen en producten die de oorsprong hebben verkregen krach- tens oorsprongsregels welke identiek z¶n met die van dit protocol. Litouwen zal de Gemeenschap door tussenkomst van de Commissie van de Europese Gemeenschappen nadere b¶zonderheden verstrekken van de overeen- komsten en de daarin opgenomen oorsprongsregels die met de andere in lid 1 genoemde landen worden toegepast. De Commissie van de Europese Gemeen- schappen maakt in de C-reeks van het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen de datum bekend met ingang waarvan de in lid 1 genoemde landen die aan de gestelde voorwaarden voldoen de in dit artikel bedoelde cumulatie mogen toepassen. (*) Het vorstendom Liechtenstein heeft een douane- unie met Zwitserland en is part¶ b¶ de Overeen- komst betreffende de Europese Economische Ruimte. (**) De in dit artikel bedoelde cumulatie geldt niet voor materialen van oorsprong uit Turk¶e die in de l¶st van b¶lage V b¶ dit protocol z¶n vermeld. ”; 19. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/41 3. artikel 12 wordt vervangen door: „Artikel 12 Territorialiteitsbeginsel 1. Aan de in titel II genoemde voorwaarden voor het verkr¶gen van de oorsprong moet zonder onderbreking in de Gemeenschap of in Litouwen z¶n voldaan, behoudens het bepaalde in artikel 2, lid 1, onder c), de artikelen 3 en 4, en lid 3 van dit artikel. 2. Behoudends het bepaalde in de artikelen 3 en 4 worden producten van oorsprong die uit de Gemeen- schap of Litouwen naar een ander land worden uitge- voerd en vervolgens opnieuw worden ingevoerd, als niet van oorsprong beschouwd, tenz¶ ten genoegen van de douaneautoriteiten wordt aangetoond dat: a) de wederingevoerde goederen dezelfde z¶n als de eerder uitgevoerde goederen; en b) de goederen t¶dens de periode dat ze zich in dit land bevonden of waren uitgevoerd geen andere dan de voor hun bewaring in goede staat noodzakel¶ke be- of verwerkingen hebben ondergaan. 3. Een buiten de Gemeenschap of Litouwen verrichte be- of verwerking van de uit de Gemeen- schap of Litouwen uitgevoerde en later wederinge- voerde materialen verleent niet het karakter van product van oorsprong overeenkomstig het bepaalde in titel II indien: a) de genoemde materialen geheel en al in de Gemeenschap of Litouwen z¶n verkregen dan wel, voorafgaand aan de uitvoer, aldaar een meer ingr¶- pende be- of verwerking dan de in artikel 7 vermelde verwerkingen hebben ondergaan; en ontoereikende be- of b) ten genoegen van de douaneautoriteiten kan worden aangetoond dat: i) de wederingevoerde goederen het resultaat z¶n van de be- of verwerking van de uitgevoerde materialen; en ii) de totale buiten de Gemeenschap of Litouwen toegevoegde waarde niet meer dan 10 % bedraagt van de pr¶s af fabriek van het als product van oorsprong aangemerkte eindpro- duct. 4. Voor de toepassing van lid 3 is het bepaalde in titel II betreffende het verlenen van de oorsprong niet van toepassing op buiten de Gemeenschap of Litouwen verrichte be- of verwerkingen. Wanneer evenwel, in de l¶st van b¶lage II, voor de vaststelling van het karakter van product van oorsprong van het betrokken eindproduct een regel is opgenomen die de maximumwaarde van alle gebruikte niet van oorsprong z¶nde materialen vaststelt, mogen de totale waarde van de niet van oorsprong z¶nde materialen die in de betrokken part¶ worden verwerkt en de totale buiten de Gemeenschap of Litouwen overeenkomstig dit artikel toegevoegde waarde het vermelde percentage niet overschr¶den. 5. Voor de toepassing van het bepaalde in de leden 3 en 4 wordt onder „totale toegevoegde waarde” verstaan alle buiten de Gemeenschap of Litouwen gemaakte kosten, met inbegrip van de waarde van de toege- voegde materialen. 6. Het bepaalde in de leden 3 en 4 is niet van toepassing op producten die niet aan de in de l¶st van b¶lage II genoemde voorwaarden voldoen en die enkel krachtens de algemene afw¶king van artikel 6, lid 2, kunnen worden aangemerkt als producten die een toereikende be- of verwerking hebben ondergaan. 7. Het bepaalde in de leden 3 en 4 is niet van toepassing op producten van de hoofdstukken 50 tot en met 63 van het geharmoniseerd systeem. 