title: Meddelande från kommissionen - Prognoser för stålsektorn för första halvåret och helåret 1999

formats: html pdf print

text: C 24/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 PROGNOSER FˆR ST¯LSEKTORN FˆR FˆRSTA HALV¯RET OCH HEL¯RET 1999 (1999/C 24/02) (Text av betydelse f‰r EES) INLEDNING vissa kommersiella metoder som kan f‰rv…rra den be(cid:220) sv…rliga situationen p¿ gemenskapens st¿lmarknad. Effekterna p¿ gemenskapens ekonomi av det f‰rs…mrade internationella konjunkturl…get, vilka m…rkts redan un(cid:220) der 1998, kommer sannolikt att bli mer p¿tagliga under 1999 eftersom f‰rs…mrade exportm‰jligheter kommer att inverka negativt p¿ investeringarna och d…rmed p¿ den inre efterfr¿gan. Unionens ekonomiska tillv…xt, som st…rkts under 1997 och f‰rsta delen av 1998, tycks d…rf‰r komma att mattas av avsev…rt under 1999, vilket kommer att p¿verka den industriella verksamheten och s¿ledes …ven st¿lf‰rbruk(cid:220) ningen. Den kraftiga ‰kningen av verksamheten inom de vikti(cid:220) gaste st¿lf‰rbrukande sektorerna fram till v¿ren 1998 l¿g bakom den snabba efterfr¿geutvecklingen, som i sin tur medf‰rde en mycket kraftig ‰kning av importen till en mycket attraktiv gemenskapsmarknad. De under ¿ret allt s…mre marknadsvillkoren, som beror p¿ ett mycket rikligt externt utbud med st‰rande effekter p¿ marknadens j…mvikt, har f¿tt st¿lpriset att rasa. Den avmattning inom anv…ndarsektorerna som kan f‰r(cid:220) v…ntas under 1999 till f‰ljd av avmattningen inom eko(cid:220) nomin generellt sett inneb…r d…rmed att man kan v…nta sig en minskad efterfr¿gan p¿ st¿l p¿ gemenskapsmark(cid:220) naden, som samtidigt blir mindre attraktiv. Denna kom(cid:220) mer dock …ven forts…ttningsvis att k…nna av trycket fr¿n det externa ‰verskottsutbud som m¿ste avs…ttas, samti(cid:220) digt som gemenskapens egna exportm‰jligheter f‰rs…m(cid:220) ras alltmer. Inf‰r riskerna om en framtida f‰rs…mring av st¿lmarkna(cid:220) den, b¿de i gemenskapen och internationellt, och i av(cid:220) saknad p¿ utsikter till en snabb f‰rb…ttring av l…get i de omr¿den som drabbats h¿rdast i krisen, uppmanar kommissionen alla ber‰rda parter att inta en l…mplig h¿llning med tanke p¿ de r¿dande f‰rh¿llandena p¿ st¿l(cid:220) marknaden. Syftet …r att s¿ snart som m‰jligt ¿terskapa stabiliteten p¿ st¿lmarknaden. 1. (cid:217)DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I EUROPEISKA UNIONEN Det starka ekonomiska uppsvinget i Europeiska unionen som kunde konstateras redan under 1997 har hittills inte bromsats av det f‰rs…mrade internationella konjunkturl…(cid:220) get. EU:s BNP kommer under 1998 enligt kommis(cid:220) sionens h‰stprognos att ‰ka till 2,9(cid:216)%, vilket till och med inneb…r en sm…rre uppskrivning med 0,1(cid:216)% j…mf‰rt med f‰reg¿ende skattning fr¿n v¿ren 1998. Denna tillv…xt har i h‰gre grad …n v…ntat burits upp av den inre efterfr¿gan, som har tagit ‰ver som tillv…xtmo(cid:220) tor efter exporten och kompenserat f‰r den externa han(cid:220) delns minskade bidrag, som blivit negativt till