title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4078/98 af James NICHOLSON til Kommissionen. Publikationen "Krigen om jordbærisen"

eurovoc_concepts:
EU publication
United Kingdom
distribution cost
production cost

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 297/129 (1999/C 297/177) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4073/98 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (14. januar 1999) Om: Kommissionen, efterforskning for »Salzburger Nachrichten« i forbindelse med Agenda 2000 Det østrigske dagblad »Salzburger Nachrichten« rummer regelmæssigt serier og reportager om Agenda 2000. I udgaven af 26. 11. 1998 henvises til, at arbejdet i forbindelse med Agenda 2000 støttes af Kommissionen. Dette rejser følgende spørgsmål: 0 Hvilken person eller afdeling i Kommissionen er kompetent for PR/mediekontakter? 0 Er arbejdet også blevet støttet finansielt? 0 I bekræftende fald med hvor meget? Hvad ligger der i benægtende fald da i begrebet støtte? 0 Hvorledes sker udvælgelsen af emner, hhv. oplysninger, som fremsendes til redaktionen for Salzburger Nachrichten? 0 Har Salzburger Nachrichten kunnet disponere ubegrænset over de erhvervede oplysninger? 0 Har disse oplysninger også været tilgængelige for andre medier? 0 Hvem er kompetent for udvælgelsen af de »støtteberettigede« medier? 0 Hvilket mål tilstræber Kommissionen med denne støtte? 0 Har Kommissionen også tidligere støttet Salzburger Nachrichten eller andre østrigske dagblade? 0 Hvilke emner har der i bekræftende fald været tale om (euro, udvidelsen mod Øst, Agenda 2000. ), og hvor stor var støtten? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (10. marts 1999) Udover talsmandstjenesten er det generaldirektoratet for information, kommunikation, kultur, Av-sektoren og informationsnet, der har ansvar for forbindelserne til medierne. I 1998 støttede Kommissionens repræsentation i Østrig »Salzburger Nachrichten« to gange 0 om foråret med et beløb på 7 267 EUR (inkl. afgifter) til et tillæg om euroen og om sommeren med et beløb på 10 832 EUR (inkl. afgifter) til en bekendtgørelse om IGC. »Salzburger Nachrichten« foretog selv en udvælgelse blandt oplysningerne fra Kommissionen; emnet var foranstaltninger vedrørende information om prioriterede politikker. Avisen kunne uden restriktioner anvende de oplysninger, den modtog. Andre medier har adgang til det samme materiale. Lederen af Kommissionens repræsentation i Østrig er i første omgang ansvarlig for 0 under forudsætning af central godkendelse fra Bruxelles 0 at udvælge medierne. Formålet med denne aktivitet er at informere østrigske borgere om Fællesskabet. Andre aviser har af lignenede grunde modtaget finansiel støtte, der ialt androg 40 320 EUR. (1999/C 297/178) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4078/98 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (14. januar 1999) Om: Publikationen »Krigen om jordbærisen« Vil Kommissionen oplyse, hvad den agter at foretage sig med kopierne af sin publikation »Krigen om jordbærisen«, som er opbevaret på et lager i Oxfordshire, England, og oplyse udgifterne til a) oversættelse og fremstilling af publikationen på engelsk, b) transport til England af de engelsksprogrede kopier og c) opbevaring af kopierne på lageret i Oxfordshire?


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä"

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
FIFG
fishing fleet
fishing industry
industrial restructuring
regional aid