8. De buiten de Gemeenschap of Litouwen verrichte be- of verwerkingen als bedoeld in dit artikel vinden plaats in het kader van de regeling passieve veredeling of een soortgel¶ke regeling. ”; 4. in de artikelen 13, 14, 15, 17, 21, 27, 30 en 32 worden de woorden „bedoeld in artikel 4” vervangen door „bedoeld in de artikelen 3 en 4”; 5. in artikel 15, punt 6, wordt in de laatste alinea de datum van „31 december 1998” vervangen door „31 december 2000”; 6. in artikel 26 wordt „C2/CP3” door „CN22/CN23” vervangen; 7. in b¶lage I, aantekening 5. 2, wordt: a) tussen de streepjes „— kunstmatige filamenten” en „— synthetische stapelvezels van polypropyleen”, het volgende streepje ingevoegd: „— filamenten die elektriciteit geleiden”; b) het v¶fde voorbeeld „(een getuft tap¶t. wordt voldaan)” geschrapt; 8. in b¶lage II wordt: a) tussen de regels betreffende de posten GS-2202 en 2208 de volgende regel ingevoegd: L 45/42 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 2. 1999 „GS-post Omschr¶ving Be- of verwerkingen van niet van oorsprong z¶nde materialen die het karakter van product van oorsprong verlenen (1) (2) (3) of (4) 2207 Ethylalcohol, niet gedenatureerd, met een alcohol-volumegehalte van 80 % vol of meer; ethylalcohol en gedistilleerde dranken, gedenatu- reerd, ongeacht het gehalte Vervaardiging waarb¶: — de gebruikte materialen niet onder de posten 2207 of 2208 vallen”; b) de regel voor hoofdstuk 57 wordt vervangen door: „Hoofdstuk 57 Tap¶ten — van naaldgetouwvilt — van ander vilt — andere Vervaardiging uit (1): — natuurl¶ke vezels, of — chemische materialen of textiel- massa; echter: — polypropyleenfilamentgarens bedoeld b¶ post 5402 — polypropyleenvezel bedoeld b¶ post 5503 of 5506, of — polypropyleenkabels bedoeld b¶ post 5501, waarvan de titer van (cid:130)(cid:130)n enkel fila- ment of vezel in alle gevallen minder dan 9 decitex bedraagt, mogen worden gebruikt, op voor- waarde dat de waarde ervan niet meer bedraagt dan 40 % van de pr¶s af fabriek van het product Als gebruikt rug mag juteweefsel worden Vervaardiging uit (1): — natuurl¶ke vezels, niet gekaard of gekamd, noch anderszins bewerkt voor het spinnen, of — chemische materialen of textiel- massa Vervaardiging uit (1): — garens van kokos of jute (a) — synthetische of kunstmatige fila- mentgarens — natuurl¶ke vezels, of — synthetische of stapelvezels, niet gekamd, noch bewerkt voor het spinnen kunstmatige gekaard of anderszins rug mag juteweefsel worden Als gebruikt (1) Voor b¶zondere voorwaarden voor producten gemaakt van gemengd textiel, zie inleidende opmerking nr. 5. (a) Het gebruik van jutegarens is toegelaten vanaf 1 juli 2000. ”; 19. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/43 c) de regel voor GS-post 7006 wordt vervangen door: „7006 Glas, bedoeld b¶ post 7003, 7004 of 7005, gebogen, met schuingeslepen randen, gegraveerd, van gaten voor- zien, ge(cid:137)mailleerd of op andere w¶ze bewerkt, doch niet oml¶st noch met andere stoffen verbonden: — platen van glas (substraten), bekleed met een di(cid:137)lektrische metaallaag, halfgeleidend volgens de normen van SEMII (1) — andere Vervaardiging uit platen van glas (substraten) van post 7006 Vervaardiging uit materialen van post 7001 (1) SEMII - Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated. ”; d) de regel voor GS-post 7601 wordt vervangen door: „7601 Ruw aluminium Vervaardiging waarb¶: — alle gebruikte materialen onder een andere post dan die van het product worden ingedeeld, en — de waarde van alle gebruikte materialen niet meer bedraagt dan 50 % van de pr¶s af fabriek van het product of Vervaardiging door thermische of elektrolytische behandeling, uit niet gelegeerd aluminium of uit resten en afvallen van aluminium”; 9. de volgende b¶lage wordt toegevoegd: „B(cid:246)LAGE V L¶st van materialen van oorsprong uit Turk¶e, naar hoofdstuk en post van het geharmoniseerd systeem (GS), waarop de bepalingen van de artikelen 3 en 4 niet van toepassing z¶n Hoofdstuk 1 Hoofdstuk 2 Hoofdstuk 3 0401 tot 0402 ex 0403 0404 tot 0410 0504 0511 Hoofdstuk 6 0701 tot 0709 Karnemelk, gestremde melk en room, yoghurt, kefir en andere gegiste of aange- zuurde melk en room, ook indien ingedikt, zonder toegevoegde suiker of andere zoetstoffen L 45/44 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 2. 