f‰ljd av det f‰rs…mrade internationella konjunkturl…get. I sin senaste prognos f‰rv…ntade sig kommissionen en ‰kad tillv…xt under 1999, medan den i h‰stprognosen i st…llet f‰rv…ntar sig en s…nkt ekonomisk verksamhetsniv¿. Under 1999 v…ntas EU:s ekonomiska tillv…xt begr…nsa sig till 2,4(cid:216)%. Detta innneb…r en nedskrivning med en halv procentenhet j…mf‰rt med f‰reg¿ende prognos och beror p¿ den internationella utvecklingen. Det r¿der dock inga tvivel om att de inre grundl…ggande f‰ruts…ttningarna fortfarande …r goda. I sj…lva verket …r f‰ruts…ttningarna p¿ utbudssidan utm…rkta, avkastningen p¿ investeringarna f‰rb…ttras och r…ntorna och inflatio(cid:220) nen ligger p¿ historiskt l¿ga niv¿er. Dessutom inneb…r eurons inf‰rande den 1 januari 1999 ytterligare en stabi(cid:220) liserande faktor. Trots dessa goda f‰ruts…ttningar …r det troligt att den f‰rs…mrade internationella konjunkturen inte bara kom(cid:220) mer att p¿verka det externa bidraget under 1999, utan ocks¿ den inre efterfr¿gan. Detta g…ller s…rskilt investe(cid:220) ringssidan och beror p¿ den minskade efterfr¿gan p¿ ex(cid:220) portmarknaderna. Kommissionen kommer att se till att alla ber‰rda parter agerar i enlighet med internationella handelsbest…mmel(cid:220) ser. Det b‰r p¿minnas om att EU f‰rfogar ‰ver styrme(cid:220) del p¿ det handelspolitiska omr¿det som kan utnyttjas i enlighet med multilaterala best…mmelser som skydd mot Investerings‰kningstakten b‰r dock ligga kvar p¿ en h‰g niv¿ och uppg¿ till 4,6(cid:216)%. Den privata konsumtionen b‰r komma att ‰ka med 2,5(cid:216)%, d¿ den gynnas av konsumen(cid:220) ternas goda framtidstro och av en f‰rb…ttrad situation p¿ arbetsmarknaden. 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 24/3 Inflationen f‰rblir l¿g och utvecklas gynnsammare …n vad som f‰ruts¿gs i f‰reg¿ende prognos, vilket inneb…r att pris‰kningarna under 1999 torde komma att stanna p¿ 1,7(cid:216)% i hela unionen och p¿ 1,6(cid:216)% i de elva l…nder som ing¿r i euro(cid:220)omr¿det. Syssels…ttningen har under 1998 ‰kat snabbare …n vad som tidigare v…ntats, d¿ ‰kningstakten varit 1,2(cid:216)% i st…l(cid:220) let f‰r v…ntade 0,8(cid:216)%. ¯r 1999 torde syssels…ttningen ‰ka med 0,9(cid:216)%, vilket inneb…r en nedskrivning av f‰reg¿ende prognos med 0,2 procentenheter. Arbetsl‰sheten utveck(cid:220) las ocks¿ gynnsammare …n vad som v…ntades i v¿rens prognos, …ven om den minskar l¿ngsammare …n vad sys(cid:220) sels…ttningen ‰kar. Detta beror p¿ att den aktiva befolk(cid:220) ningen v…xer. Den genomsnittliga arbetsl‰sheten i EU, som 1996 uppgick till 10,9(cid:216)%, b‰r minska till 10(cid:216)% 1998 och 9,5(cid:216)% 1999. De offentliga underskotten forts…tter att minska under kommande ¿r, om …n i en l¿ngsammare takt, tack vare medlemsstaternas konsolderingsinsatser f‰r att uppfylla Maastricht(cid:220)kriterierna. Det genomsnittliga budgetunder(cid:220) skottet f‰rv…ntas minska fr¿n till 2,3(cid:216)% av BNP f‰r 1997 till 1,8(cid:216)% f‰r 1998 och 1,4(cid:216)% f‰r 1999. 