formats: html pdf print

text: C 93/16 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä” (1999/C 93/03) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Agenda 2000:n lainsäädäntöehdotuksista – kokonais- katsaus, ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) kalastusalan rakenteellisis- ta toimenpiteistä KOM(1998) 131 lopull. – 98/0116 CNS (1), ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 1998 perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 2:n ”Maatalous – Maaseudun kehittäminen – Kalatalous” tehtäväksi, ottaa huomioon aiheista ”Yhteisen kalastuspolitiikan alueelliset vaikutukset” (CdR 14/96) (2) ja ”Yhteinen kalastuspolitiikka – Kalastuksesta riippuvaisten alueiden turvaaminen” (CdR 179/97 fin) (3) antamansa lausunnot, ottaa huomioon valiokunta 2:n joulukuun 10. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 309/98 rev. 2, jonka esittelijät olivat Simon Day ja Siwert Nordwall, hyväksyi 13. –14. tammikuuta 1999 pitämässään 27. täysistunnossa (tammikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto Komissio hyväksyi heinäkuussa 1997 Agenda 1. 1. 2000 -tiedonannon, jossa hahmotellaan myöhemmin tehtäviä ehdotuksia ja pohditaan EU:n laajentumisen vaikutuksia talousarvioon, YMP:n uudistamista ja alue- politiikan tarkistamista. Komissio hyväksyi 18. maaliskuuta 1998 ehdo- 1. 2. tukset asetuksiksi mm. rakennerahastojen hallinnoinnis- ta vuosina 2000–2006. Asetusehdotuksista neuvotellaan jäsenvaltioiden kanssa, ja asiasta kuullaan myös alueiden komiteaa. 2. Nykytilanne 2. 1. Nykyisessä rakennerahastojärjestelmässä on eri- tyinen tavoite (tavoite 5a), jonka tarkoituksena on nopeuttaa maa- ja kalatalouden rakenteiden mukautta- mista. Tavoite ei ole maantieteellisesti rajattu, kuten esimerkiksi tavoite 5b. Tavoitteen 5a mukainen tuki kanavoidaan osittain kalatalouden ohjauksen rahoitus- välineen (KOR:n) kautta. (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 44. (2) EYVL C 129, 2. 5. 1996, s. 1. (3) EYVL C 379, 15. 12. 1997, s. 1. KOR kattaa koko kalastusalan, 2. 2. ja tuettavia toimia ovat mm. kalastuslaivaston uudenaikaistaminen, alusten poistaminen käytöstä, vesiviljelyn kehittäminen, merenranta-alueiden suojelu, kalastussatamien perusra- kenteiden luominen, kalan käsittely ja markkinointi, tuotteiden tunnetuksi tekeminen sekä alalta poistuvien kalastajien avustaminen. Eräät tavoitteiden 1, 2 ja 5b piiriin kuuluvat 2. 3. alueet on nimetty kalastuksesta riippuvaisiksi alueiksi. Ne ovat oikeutettuja EAKR:n ja ESR:n tukeen, jota myönnetään liike-elämän ja matkailuelinkeinon avusta- miseen ja perusrakennetöihin, tiettyjen yhteisöjen ta- louskehitykseen sekä pk-yritysten työntekijöiden kou- luttamiseen ja vähävaraisten yhteisöjen asukkaille. ESR- tukea myönnetään myös tavoitteiden 3 ja 4 piiriin kuuluville maantieteellisesti rajaamattomille alueille asukkaiden koulutukseen ja taitojen kehittämiseen. 2. 4. Yhteisö on käynnistänyt lisäksi Pesca-nimisen aloitteen, jolla täydennetään alueellisten tavoitteiden piiriin kuuluvia toimia, joskin aloite on maantieteellisesti suppeampi kuin alueelliset toimet. Pesca-tuki kohdenne- taan kalastuksesta riippuvaisten alueiden taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikeuksiin, ja varat ovat peräisin EAKR:s- ta, ESR:sta ja KOR:stä. Pescan avulla pyritään tukemaan erityisesti paikalliseen aloitteellisuuteen perustuvaa oh- jelmatyyppiä, ja se muistuttaa tässä mielessä Leader- ohjelmaa. 6. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 93/17 3. Asetusehdotus 3. 1. Vuonna 2000 toteutettavan rakennerahastouu- distuksen myötä rahastojen tavoitteet supistuvat kol- meen. Tavoite 1 säilyy pääpiirteissään ennallaan, ja se kattaa heikoimmassa asemassa olevien alueiden tuen. Uudistetun tavoitteen 2 mukaista tukea myönnetään taantuvien ja rakennemuutoksesta kärsivien alueiden kehittämiseen, ja tavoite koostuu neljästä lohkosta: teollisuusalueet, maaseutualueet, kaupunkialueet ja ka- lastusalueet. Uudistettu tavoite 3 kattaa entisten tavoit- teiden 3 ja 4 mukaiset toimet. 3. 2. Yhteisöaloitteita yksinkertaistetaan, eikä ehdo- tus sisällä erityistä Pesca-aloitetta. Uuteen tukikehykseen on kuitenkin tarkoitus sisällyttää Pescan kaltaisia toimia. 3. 3. Koko kalastusalan rakennetuki on tarkoitus säilyttää vuosina 2000–2006 jokseenkin samanlaisena kuin ohjelmakaudella 1994–1999. Tavoitteen 1 piiriin kuuluvat kalastus- ja rannikkoalueet saavat edelleen tukea sekä KOR:stä että EAKR:sta ja ESR:sta. 3. 4. Uudistetun tavoitteen 2 kalastuslohko kohdenne- taan sellaisille kalastuksesta toimeentuleville alueille, joilla toteutetaan taloudellisia ja sosiaalisia rakenne- muutoksia. Tukikelpoisia alueita valitessaan jäsenval- tiot käyttävät kahta perustetta: ja 2 ulkopuolelle jäävillä kalastuksesta toimeentulonsa hankkivilla alueilla kyseistä tukea ei voi kohdentaa valtakunnallisiin toimenpiteisiin kuten kalastuslaivas- ton uudelleenjärjestelyyn. Komissio ehdottaakin, että kyseistä tukea myönnettäisiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta, joka huolehtii ohjelman kehittämisestä valtakunnallisesti. 3. 8. KOR-tuki kattaa uuden tavoitteen 1 piiriin kuu- luvien tukikelpoisten alueiden kaikki hankkeet, myös kalastuslaivastoon liittyvät toimenpiteet, ja sen avulla tuetaan myös tavoitteen 2 piiriin kuuluvien alueiden rakenteellisia toimenpiteitä kalastuslaivastoon liittyviä toimenpiteitä lukuun ottamatta. 3. 9. EMOTR:n tukiosasto avustaa laivaston uudel- leenjärjestelyä tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävillä alueilla sekä kalatalouteen liittyviä hankkeita muualla kuin tavoitteiden 1 ja 2 piiriin kuuluvilla alueilla. EMOTR tukee myös rakenteellisia toimenpiteitä edellä mainitun siirtymäkauden aikana. Vaikka Pesca-aloite ei 3. 10. jatkukaan, useat sen kattamat toimet ehdotetaan sisällytettäviksi uuden ta- voitteen 2 piiriin. (i) kalastuksen työllistämien osuus alueen kokonais- työllisyydestä; 4. Päätelmät (ii) rakennemuutoksen seurauksena menetetyt alan työ- paikat. Kyseisten maantieteellisesti määriteltyjen alueiden kala- taloudelle myönnetään tukea EAKR:sta, ESR:sta ja KOR:stä. 3. 5. Alueiden komitea esittää toivomuksen, että ta- voitteiden 1, 2 ja 5b piiriin aiemmin kuuluneita, uudistet- tujen tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle jääviä alueita tuettaisiin riittävän laajasti. Aiemmin tavoitteiden 1, 2 ja 5b piiriin kuuluneilla 3. 6. alueilla ehdotetaan toteutettaviksi siirtymäkauden järjestelyjä siten, että aikaisemman tavoitteen 1 kattamia alueita tuetaan vielä kuuden vuoden ajan, joskin tuen määrää supistetaan, ja entisten tavoitteiden 2 ja 5b mukaisille alueille tukea myönnetään neljän vuoden ajan. Alueiden komitea toteaa asetusehdotuksista anta- massaan lausunnossa, että kaikkia alueita tulisi kohdella yhdenvertaisesti siirtymäkauden suhteen. 