1999 Groenten, behalve suikerma(cid:139)s van code 0710 40 00, ook indien gestoomd of in water gekookt, bevroren, met uitzondering van suikerma(cid:139)s van code 0704 40 00 Groenten, voorlopig verduurzaamd (b¶voorbeeld door middel van zwaveldioxide of in water waaraan, voor het voorlopig verduurzamen, zout, zwavel of andere stoffen z¶n toegevoegd), doch als zodanig niet geschikt voor dadel¶ke consumptie, met uitzondering van suikerma(cid:139)s van code 0711 90 30 ex 0710 ex 0711 0712 tot 0714 Hoofdstuk 8 ex Hoofdstuk 9 Koffie, thee, mat(cid:130) en specer¶en, met uitzondering van mat(cid:130) van code 0903 Hoofdstuk 10 Hoofdstuk 11 Hoofdstuk 12 ex 1302 Pectinestoffen, pectinaten en pectaten 1501 tot 1514 ex 1515 ex 1516 ex 1517 en ex 1518 ex 1522 Hoofdstuk 16 1701 ex 1702 1703 1801 en 1802 ex 1902 ex 2001 2002 en 2003 ex 2004 ex 2005 2006 en 2007 ex 2008 2009 Andere plantaardige vetten en vette oli(cid:137)n (met uitzondering van jojobaolie en fracties daarvan), ook indien geraffineerd, doch niet chemisch gew¶zigd Dierl¶ke en plantaardige vetten en oli(cid:137)n, alsmede fracties daarvan, geheel of gedeeltel¶k gehydrogeneerd, veresterd of ge(cid:137)la(cid:139)diniseerd, ook indien geraffineerd, doch niet verder bereid, met uitzondering van gehydrogeneerde ricinusolie, zoge- naamde „opalwax” Margarine, kunstreuzel en andere bereide sp¶svetten Afvallen afkomstig van de behandeling van vetstoffen of van dierl¶ke of plant- aardige was, met uitzondering van d(cid:130)gras Andere suiker, chemisch zuivere lactose, maltose, glucose en fructose (levulose) daaronder begrepen, in vaste vorm; suikerstroop, niet gearomatiseerd en zonder toegevoegde kleurstoffen; kunsthonig, ook indien met natuurhonig vermengd; karamel; met uitzondering van die van de codes 1702 11 00, 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 50 00 en 1702 90 10 Gevulde deegwaren, bevattende meer dan 20 gewichtspercenten vis, schaal- of weekdieren of andere ongewervelde waterdieren, worst, vlees of slachtafvallen van alle soorten, met inbegrip van vet van alle soorten Komkommers en augurken, uien, mangochutney, scherpsmakende vruchten van het geslacht „capsicum”, paddestoelen en ol¶ven, bereid of verduurzaamd in az¶n of in az¶nzuur Andere groenten, op andere w¶ze bereid of verduurzaamd dan in az¶n of az¶n- zuur, niet bevroren, andere dan de producten bedoeld b¶ post 2006, met uitzonde- ring van aardappelen in de vorm van meel, gries of vlokken en van suikerma(cid:139)s Andere groenten, op andere w¶ze bereid of verduurzaamd dan in az¶n of az¶n- zuur, niet bevroren, andere dan de producten bedoeld b¶ post 2006, met uitzonde- ring van aardappelen in de vorm van meel, gries, griesmeel of vlokken, en suikerma(cid:139)s Vruchten en andere eetbare plantendelen, op andere w¶ze bereid of verduur- zaamd, ook indien met toegevoegde suiker, andere zoetstoffen of alcohol, elders genoemd noch elders onder begrepen, met uitzondering van pindakaas, palm- harten, ma(cid:139)s, yamswortel, zoete aardappelen en eetbare delen van planten met een zetmeelgehalte van 5 gewichtspercenten of meer, w¶nbladeren, hopscheuten en andere soortgel¶ke eetbare delen van planten 19. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/45 ex 2106 Suikerstroop, gearomatiseerd of met toegevoegde kleurstoffen Ethylalcohol, niet gedenatureerd, met een alcohol-volumegehalte van 80 % vol of meer, verkregen uit landbouwproducten die in deze l¶st z¶n opgenomen; ethylal- cohol, gedenatureerd, ongeacht het gehalte, verkregen uit landbouwproducten die in deze l¶st z¶n opgenomen Ethylalcohol, niet gedenatureerd, met een alcohol-volumegehalte van minder dan 80 % vol, verkregen uit landbouwproducten die in deze l¶st z¶n opgenomen”. 2204 2206 ex 2207 ex 2208 2209 Hoofdstuk 23 2401 4501 5301 en 5302 Dit besluit treedt in werking op de dag waarop het wordt aangenomen. Het is van toepassing met ingang van 1 januari 1999. Artikel 2 Gedaan te Brussel, 27 januari 1999. Voor de Associatieraad De Voorzitter A. SAUDARGAS