2. (cid:217)NUL´GE OCH FRAMTIDSUTSIKTER P¯ ST¯LMARKNADEN 2. 1(cid:217)EUROPEISKA UNIONENS PRODUKTION AV R¯ST¯L Efter en avsev…rd ‰kning (+(cid:216)8(cid:216)%) under 1997 fortsatte unionens st¿lproduktion att ‰ka under hela f‰rsta halv(cid:220) ¿ret 1998 och uppgick till totalt 84,5 miljoner ton. Detta inneb…r en ‰kning med 6,5(cid:216)% j…mf‰rt med st¿lproduk(cid:220) tionen under f‰rsta halv¿ret 1997. Efter f‰rsta halv¿ret har dock gemenskapens st¿lproduk(cid:220) tion gradvis tappat fart f‰r att under tredje kvartalet 1998 stabilisera sig p¿ f‰reg¿ende ¿rs niv¿. Detta trots de minskningar p¿ ungef…r 2,4(cid:216)% som kunde konstateras b¿de i augusti och september. Enligt den senaste statis(cid:220) tiska ‰versikten torde produktionen av st¿l i gemenska(cid:220) pen ha minskat med ytterligare 4(cid:216)% i oktober 1998 och med 5(cid:216)% i november. Om man beaktar den kraftiga import‰kningen under f‰rsta delen av 1998 och de i dagsl…get betydligt st‰rre lagren ¿ den ena sidan och den f‰rv…ntade efterfr¿ge(cid:220) minskningen till f‰ljd av den minskade verksamheten inom de st¿lf‰rbrukande sektorerna ¿ den andra, kom(cid:220) mer gemenskapens st¿lproduktion sannolikt komma att minska kraftigt under kommande m¿nader. Utifr¿n detta scenario skulle unionens st¿lproduktion un(cid:220) der 1998 komma att uppg¿ till 162 miljoner ton, vilket st…mmer ‰verens med kommissionens f‰reg¿ende pro(cid:220) gnos(cid:216)(˛). Detta motsvarar en ‰kning p¿ m¿ttliga 1,6(cid:216)% j…mf‰rt med 1997 ¿rs produktion. (˛)(cid:217)EGT C 233, 25. 7. 1998. Den utveckling som v…ntas inom de st¿lf‰rbrukande sek(cid:220) torerna under 1999 kommer utan tvekan att medf‰ra en stabilisering av efterfr¿gan p¿ st¿l. Med tanke p¿ export(cid:220) problemen p¿ den sv¿rt krisdrabbade v…rldsmarknaden b‰r gemenskapens st¿lproduktion (cid:134) trots den minskade importen (cid:134) s¿lunda komma att minska j…mf‰rt med 1998. Under f‰rsta halv¿ret 1999 torde unionens st¿lproduk(cid:220) tion komma att uppg¿ till ungef…r 80 miljoner ton. Detta motsvarar en minskning p¿ 5(cid:216)% j…mf‰rt med produk(cid:220) tionsniv¿n under f‰rsta halv¿ret 1998. Med n¿got f‰r(cid:220) b…ttrade marknadsvillkor under den andra delen av ¿ret skulle totalproduktionen under 1999 hamna p¿ 157 mil(cid:220) joner ton, vilket …r 2,5(cid:216)% mindre …n under 1998. Denna produktionsnedg¿ng b‰r dock inte st…lla till med n¿gra st‰rre problem i f‰retagen, eftersom kapacitetsut(cid:220) nyttjandet skulle ligga kvar p¿ tillfredsst…llande niv¿er under 1999. Kommissionen uppmanar dock …n en g¿ng marknadens akt‰rer till f‰rsiktighet, eftersom b¿de gemenskaps(cid:220) och v…rldsmarknaden nu st¿r inf‰r vissa genomgripande f‰r(cid:220) …ndringar i handeln med st¿l. Dessa f‰r…ndringar beror p¿ Asienkrisen och visar sig vid en tidpunkt d¿ tecknen p¿ en ekonomisk avmattning och en minskad st¿lf‰r(cid:220) brukning blir allt tydligare i de flesta delar av v…rlden. I tabellen i bilaga 1 (Tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ r¿st¿l) sammanfattas aktuella volymer och de senaste tenden(cid:220) serna n…r det g…ller EU:s f‰rbrukning, externa handel, produktion och lager i fr¿ga om st¿l. Den ger ocks¿ en v…gledning om den f‰rv…ntade utvecklingen f‰r f‰rsta halv¿ret och hel¿ret 1999. 