4. 1. Euroopan komission tavoitteena on tuen jatku- vuus. Komissio on pyrkinyt varmistamaan, ettei tavoit- teiden (ja yhteisöaloitteiden) määrän supistaminen vai- kuta kielteisesti kalastusalaan. Komissio varmistaa jäsenvaltiotason EMOTR-ohjelmalla, että uusien maan- tieteellisin perustein määriteltyjen alueiden ulkopuolelle jäävä kalastusala saa edelleen tukea. On kuitenkin vaikea ymmärtää, miksi Euroopan unioni rahoittaa samaa toimenpidettä kahdella erillisellä rahoitusväli- neellä sen mukaan, millä alueella se toteutetaan. Näin tapahtuu kalastuslaivaston uudelleenjärjestelytoimissa, jotka tavoitteen 1 alueilla rahoittaa KOR ja tavoitteen 2 alueilla EMOTR:n tukiosasto. Tämän vuoksi KOR:n tulisi osallistua kalastuslaivaston uudelleenjärjestelytoi- mien rahoitukseen myös tavoitteen 2 alueilla. 4. 2. Vaikka toimintaa pyritään kaikilta osin yksinker- taistamaan, asetus monimutkaistaa kalastusalaa, koska sama alue voi saada tukea jopa neljältä eri taholta: – KOR: kaikki tavoitteen 1 piiriin kuuluvat toimet; Koska tavoitteen 2 perusteella myönnettävä 3. 7. KOR-tuki on yksinomaan aluekohtaista, tavoitteiden 1 – KOR: tavoitteen 2 mukaiset rakenteelliset toimenpi- teet; C 93/18 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 – EMOTR: tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävien alueiden kalastuslaivaston uudelleenjärjestely; – EMOTR: tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle jäävien alueiden (määrittelemättömät) rakenteelliset toimen- piteet. Kahta ensiksi mainittua tukimuotoa hallinnoitaisiin aluetasolla ja kahta jälkimmäistä valtakunnan tasolla. On vaikea ymmärtää, miten tässä onnistutaan johdon- mukaisesti ja avoimesti, ja käytäntö on ristiriidassa monille alueille suositellun ”yksi alue – yksi strategia- suunnitelma” -periaatteen kanssa, joka koskee kaikkia rahastoja ja kaikkia tavoitteita. Komitean mielestä rahastotukea on – jos suinkin mahdollista – hallinnoita- va alueellisesti eikä valtakunnan laajuisesti. Se ei yhdy komission näkemykseen, jonka mukaan kalastuslaivas- ton uudelleenjärjestelytoimet on mahdotonta alueellis- taa. Avoimuuden ja tehokkuuden nimissä kalastuslaivas- ton uudelleenjärjestelytoimet ja monivuotisten ohjau- sohjelmien (MOO) noudattaminen tulisi alueellistaa, sillä ei vaikuta johdonmukaiselta, että ohjelmointi ta- pahtuu valtiotasolla ja taloushallinto aluetasolla. Näin ollen KOR:n ohjelman mukainen alueellistaminen, jossa luotaisiin alueiden väliset siirrot mahdollistavat meka- nismit ja valvottaisiin, että alueet noudattavat ohjelmia, takaisi valtakunnallisen tavoitteen saavuttamisen. 4. 3. Komission on vielä päätettävä, millaisille raken- teellisille toimenpiteille myönnetään EMOTR-tukea ta- voitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle jäävillä alueilla (kalastus- laivaston uudelleenjärjestelyn lisäksi). Asetusehdotus oli määrä ottaa käsiteltäväksi syyskuussa, mutta se ei ollut vielä käytettävissä tätä lausuntoa laadittaessa. On tärkeää, että alueiden komiteaa kuullaan uudesta asetuksesta. Tärkeää on muun muassa se, että EMOTR:sta 4. 4. tuettavat rakenteelliset toimenpiteet kattavat uudistettu- ja tavoitteita 1 ja 2 määriteltäessä niiden piiriin kuulu- mattomien alueiden kalastussatamat ja että toimenpitei- den turvin tuetaan talouden monipuolistamista sekä muita, edellä esiteltyjä toimia, jotka nykyisin kuuluvat KOR:n piiriin. 