title: PERGUNTA ESCRITA n. 77/99 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Rivning av historiskt värdefull grekisk byggnad i Skopje

eurovoc_concepts:
EU programme
Greece
North Macedonia
heritage protection
monument

text: C 297/142 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 15. 10. 1999 Para além das suas recomendações sobre a transparência neste domínio (Recomendação 98/286/CE (1)), a Comissão encoraja activamente de alguns anos para cá a comunidade bancária a abordar o problema das diferentes normas aplicáveis a todos os tipos de pagamentos transfronteiras e a estabelecerem ligações transfronteiras mais estreitas entre os seus sistemas. Estes problemas estão a ser abordados a nível de certos comités (por exemplo o Comité europeu para as normas bancárias). A Comissão continuará a encorajar os bancos a melhorarem os seus sistemas. Por outro lado, a Comissão publicará uma comunicação na Primavera de 1999 relativa à política a seguir em matéria de sistemas de pagamentos na UEM. O impulso político a favor de tal comunicação foi manifesto na primeira reunião do Grupo de serviços financeiros realizada em Janeiro de 1999 e presidida pela Comissão. Este grupo de representantes pessoais dos Ministros das Finanças, criado no âmbito do quadro de acção para os serviços financeiros, chegou de facto à conclusão que a introdução do euro suscitou diversos problemas que deveriam ser debatidos, nomeadamente o facto de a infra-estrutura para facilitar aos cidadãos os pagamentos transfronteiras de pequeno montante ter registado atrasos relativamente à situação que se regista a nível das grandes operações. A comunicação da Comissão estabelecerá, assim, uma estratégia integrada que abarcará todos os obstáculos ainda existentes aos pagamentos transfronteiras de pequenos montantes em euros, nomeadamente por cartão de crédito, cheque e transferência bancária. (1) JO L 130 de 1. 5. 1998. (1999/C 297/194) PERGUNTA ESCRITA E-0077/99 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) à Comissão (27 de Janeiro de 1999) Objecto: Demolição de um edifício histórico grego em Skopja As autoridades da cidade de Resna, na FYROM, procederam, a 12. 1. 1999, à demolição de um dos edifícios gregos mais históricos deste país. Trata-se da escola grega para rapazes frequentada desde 1800 pelos estudantes gregos da região da Pelagonia, onde ensinou o ilustre professor Kosmas o «Aitolikos», que foi demolida (com um processo expedito) após autorização do Ministério da Educação da FYROM. Este acto vem juntar-se a uma série de acções provocatórias do Governo de Skopja contra os monumentos de cultura grega neste país, tendo recentemente sido eliminadas (também na cidade de Resna) as inscrições gregas na Igreja de Agios Georgios (construída em 1842) e destruídos os túmulos dos gregos no cemitério de Agia Triada. Pergunta-se à Comissão como tenciona reagir para que a FYROM se alinhe por comportamentos dignos de um Estado verdadeiramente europeu, tanto mais que este país é abundantemente financiado no âmbito do programa PHARE, bem como através do BEI. Resposta do Comissário van den Broek em nome da Comissão (1 de Março de 1999) A Comissão tomou conhecimento dos acontecimentos na antiga República Jugoslava da Macedónia (FYROM) referidos pelo Senhor Deputado, entre os quais a demolição de um dos monumentos do património helénico do país. Depois de ter contactado o chefe do gabinete de ligação da República Helénica em Skopje, por intermédio do seu enviado residente no local, a Comissão foi informada de uma diligência já efectuada por este último junto das autoridades do país, dado que se trata de uma questão bilateral. Consoante as eventuais medidas a adoptar na sequência destes acontecimentos, a Comissão poderá, se for caso disso, orientar as actividades actualmente em curso no sector da cultura, a fim de poder igualmente contribuir para a conservação dos monumentos helénicos no país. No futuro, em contrapartida, os fundos Phare deixarão de ser afectados ao sector da cultura


title: WRITTEN QUESTION No. 72/99 by Umberto BOSSI Italy's Istituto Poligrafico

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
State aid
aid for restructuring
capital increase
competition law
control of State aid
exchange of information
exclusive distribution agreement
infringement procedure (EU)