2. 2(cid:217)UTSIKTER FˆR FˆRSTA HALV¯RET OCH HEL¯(cid:220) RET 1999 Det f‰rs…mrade internationella konjunkturl…get har i slu(cid:220) t…nden inte haft en s…rskilt stor inverkan p¿ Europeiska unionens ekonomiska utveckling under 1998. EU:s ut(cid:220) m…rkta tillv…xtniv¿ har i st…llet uppr…tth¿llits av olika inre faktorer. De mindre gynnsamma exportutsikterna till f‰ljd av den internationella utvecklingen torde d…remot f¿ st‰rre kon(cid:220) sekvenser f‰r unionens ekonomiska tillv…xt under 1999. Detta inneb…r att industrins verksamhetsniv¿ minskar, trots de goda grundl…ggande f‰ruts…ttningarna. De f‰rsta tecknen p¿ att Asienkrisen (cid:134) som f‰r ‰vrigt snabbt spred sig till vissa andra geografiska omr¿den (cid:134) ocks¿ …r p¿ v…g att drabba EU har visat sig redan under 1998. Optimismen bland f‰retagarna har minskat efter att de f‰rsta problemen p¿ exportmarknaderna har f¿tt genomslag, och detta trots de h‰ga kapacitetsutnyttjan(cid:220) det. D…remot tyder inte de senaste konjunkturunder(cid:220) s‰kningarna p¿ att denna utveckling hittills skulle att ha p¿verkat konsumenternas i n¿gon h‰gre grad. framtidstro C 24/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 Under de senaste samtalen gjorde unionens st¿lprodu(cid:220) center g…llande att import‰kningen av st¿l till gemenska(cid:220) pen, som saknar tidigare motstycke, har lett till ett all(cid:220) m…nt prisras under andra halv¿ret 1998. De dolde inte heller sin oro inf‰r 1999 ¿rs utveckling, dels med tanke p¿ den fortsatt stora importen och stora lager, dels till f‰ljd av den f‰rv…ntade nedg¿ngen av efterfr¿gan p¿ st¿l. N…r det g…ller importen skulle st¿lproducenterna vilja se en kraftfull intervention fr¿n kommissionens sida gente(cid:220) mot de olika externa akt‰rerna f‰r att normalisera deras utbud p¿ gemenskapsmarknaden. St¿lgrossisterna har vid de senaste samtalen uppvisat en viss pessimism om den v…ntade utvecklingen under 1999. Detta beror p¿ det stora ‰verskottsutbudet b¿de i ge(cid:220) menskapen och p¿ v…rldsmarknaden, vilket st¿r i v…gen f‰r en ¿terh…mtning av st¿lpriset. Samtidigt har de be(cid:220) kr…ftat den omfattande st¿limportens skadliga effekter p¿ st¿lpriset p¿ gemenskapsmarknaden under 1998. Den ‰kade verksamhetstakten inom flertalet av de sek(cid:220) torer som anv…nder sig av st¿l (varav de viktigaste analy(cid:220) seras mer i detalj i denna prognos), som man kunde kon(cid:220) statera fram till v¿ren 1998, har nu visat tydliga tecken p¿ att mattas av, vilket s…rskilt g…ller andra halv¿ret. inom fordonsindustrin och den mekaniska och B¿de elektriska verkstadsindustrin har uppsvinget under f‰rsta halv¿ret 1998 senare d…mpats n¿got, samtidigt som bygg(cid:220) sektorn har visat tecken p¿ en l¿ngsam ¿terh…mtning un(cid:220) der hela ¿ret. ser som har fastst…llts. Dessa index skall d…rf‰r tolkas med f‰rsiktighet. 