4. 6. On tärkeää myöntää, että monivuotisen ohjaus- ohjelman (MOO) neljännen vaiheen määräysten täyttä- minen edellyttää joko alusten poistamista käytöstä tai pyyntitoiminnan supistamista tai molempia toimenpi- teitä yhdessä. Jotta työllisyystilannetta ei heikennettäisi, olisi sopivaa ja suositeltavaa antaa alusten käytöstä poistamisesta tai pyyntitoiminnan supistamisesta kärsi- ville alueille rahoitusta, jonka ne voivat sijoittaa muuhun toimintaan. Tällaista rahoitusta olisi myönnettävä esi- merkiksi siihen, että sijoitetaan kalastusalalta siirtyvät henkilöt liitännäistoimintoihin, esimerkiksi kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostukseen ja markkinointiin. Komitean mielestä on tärkeää palauttaa voimaan aikai- semman MOO:n mukainen korvausjärjestelmä siten, että tilapäisesti käytöstä poistetuista aluksista makse- taan korvausta (itse asiassa korvausta tuotannosta pidättymisestä). Korvaukset on sisällytettävä asetuksiin. Komitean käsityksen mukaan on otettava uudelleen käyttöön MOO:n kolmannen vaiheen määräys, jonka mukaisesti vähintään 55 % tavoitteesta on saavutettava poistamalla aluksia käytöstä ja enintään 45 % pyyntitoi- mintaa supistamalla. 4. 7. On tärkeää, että kalataloutta tuetaan mahdolli- simman paljon ja sitä autetaan sopeutumaan muutok- seen. Komitea ehdottaa, että rakenteellisiin toimenpitei- siin sisällytettäisiin määräys alan monipuolistamisesta, mikä on tällä hetkellä mahdollista ainoastaan nykyisten tavoitteiden 1, 2 ja 5b kattamilla alueilla. KOR- asetuksissa ei myöskään mainita julkissektorin vesivilje- lyhankkeita. Nykyisin julkista tukea ei voida myöntää hankkeille, joissa osa jokisuistoa varataan entisten kalastajien käyttöön ja heitä opastetaan vesiviljelyyn, kun yksityisten käynnistämiä vesiviljelyhankkeita sen sijaan voidaan tukea. Joidenkin kalastuksesta tai kalas- tukseen liittyvistä elinkeinoista toimeentulonsa saavien alueiden ei välttämättä tulkita olevan kalastuksesta riippuvaisia. Kohtelu on ehdottomasti syrjivä, eikä se auta EU:ta eikä kalastajia pääsemään tärkeimpään päämäärään, eli kestävän kalastuselinkeinon edel- lyttämään kalavarojen ja niiden hyödyntämisen väliseen tasapainoon. 4. 8. Komitea ymmärtää, että perimmiltään on kyse Euroopassa yli 300 000 henkilöä työllistävän alan säilytt- ämisponnistusten muodosta ja sisällöstä. 4. 5. Mikäli kalastuksesta toimeentulonsa hankkiva alue ei kuulu tavoitteiden 1 tai 2 piiriin tai uudet rakenteelliset toimenpiteet, joita ei vielä ole ilmoitettu, eivät kata aluetta, se ei saa tukea vesiviljelyyn, kalastus- sataman varustukseen, tuotejalostukseen ja markkinoin- tiin tai tuotteiden tunnetuksi tekemiseen, vain muutamia esimerkkejä mainitaksemme. Asetusehdotuksessa mai- nitaan koulutukseen ja taitojen kehittämiseen myön- nettävän ESR-tuen lisäksi ainoastaan yksi jäsenvaltiota- son tuki: monivuotisen ohjausohjelman mukainen kalas- tuslaivaston uudelleenjärjestelyn tukeminen. Kalastusalaa voidaan luonnehtia varsin perinteiseksi yritystoiminnan haaraksi, jolla vaikuttavat voimakkaat perhesiteet ja perinteet, ja jonka markkinateknistä kehi- tystä on vietävä eteenpäin. Niin sanotun ”ketju-ajatuksen” nykyistä voimakkaampi kehittäminen edellyttää erityishuomiota ja samalla on kiinnitettävä huomiota eri markkinaosapuolten – eten- kin perheyritysten ja kauppaketjujen – väliseen epätasa- painoon. 6. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 93/19 4. 9. Komitea katsoo, että kalataloustuotteiden mark- kinoiden laajennuttua Euroopan eri alueiden kala-alan huutokaupan hallinnon on syytä pohtia erilaisia yksityis- tämis- ja etenkin yhteistyömahdollisuuksia. Jälkimmäinen on erityisen tärkeää, koska näyttää väistämättömältä, että lähitulevaisuudessa Euroopan nykyiset yli 500 kalahuutokauppaa keskittyvät tietyssä määrin. Alueiden komitean mielestä kannattaa neuvotella talou- dellisesta tuesta, jota Euroopan komissio ja muut viran- omaiset voisivat antaa edellä mainittujen näkökohtien mukaisten aloitteiden toteuttamiseksi. 4. 10. Komitea katsoo, että on ehdottoman tärkeää tehdä aluksiin useita teknisiä uudistuksia. Etukäteen ei ole syytä sulkea pois mahdollisuutta, että (alue-) viranomaiset tukisivat merialan elektroniikan hankin- taa. Tämä koskee muun muassa voimansiirtojärjestel- miä sekä moottorin hallinta- ja ohjausjärjestelmiä. On myös kehitettävä eri kalalajien laatukriteereitä, jotta lähitulevaisuudessa voidaan huutokaupata kalaa tele- tekniikan välityksellä. 5. Suositukset Alueiden komitea suosittaa asetusehdotuksen muutta- mista seuraavasti: 1) Tuen saatavuuden on oltava mahdollisimman yksin- kertaista. 2) Ehdotettujen moninaisten rahastojen asemesta olisi varattava yksi rahasto maakohtaisesti hallinnoitavil- le hankkeille ja toinen, erillinen rahasto alueellisesti hallinnoitaville hankkeille. Bryssel 14. tammikuuta 1999. 3) Läheisesti kalastusalaan liittyvässä kysymyksessä ka- lastuslaivaston uudelleenjärjestelystä komitea ei yhdy ajatteluun, jonka mukaan uudelleenjärjestelytoimet on mahdotonta alueellistaa, vaan tämä toimi tulee alueellistaa ja rahoittaa KOR:stä. 4) Järjestettäessä kalastuslaivastoa uudelleen pyyntitoi- minnan supistamiseksi korvausta olisi maksettava sekä laivaston käytöstä poistamisesta että alusten vetämisestä tilapäisesti pois kalastuskäytöstä. 5) On palautettava voimaan MOO:n kolmannen vai- heen vaatimus, jonka mukaisesti vähintään 55 % tavoitteesta on saavutettava poistamalla aluksia käytöstä ja enintään 45 % supistamalla pyyntitoi- mintaa. 6) Kalatalouden tuelle ei saisi asettaa maantieteellisiä rajoja. Mikäli kalastussatama sijaitsee uudistettujen tavoitteiden 1 ja 2 kattaman alueen ulkopuolella, sen tulisi olla tukikelpoinen koosta riippumatta, mutta erityisesti jos se on pieni ja vaikeuksissa. 7) Monipuolistamista olisi tulkittava laajasti, jotta se kattaisi yhteisen kalastuspolitiikan neljä pääasiallista tavoitetta, ja päämäärän saavuttamiseksi olisi turvau- duttava joko julkiseen tai yksityiseen tukeen. 8) Kalatalouden on myönnettävä olevan maatalouden ohella EU:n tärkein primäärielinkeino ja alan merki- tys on otettava huomioon tukea myönnettäessä, ottaen huomioon, että monilla Euroopan rannikko- seuduilla kalastus on joissain tapauksissa ainut varal- johon koko paikallinen tuotanto lisuuden lähde, perustuu. 9) Kalastusalan tukipuitteissa tulisi tulevaisuudessa kes- kittyä entistä vahvemmin kestävän kehityksen näkökohtiin. Tämän tulee kuitenkin tapahtua tuki- teknisesti toteutettavissa olevalla tavalla, eikä se saa monimutkaistaa hallintotyötä. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: Resolution on the situation in Angola