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 90/99 by Konstantinos HATZIDAKIS Continued non-compliance by Greece with rules governing the liberalisation of telecommunications in the European Union

eurovoc_concepts:
Greece
application of EU law
dominant position
information network
liberalisation of the market
price increase
telecommunications
telephone
telephone charges
transmission network


title: WRITTEN QUESTION No. 152/99 by Niall ANDREWS Free movement of professionals throughout Europe

eurovoc_concepts:
access to a profession
environmental risk prevention
free movement of workers
geology
higher education
natural disaster
professional association
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 60/99 af Paul RÜBIG Traditionelle måleenheder for drikkevarer

eurovoc_concepts:
Austria
EU initiative
beverage
packaging
preparation for market
weights and measures

text: C 341/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 11. 1999 Kommissionen skal endvidere understrege, at disciplinærsagen i dette tilfælde ikke er indledt, fordi den pågældende tjenestemand har gjort opmærksom på tilfælde af svig. Den er indledt, fordi tjenestemanden uden tilladelse og til trods for Vedtægtens bestemmelser bl. a. har videregivet følgende til tredjemand: (cid:31) dokumenter i retssager indledt på Kommissionens initiativ, hvilket således bringer disses korrekte gennemførelse i fare (cid:31) dokumenter vedrørende foreløbig revision, som endnu ikke er blevet underkastet den kontradiktoriske procedure over for den, hvis forhold er under revision (cid:31) dokumenter indeholdende grundløse påstande mod hans kolleger. Det skal det bemærkes, at proceduren i disciplinærsager følger det kontradiktoriske princip, og at den pågældende har ret til at blive bistået af en forsvarer efter eget valg. Med hensyn til sagen vedrørende Groupe4/Securitas indledte finanskontrolløren og UCLAF en undersøgelse i august 1997. Efter at UCLAF havde aflagt beretning, anmodede Kommissionen Le Procureur du Roi i Bruxelles om at indlede en retslig undersøgelse og iværksatte en intern administrativ undersøgelse, hvorefter den i juli 1998 indledte disciplinærsag mod 4tjenestemænd. Disse sager er endnu ikke afsluttet. For så vidt angår ECHO indledte UCLAF i oktober 1997 en undersøgelse vedrørende 4kontrakter, ECHO havde indgået. Resultaterne udmøntedes den 18. maj 1998 i en rapport fra UCLAF. Konklusionerne af kontrollen på stedet hos de pågældende virksomheder udmøntedes den 10. juli 1998 i en afsluttende rapport, som straks blev overdraget til de retslige myndigheder, sagen var blevet indbragt for samme dag. Den administrative undersøgelse som følge af UCLAF’s rapport af 18. maj 1998 og bemærkningerne fra de ansvarlige mundede ud i en rapport af 9. november 1998. I forbindelse med denne sag har Kommissionen indledt 3disciplinærsager. (1999/C 341/060) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0060/99 af Paul Rübig (PPE) til Kommissionen (27. januar 1999) Om: Traditionelle måleenheder for drikkevarer SLIM-initiativet går nu ind i sin fjerde fase. I den forbindelse undersøges områderne virksomhedsret, farlige stoffer og forordninger om færdigpakninger. Kategorien færdigpakninger omfatter også måleenheder for føde- og drikkevarer. I Østrig og i andre medlemsstater anvendes sædvanligvis måleenhederne 0,3 og 0,5 liter for drikkevarer. Dette er i overensstemmelse med en lang tradition, som er blevet en del af befolkningens kultur og identitet. På baggrund af subsidiariteten bør det også fortsat være muligt at fastlægge sådanne måleenheder i medlemsstaterne. Hvorledes agter Kommissionen at tage tilstrækkeligt hensyn til disse elementer i de traditionelle værdinormer i forbindelse med den løbende undersøgelse? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (25. februar 1999) Kommissionen vil omhyggeligt sørge for at underrette SLIM-gruppen om de spørgsmål det ærede medlem rejser. Konklusionerne af gruppens arbejde skal sammen med Kommissionens kommentarer hertil stilles til rådighed for Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med rådsmødet om det indre marked den 21. juni 1999


title: PERGUNTA ESCRITA n. 75/99 do Deputado Jan ANDERSSON Kommissionens förfarande vid skriftväxling med den svenska statsministern

eurovoc_concepts:
Community tax
European Commission
Sweden
fraud
information centre
mass media
operation of the Institutions