2. 2. 1(cid:217)F‰rsta f‰r…dlingsledet inom st¿lsektorn Det f‰rsta f‰r…dlingsledet inom st¿lsektorn har fram till f‰rsta halv¿ret 1998 upplevt en mycket god konjunktur(cid:220) period, som k…nnetecknats av en avsev…rd produktions(cid:220) och f‰rs…ljnings‰kning p¿ gemenskapens(cid:220) och v…rlds(cid:220) marknaden. Detta har medgett ett optimalt kapacitetsut(cid:220) nyttjande och f‰ljaktligen f‰rb…ttrade vinstmarginaler. Efter f‰rsta halv¿ret 1998 har dock det ekonomiska upp(cid:220) svinget inom denna sektor brutits tv…rt till f‰ljd av dels avmattningen inom vissa st¿lf‰rbrukande sektorer och dels den fortsatt stora importen, samtidigt som export(cid:220) m‰jligheterna minskade kraftigt p¿ en internationell marknad vars j…mvikt rubbats av det stora ‰verskottsut(cid:220) budet. Inom vissa branscher i denna industri, s¿som tillverk(cid:220) ningen av st¿lr‰r, har den positiva utvecklingen brutits mer tv…rt …n i andra. Inom de branscher som fr…mst …r f‰rknippade med fordonsindustrin kan man, trots en viss efterfr¿genedg¿ng, d…remot beteckna l…get som tillr…ck(cid:220) ligt gott om man bortser fr¿n en tydligt nedg¿ende pris(cid:220) utveckling. Under f‰rsta halv¿ret 1999 torde verksamhetsniv¿n inom de st¿lf‰rbrukande sektorerna d…mpas j…mf‰rt med mot(cid:220) svarande period 1998, f‰r att d…refter ¿ter kunna ‰ka n¿got. D…rmed skulle dessa sektorer f‰r hel¿ret kunna uppn¿ j…mf‰rbara eller endast n¿got s…mre resultat …n under f‰reg¿ende ¿r. lagren ‰verstiger niv¿erna under den Om dessa tendenser skulle kvarst¿ under 1999, samtidigt tidigare som mycket goda perioden, kan man f‰rv…nta sig en klar f‰r(cid:220) s…mring av det r¿dande l…get, s…rskilt inom st¿lr‰rstill(cid:220) verkningen. Efterfr¿gan p¿ st¿l skulle d…rmed minska kraftigast under f‰rsta halv¿ret f‰r att sedan stabilisera sig p¿ till(cid:220) fredsst…llande niv¿er under andra halv¿ret 1999. Trots en f‰rv…ntad gradvis minskning av st¿limporten till gemen(cid:220) skapsmarknaden b‰r denna import f‰rbli stor, samtidigt som gemenskapsindustrins export f‰rv…ntas stabiliseras p¿ 1998 ¿rs niv¿er. A. (cid:217)Tillverkning av st¿lr‰r EU:s st¿lr‰rsmarknad, som utvecklades mycket gynn(cid:220) samt under 1997 och fram till f‰rsta halv¿ret 1998, har p¿ kort tid f‰rsvagats kraftigt mot slutet av detta ¿r. Detta scenario ger ingen anledning till oro om alla de tendenser som skissas fram skulle f‰ljas av en gradvis ¿terh…mtning av priserna, vilket …r en f‰ruts…ttning f‰r l‰nsamheten inom gemenskapens st¿lindustri. I sj…lva verket har b¿de f‰rs…ljningsvolymer och priset p¿ st¿lr‰r fallit konstant sedan sommaren, vilket inneb…r att de anm…rkningsv…rt goda resultaten f‰r f‰rsta halv¿ret 1998 sannolikt kommer att tillintetg‰ras av de d¿liga re(cid:220) sultaten under ¿rets sista m¿nader. Tabellerna 2 och 2a i bilagan ger verksamhetsindex f‰r de viktigaste st¿lf‰rbrukande sektorerna, b¿de f‰r f‰rsta halv¿ret och hel¿ret 1999. Dessa index grundar sig p¿ uppgifter fr¿n nationella branschorganisationer, vars ¿sikter dock inte alltid st…mmer ‰verens med de tenden(cid:220) Dessa l¿ngtg¿ende f‰r…ndringar p¿ gemenskapens st¿l(cid:220) r‰rsmarknad …r b¿de en direkt och en indirekt f‰ljd av krisen i Sydostasien, vilken samtidigt lett till en ‰kad im(cid:220) port och en avsev…rd prisminskning p¿ flertalet produk(cid:220) ter. 