eurovoc_concepts:
Angola
cease-fire
humanitarian aid
international sanctions
wine of superior quality

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4074/98 af Daniela RASCHHOFER Reklamekampagne for clementiner

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
advertising
citrus fruit
financial aid
food consumption
health policy
nutrition
production surplus
withdrawal from the market

text: C 320/112 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 6. 11. 1999 (1999/C 320/149) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4071/98 af Heidi Hautala (V) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Bibeskæftigelse blandt Kommissionens tjenestemænd Af Kommissionens svar på forespørgslen om højt placerede tjenestemænds bibeskæftigelse (E-2930/98 (1)) fremgår det, at Kommissionen har fastsat regler for anmodninger fra sine tjenestemænd og øvrige ansatte om tilladelse til at påtage sig bibeskæftigelse i en beslutning af 7. maj 1992. Kommissionen har imidlertid ikke offentliggjort den ønskede liste over bibeskæftigelse blandt tjenestemænd på generaldirektøniveau. Er Kommissionen ikke i besiddelse af en liste over tjenestemændenes bibeskæftigelse? Agter Kommissionen at udarbejde en sådan liste, og vil den fastsætte en tidsfrist, inden for hvilken listen vil blive offentliggjort? (1) EFT C 135 af 14. 5. 1999, s. 139. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (15. februar 1999) Som allerede nævnt i besvarelsen af det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-2930/98, skal enhver tjenestemand, der ønsker at påtage sig bibeskæftigelse, have tilladelse fra ansættelsesmyndigheden, således at Kommissionen kan sikre sig, at bibeskæftigelsen er i overensstemmelse med vedtægtens artikel 12 og Kommissionens beslutning af 14. maj 1992. For de fleste tjenestemænds vedkommende (tjenestemænd op til grad A4), blev ansættelsesmyndigheden fra 1. januar 1998 inden for rammerne af MAP 2000 uddelegeret til generaldirektøren for det generaldirektorat, tjenestemanden er ansat i. Formålet hermed er at sikre den bedst mulige bedømmelse af, om bibeskæftigelsen er forenelig med den pågældende tjenestemands hovedbeskæftigelse og med ovennævnte regler. Det ville være muligt at udarbejde en liste over bibeskæftigelsen for tjenestemænd op til grad A4 ved at indhente oplysninger fra alle generaldirektoranter. Under alle omstændigheder er en tilladelse til bibeskæftigelse gyldig højst et år. Som allerede nævnt i Kommissionens svar på det ærede medlems forespørgsel E-2930/98 kan der ikke gives tilladelse til hverken lønnet eller ulønnet bibeskæftigelse inden for de såkaldte liberale erhverv eller en stilling i en erhvervs- virksomhed. Endvidere er det maksimale loft for en tjenestemands bibeskæftigelse en samlet nettoindkomst på 3,500 € pr. år. Beløb over denne grænse skal tilbagebetales til Kommissionen. Hvis bibeskæftigelsen fortsætter, efter at året er omme, skal tjenestemanden indgive en ny anmodning, hvorefter ansættelsesmyndigheden igen træffer afgørelse. Der indsættes altid en kopi af ansættelsesmyndighedens afgørelse med hensyn til anmod- ningen i den pågældende tjenestemands personlige aktmappe. Listen over tjenestemænd i grad A1, der har fået tilladelse til bibeskæftigelse i 1998, ser ud som følger: : M. Micossi, DG 3, undervisning (et universitet i Rome) : M. Micossi, DG 3, undervisning på Natolin Europakollegiet : Mme Flesch, SdT, medlem af Det Rådgivende Råd for Club Monnet Luxembourg : M. Vanden Abeele, DG XXI, undervisning på l’université Libre de Bruxelles. (1999/C 320/150) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4074/98 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (14. januar 1999) Om: Reklamekampagne for clementiner I et østrigsk dagblad har der været en reklamekampagne for clementiner


title: Resolution on the Philippines

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Philippines
government
settlement of disputes


title: Regolamento (CE) n. 90/1999 della Commissione del 14 gennaio 1999 che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 15. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 9/17 REGOLAMENTO (CE) N. 90/1999 DELLA COMMISSIONE del 14 gennaio 1999 che fissa la restituzione massima all’esportazione di frumento tenero nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1079/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2513/98 (4), e in particolare l’articolo 4, considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all’esportazione di frumento tenero verso qualsiasi paese terzo, esclusi alcuni paesi ACP, (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1079/98 della Commissione (5), modificato dal regolamento (CE) n. 2005/98 (6); considerando che, a norma dell’articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/95, la Commissione pu(cid:149), secondo la proce- dura di cui all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92 decidere, di fissare una restituzione massima all’espor- tazione, tenendo conto dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonch(cid:130) il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all’esportazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all’esportazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dall’8 al 14 gennaio 1999, nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1079/ 98, la restituzione massima all’esportazione di frumento tenero (cid:138) fissata a 28,98 EUR per tonnellata. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 15 gennaio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 14 gennaio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 154 del 28. 5. 1998, pag. 24. (6) GU L 258 del 22. 9. 1998, pag. 8