text: C 320/124 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 11. 1999 1997 (e aproximadamente 22 % em 1998). Por outro lado, o volume total dos auxílios concedidos em Itália foi de 10 162 milhões de euros em 1992 e de 9 421 milhões de euros em 1997. Por conseguinte pode-se calcular em 1 016 milhões de euros o volume dos auxílios não notificados em 1996 e 1 601 milhões em 1997 (estes dados não incluem os sectores agrícola, dos transportes, pescas e carbonífero). Esta aproximação baseia-se na hipótese de que a parte de auxílios não notificados no total dos auxílios registados é equivalente à dos auxílios não notificados no volume total dos auxílios concedidos. Além disso, impõe-se uma correcção devido ao facto de o ano de registo de um auxílio não notificado não corresponder necessariamente ao ano da sua concessão. Sempre que a Comissão tem conhecimento de um auxílio concedido ilegalmente, examina a sua compati- bilidade com o mercado comum. Se o auxílio se revelar incompatível, a Comissão decide que o Estado- -membro deve proceder à sua recuperação junto do beneficiário. O XXI Relatório sobre a política da concorrência de 1997 (1) contém um quadro sobre a execução das decisões da Comissão relativas à recuperação de auxílios (1982-1997). A recuperação não deve ser considerada uma sanção, mas sim o restabelecimento de uma situação que deveria ter existido na ausência da concessão do auxílio ilegal e incompatível. A Comissão assegura que a decisão relativa à recuperação seja executada pelo Estado-membro e, no caso de não cumprimento da mesma, pode recorrer para o Tribunal de Justiça. Se, após um acórdão do Tribunal de Justiça que verifica a não execução da decisão, o Estado-membro continuar a não lhe dar cumprimento, a Comissão pode igualmente recorrer ao disposto no artigo 171o do Tratado CE. (1) SEC(98) 636 final. (1999/C 320/164) PERGUNTA ESCRITA E-0075/99 apresentada por Jan Andersson (PSE) à Comissão (27 de Janeiro de 1999) Objecto: Actuação da Comissão em correspondência com o Primeiro Ministro sueco Numa carta datada de 8 de Janeiro de 1999, o presidente da Comissão Europeia critica o Primeiro Ministro sueco em razão de uma declaração prestada numa entrevista ao programa noticioso Rapport, de 6 de Janeiro, relativamente à revelação de certas irregularidades na Comissão Europeia. A carta do presidente da Comissão foi bastante comentada nos meios de comunicação suecos devido ao tom com que o Primeiro Ministro foi criticado por ter não ter verificado os factos e porque a sua declaração poderia prejudicar a União Europeia. A carta da Comissão é assombrosa. Por um lado, o presidente da Comissão refere-se a uma declaração que, de acordo com a transcrição do programa noticioso, nunca foi proferida; por outro, o Presidente da Comissão protesta contra o direito óbvio de um chefe de governo comentar notícias relevantes sobre irregularidades. Perante estes factos, pergunta-se: Será que a chamada de atenção, por carta, a chefes de governo por os mesmos terem exercido o que podem considerar ser seu direito de exprimir-se nos meios de comunicação sobre factos relevantes na Comissão é conciliável com o procedimento habitual da Comissão Europeia no que se refere às relações com chefes de governo de Estados-membros e não seria mais correcto, aquando da elaboração de tais cartas, confirmar o que os chefes de governo realmente afirmaram? (1999/C 320/165) PERGUNTA ESCRITA P-0076/99 apresentada por Yvonne Sandberg-Fries (PSE) à Comissão (20 de Janeiro de 1999) Objecto: Relação da Comissão com o seu gabinete de informação na Suécia Há já mais de um ano, o chefe do gabinete de informação da Comissão Europeia na Suécia escreveu uma carta ao Presidente do Riksdag onde eram postas em causa declarações de deputados ao parlamento sueco nos meios de comunicação social suecos a propósito dos impostos comunitários. A actuação do gabinete de informação da Comissão foi então muito comentada na imprensa sueca. Recentemente, em carta dirigida ao Primeiro- -Ministro sueco, o Presidente da Comissão Europeia critica uma declaração que aquele teria feito numa entrevista num noticiário sueco na sequência da revelação feita pelo Parlamento Europeu de irregularidades e pressupostos casos de fraude na Comissão. A carta referia uma tomada de posição que o Primeiro-Ministro sueco nunca exprimiu. Em consequência directa da interpretação e/ou erro de tradução originalmente feito no gabinete da Comissão na Suécia, a carta do Presidente da Comissão foi objecto de uma grande atenção nos meios de comunicação social suecos


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 69/99 του Roberta ANGELILLI Αποκλεισμός των εταιρειών κεφαλαίου από τα ευεργετήματα για τον αγροτουρισμό που ισχύουν στο Διαμέρισμα Σικελίας

eurovoc_concepts:
EU aid
Sicily
aid system
company with share capital
complaint to the Commission
equal treatment
farmer
legal status
rural tourism
social security