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 24/5 F‰r samtliga typer av st¿lr‰r kommer dock de kvantita(cid:220) tiva resultaten f‰r 1998 att vara j…mf‰rbara med 1997 ¿rs resultat, vilket inneb…r en minskning med ungef…r 10(cid:216)% under andra halv¿ret. N…r det g…ller s‰ml‰sa st¿lr‰r inneb…r v…ndningen av ut(cid:220) vecklingen under andra halv¿ret 1998 att man i b…sta fall kommer att uppn¿ samma resultat som under 1997. Den inom olje(cid:220) och k…rnkraftssektorn fallande efterfr¿gon samt bristen p¿ projekt f‰r konstruktion av nya pipeliner har dock medf‰rt en tilltagande pessimism inom bran(cid:220) schen vad g…ller de kortsiktiga utsikterna. Detta har i sin tur har f¿tt mellanh…nderna att inta en avvaktande h¿ll(cid:220) ning. Med undantag f‰r fordonsindustrin, som fortfarande g¿r bra, finns det inte l…ngre n¿gra f‰rhoppningar om f‰r(cid:220) b…ttrade marknadsvillkor f‰r dessa produkter under 1999. Tv…rtom kan produktionen av s‰ml‰sa r‰r komma att minska med ungef…r 20(cid:216)%, dels med tanke p¿ de mycket stora importvolymerna, dels p¿ grund av de f‰r(cid:220) lorade avs…ttningsm‰jligheterna p¿ exportmarknaderna, vilket beror p¿ oljesektorns sammanbrott och Asienkri(cid:220) sen. svetsade r‰r med liten diameter N…r det g…ller (R 406,4(cid:216)mm) inneb…r den f‰rsvagade efterfr¿gan under andra halv¿ret 1998 att man inte kan r…kna med att komma upp i 1997 ¿rs f‰rs…ljningssiffror, …ven om man kunde konstatera en blygsam ‰kning under f‰rsta halv¿(cid:220) ret. Minskningen av efterfr¿gan kommer att best¿ under 1999, och de totala leveranserna av svetsade r‰r med liten diameter kommer att minska med mellan 5(cid:216)% och 10(cid:216)% r…knat p¿ hel¿ret. Detta beror p¿ en svag efterfr¿(cid:220) gan och sm¿ exportvolymer, men framf‰r allt p¿ en avse(cid:220) v…rd ‰kning av importen, och d¿ framf‰r allt av gasr‰r och h¿lprofiler. Marknaden f‰r svetsade r‰r med med stor diameter (8 406,4(cid:216)mm) har under andra halv¿ret 1998 ocks¿ k…nt av f‰rs…mringen i den internationella handeln. Tack vare sina goda resultat under f‰rsta halv¿ret kommer gemen(cid:220) skapens industri emellertid att kunna ‰vertr…ffa 1997 ¿rs f‰rs…ljningsresultat n¿got. Det …r d…remot mycket troligt att det kommer ett mycket kraftigt ras under 1999 d¿ det saknas nya projekt, vilka …r av avg‰rande betydelse f‰r ordering¿ngen i unionen. B. (cid:217)Utvecklingen inom tr¿ddragningsindustrin Verksamheten inom tr¿ddragningsindustrin var under f‰rsta halv¿ret 1998 mycket tillfredsst…llande i hela EU med undantag f‰r F‰renade kungariket. Den totala f‰r(cid:220) s…ljningen ‰kade med 5(cid:216)% till 6(cid:216)% j…mf‰rt med f‰rsta halv¿ret 1997. Tack vare en stor efterfr¿gon fr¿n