title: Verordnung (EG) Nr. 185/1999 der Kommission vom 27. Januar 1999 zur Änderung der im Sektor Getreide geltenden Zölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: L 21/4 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 28. 1. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 185/1999 DER KOMMISSION vom 27. Januar 1999 zur (cid:142)nderung der im Sektor Getreide geltenden Z(cid:148)lle DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1249/96 der Kommission vom 28. Juni 1996 mit Durchf(cid:129)hrungs- bestimmungen zur Anwendung der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der im Sektor Getreide geltenden Z(cid:148)lle (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2519/98 (4), insbesondere auf Artikel 2 Absatz 1, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die im Sektor Getreide geltenden Z(cid:148)lle sind festgesetzt in der Verordnung (EG) Nr. 98/1999 der Kommission (5). Weicht der berechnete Durchschnitt der Z(cid:148)lle w(cid:132)hrend ihres Anwendungszeitraums um 5 ECU/t oder mehr vom festgesetzten Zoll ab, wird letzterer gem(cid:132)ß Artikel 2, Absatz 1, der Verordnung (EG) Nr. 1249/96 entsprechend angepaßt. Da dies der Fall ist, sind die mit der Verord- nung (EG) Nr. 98/1999 festgesetzten Z(cid:148)lle anzupassen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Anh(cid:132)nge I und II der Verordnung (EG) Nr. 98/1999 werden durch die Anh(cid:132)nge I und II zur vorliegenden Verordnung ersetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 28. Januar 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 27. Januar 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 161 vom 29. 6. 1996, S. 125. (4) ABl. L 315 vom 25. 11. 1998, S. 7. (5) ABl. L 11 vom 16. 1. 1999, S. 7. 28. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 21/5 Die im Sektor Getreide gem(cid:132)ß Artikel 10 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 geltenden Z(cid:148)lle ANHANG I KN-Code Warenbezeichnung 1001 10 00 Hartweizen hoher Qualit(cid:132)t mittlerer Qualit(cid:132)t (1) 1001 90 91 Weichweizen, zur Aussaat 1001 90 99 Weichweizen hoher Qualit(cid:132)t, Aussaat (3) anderer als zur mittlerer Qualit(cid:132)t niederer Qualit(cid:132)t 1002 00 00 Roggen 1003 00 10 Gerste, zur Aussaat 1003 00 90 Gerste, andere als zur Aussaat (3) 1005 10 90 Mais, zur Aussaat, anderer als Hybridmais 1005 90 00 Mais, anderer als zur Aussaat (3) 1007 00 90 K(cid:148)rner-Sorghum, zur Aussaat, anderer als Hybrid- K(cid:148)rner-Sorghum Bei der Einfuhr auf dem Land-, Fluß- oder Seeweg aus H(cid:132)fen des Mittelmeerraums, des Schwarzen Meeres oder der Ostsee zu erhebender Zoll (EUR/t) Bei der Einfuhr auf dem Luftweg oder aus anderen H(cid:132)fen auf dem Seeweg zu erhebender (2) Zoll (EUR/t) 55,48 65,48 48,16 48,16 77,88 97,61 103,48 103,48 103,48 103,41 103,41 103,48 45,48 55,48 38,16 38,16 67,88 87,61 93,48 93,48 93,48 93,41 93,41 93,48 (1) Auf Hartweizen, der den Mindestmerkmalen f(cid:129)r Hartweizen mittlerer Qualit(cid:132)t gem(cid:132)ß Anhang I der Verordnung (EG) Nr. 1249/96 nicht gen(cid:129)gt, wird der f(cid:129)r Weichweizen niederer Qualit(cid:132)t geltende Zoll erhoben. (2) F(cid:129)r Ware, die (cid:129)ber den Atlantik oder durch den Suez-Kanal nach der Gemeinschaft geliefert wird (siehe Artikel 2 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1249/96), kann der Zoll erm(cid:132)ßigt werden um — 3 EUR/t, wenn sie in einem Hafen im Mittelmeerraum entladen wird, oder — 2 EUR/t, wenn sie in einem Hafen in Irland, im Vereinigten K(cid:148)nigreich, in D(cid:132)nemark, Schweden, Finnland oder an der Atlantikk(cid:129)ste der Iberischen Halbinsel entladen wird. (3) Der Zoll kann pauschal um 14 oder 8 EUR/t erm(cid:132)ßigt werden, wenn die Bedingungen nach Artikel 2 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1249/96 erf(cid:129)llt sind. L 21/6 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 28. 1. 1999 ANHANG II Berechnungsbestandteile (Zeitraum vom 15. Januar 1999 bis 26. Januar 1999) 1. Durchschnitt der zwei Wochen vor der Festsetzung: B(cid:148)rsennotierung Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Erzeugnis (% Eiweiß, 12 % Feuchtigkeit) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 mittlere Qualit(cid:132)t (*) US barley 2 Notierung (EUR/t) 113,58 99,91 88,65 73,38 133,00 (**) 123,00 84,90 (**) Golf-Pr(cid:132)mie (EUR/t) 26,75 10,69 2,22 11,69 Pr(cid:132)mie/Große Seen (EUR/t) — — — — (*) Negative Pr(cid:132)mie („discount“) in H(cid:148)he von 10 EUR/t (Artikel 4 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1249/96). (**) fob Golf. — — — — — — 2. Fracht/Kosten: Golf von Mexiko—Rotterdam: 11,00 EUR/t. Große Seen—Rotterdam: 21,18 EUR/t. 3. Zusch(cid:129)sse gem(cid:132)ß Artikel 4 Absatz 2 Unterabsatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1249/96: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 66/99 dell'on. Carlos ROBLES PIQUER Stato di avanzamento del progetto di corridoi ferroviari europei