for(cid:220) dons(cid:220) och verkstadsindustrin har priset p¿ dragen tr¿d varit stabilt under perioden, trots en avsev…rd import‰k(cid:220) ning. Under andra halv¿ret 1998 har gemenskapens tr¿ddrag(cid:220) ningsindustri emellertid ber‰rts av en minskad efterfr¿(cid:220) gan p¿ den inre marknaden, och exporten har minskat avsev…rt. Tr¿ddragningsindustrin produktion och f‰rs…lj(cid:220) ning under hel¿ret ber…knas d…rmed bara ‰verstiga f‰re(cid:220) g¿ende ¿rs resultat med 2(cid:216)% till 3(cid:216)%. Den minskning av volymer och pris som konstaterats un(cid:220) der andra halv¿ret 1998 kan komma att forts…tta under de f‰rsta m¿naderna 1999, vilket skall j…mf‰ras med de goda niv¿erna under samma period 1998. Tack vare att det f‰rv…ntas en gradvis f‰rb…ttring i slutet av ¿ret b‰r man dock f‰r hel¿ret 1999 kunna v…nta sig en stabilise(cid:220) ring p¿ f‰reg¿ende ¿rs niv¿er. Industrin f‰r annan dragning, som …r n…ra f‰rknippad med fordonsindustrin, noterade mycket goda resultat un(cid:220) der f‰rsta halv¿ret 1998. Trots en n¿got f‰rsvagad efter(cid:220) fr¿gan under andra halv¿ret, som beror p¿ att fordonsin(cid:220) dustrin utvecklats p¿ olika s…tt i de olika medlemssta(cid:220) terna, b‰r resultaten f‰r hel¿ret inte komma att p¿verkas i n¿gon n…mnv…rd omfattning. Branschen f‰rv…ntar sig tillfredsst…llande resultat, som i vilket fall som helst kom(cid:220) mer att ‰verstiga f‰reg¿ende ¿rs. Under 1999 kan man dock f‰rv…nta sig en s…nkt verk(cid:220) samhetsniv¿ inom fordonsindustrin i flera l…nder, vilket direkt kommer att drabba gemenskapens industri f‰r an(cid:220) nan dragning. Detta inneb…r en risk f‰r en gradvis f‰r(cid:220) s…mring av marknadsvillkoren f‰r branschens produkter, och d…rmed skulle dess f‰rs…ljning minska med mellan 2(cid:216)% och 4(cid:216)% j…mf‰rt med 1998. C. (cid:217)Kallvalsnings(cid:220) och kallpressningsindustrin Kallvasningsindustrin har haft en mycket god verksam(cid:220) hetsniv¿ under 1998, …ven om en viss normalisering skett under slutet av ¿ret. Totalt kan man f‰r 1998 f‰rv…nta sig en ‰kning av leveranserna av kallvalsat st¿l i storleks(cid:220) j…mf‰rt med f‰reg¿ende ¿rs f‰rs…lj(cid:220) ordningen 10(cid:216)% ningsvolymer. Denna utveckling …r desto mer anm…rkningsv…rd d¿ den inneb…r en avsev…rd f‰rb…ttring av de redan under 1997 utm…rkta resultaten. Mot alla f‰rv…ntingar har ocks¿ exporten av kallvalsat st¿l till tredje land ‰kat avsev…rt under 1998 (cid:134) trots ett f‰ga gynnsamt internationellt konjunkturl…ge. F‰r ‰vrigt har importen till Europeiska unionen, och d¿ s…rskilt fr¿n Ryssland, ‰kat avsev…rt och vunnit mark(cid:220) nadsandelar p¿ gemenskapsmarknaden. C 24/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 Den normalisering av ordering¿ngen som visat sig efter v¿ren 1998 b‰r inte heller f¿ n¿gra konsekvenser, efter(cid:220) som kallvalsningsindustrin fortfarande uppvisar ett ut(cid:220) m…rkt kapacitetsutnyttjande. Utsikterna f‰r 1999 …r i allm…nhet inte s…rskilt goda. Branschen hoppas emellertid uppn¿ en total f‰rs…ljnings(cid:220) volym