eurovoc_concepts:
EU Member State
charges for use of infrastructure
common transport policy
feasibility study
rail network
rail transport
transport capacity
transport company
transport infrastructure

text: 29. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 341/43 (1999/C 341/061) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0065/99 di Carlos Robles Piquer (PPE) alla Commissione (27 gennaio 1999) Oggetto: Elezioni nella Repubblica Centrafricana Il 22 novembre e il 13 dicembre 1998 si sono svolte le elezioni nella Repubblica Centrafricana. Può la Commissione integrare le scarse informazioni pubblicate su tali elezioni e tracciare contemporanea- mente un quadro delle relazioni tra la Repubblica Centrafricana e l’Unione europea, in particolare in materia di cooperazione e nel quadro della vigente Convenzione di Lomé? Risposta data dal sig. Pinheiro in nome della Commissione (18 marzo 1999) In seguito alle elezioni legislative del 22 novembre e del 13 dicembre 1998 sono stati eletti 109 deputati con una maggioranza costituita dall’insieme dei partiti dell’opposizione, che contano 55 seggi contro i 51 dello schieramento presidenziale (MLPC, PLD e UPR). Le elezioni si sono svolte senza incidenti, sotto la sorveglianza e con il sostegno della comunità internazionale. La Commissione ha contribuito al finanziamento del processo elettorale per 520 000 EUR. Una parte del contributo, pari a 120 000 EUR circa, era destinata alla messa a disposizione di osservatori tecnici scelti e reclutati dalla Commissione. Le missioni di sorveglianza sono state coordinate dalla Missione delle Nazioni Unite nella Repubblica centrafricana (Minurca). Le tre missioni internazionali di sorveglianza del processo elettorale, Minurca, gruppo francofono e Comunità, hanno convenuto che le poche irregolarità verificatesi in occasione delle votazioni non erano così gravi da compromettere la validità dei risultati. Per altro, a causa delle elezioni presidenziali che dovranno aver luogo al più tardi nel dicembre 1999, il governo ha ufficialmente chiesto alle Nazioni Unite di prolungare il mandato della missione Minurca fino a tale data, al fine da un lato di minimizzare il rischio di nuovi conflitti armati e dall’altro di assicurarsi l’appoggio della comunità internazionale per queste prossime elezioni. La cooperazione comunitaria con la Repubblica centrafricana (RCA) risale agli inizi stessi della cooperazione della Comunità con i paesi in via di sviluppo (PVS) e si è confermata da una convenzione di Lomé all’altra. Essa si è concentrata nei settori tradizionali dello sviluppo rurale, del miglioramento delle condizioni di vita delle popolazioni all’interno del paese e dell’infrastruttura economica e sociale. La Comunità è attualmente in testa ai finanziatori della RCA. La dotazione del programma indicativo nazionale del 7o Fondo europeo di sviluppo (FES), pari a 75 milioni di euro, è impegnata al 100 % e il suo livello di utilizzazione si colloca intorno al 90 %. Le risorse sono state destinate essenzialmente al settore dei trasporti, a quello della sanità e alle azioni di accompagnamento e di prolungamento dei programmi finanziati sul 6o FES. Nel quadro del secondo protocollo finanziario della Quarta convenzione di Lomé, il programma indicativo nazionale della RCA ha ricevuto una dotazione di 102 milioni di euro. In sede di programmazione è stato individuato un unico settore di concentrazione, ossia il settore dei trasporti, che dovrà assorbire l’80 % circa delle risorse disponibili. Il resto delle risorse sarà principalmente destinato al settore della sanità. (1999/C 341/062) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0066/99 di Carlos Robles Piquer (PPE) alla Commissione (27 gennaio 1999) Oggetto: Stato di avanzamento del progetto di corridoi ferroviari europei Nel 1995 la Commissione ha presentato un progetto di corridoi ferroviari europei selezionando alcuni assi di comunicazione ferroviaria transfrontaliera lungo i quali creare condizioni armonizzate di circolazione per consentire il transito di ogni tipo di treno europeo. Uno di questi assi ferroviari collegherebbe Valencia a Rotterdam via Barcellona, Lione e Metz


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Kohti kestävää maataloutta

eurovoc_concepts:
agro-industry
agronomic research
common agricultural policy
environmental protection
farm development plan