som bara ligger n¿got under 1998 ¿rs volym. Branschens f‰r n…rvarande enda bekymmer begr…nsar sig till en negativ prisutveckling, vilken beror p¿ konkur(cid:220) rensen fr¿n importerade produkter och fr¿n produkter som tillverkats genom slittning av kallvalsad pl¿t fr¿n st¿lindustrin inom EKSG. Under 1999 b‰r denna industris produktions(cid:220) och f‰r(cid:220) s…ljningsvolymer inte avvika n…mnv…rt fr¿n f‰reg¿ende ¿rs, trots att en viss ‰kning av lagren har konstaterats i slutet av 1998. N…r det g…ller priser tycks dock utsikterna vara mindre gynnsamma p¿ grund av den ned¿tg¿ende trenden f‰r slittade kallvalsade band. P¿ grund av sitt allm…nt kraftiga beroende av byggesek(cid:220) torn har gemenskapens industri f‰r stora kallpressade produkter under 1998 inte upplevt samma f‰rs…ljnings(cid:220) ‰kning som konstaterats inom ‰vriga branscher i det f‰r(cid:220) sta st¿lf‰r…dlingsledet. Volymerna har under f‰rsta hal(cid:220) v¿ret 1998 s¿lunda ‰verstigit dem fr¿n motsvarande pe(cid:220) riod 197 med mycket liten marginal. Den lilla ‰kning som …nd¿ skett beror p¿ en gynnsam efterfr¿geutveckling f‰r veckad pl¿t j…mf‰rt med efterfr¿gan p¿ sandwichpl¿t. Den obetydliga f‰rb…ttringen av efterfr¿gan inom bygge(cid:220) sektorn har inte lett till n¿gon ‰kning av f‰rbrukningen av breda profiler under andra halv¿ret 1998. ˆverskotts(cid:220) utbudet har lett till en ‰kad konkurrens och ett oundvik(cid:220) ligt prisfall, bland annat p¿ grund av tillg¿ngen p¿ andra produkter. Den utveckling som v…ntas under 1999 …r knappast upp(cid:220) muntrande, vilket beror p¿ att den sjunkande pristenden(cid:220) sen tycks vara sv¿r att bryta med r¿dande ‰verskottska(cid:220) pacitet, samtidigt som efterfr¿gan fr¿n byggsektorn …r svag och inte ger n¿gon anledning att f‰rv…nta sig en ‰kad ordering¿ng f‰r breda profiler. Denna industris f‰rs…ljningsvolymer skulle d…rmed ocks¿ under 1999 ligga kvar p¿ samma niv¿ som under f‰reg¿ende ¿r. Inom industrin f‰r formpressning av l¿nga produkter har verksamhetsniv¿n varit relativt god under 1998. Leveran(cid:220) serna har ‰kat med uppskattningsvis 5(cid:216)% till 6(cid:216)% j…m(cid:220) f‰rt med 1997. Denna industri, som i allm…nhet …r k…nsligare, har dock inte utsatts f‰r n¿gon st‰rre import‰kning under 1998. Priserna p¿ dessa produkter har d…rmed varit stabila un(cid:220) der hela ¿ret. Denna industris insatser …r huvudsakligen koncentrerade p¿ strukturella f‰rb…ttringar som syftar till en h‰gre di(cid:220) versifieringsgrad. D…rmed skulle man i framtiden kunna leverera en st‰rre andel av sin produktion till fordons(cid:220) och verkstadsindustrin i st…llet f‰r till byggesektorn. 2. 2. 2(cid:217)Konjunkturen inom byggsektorn Effekterna av den allt starkare konjunkturuppg¿ngen i EU under 1997 och 1998 har gradvis spritt sig till bygg(cid:220) sektorn, vars relativt blygsamma verksamhetsniv¿ d…rmed i genomsnitt skulle ‰ka under 1998 efter fem p¿ va(cid:220) randra f‰ljande ¿r med djup recession. Under 1999 skulle praktiskt taget samtliga Europeiska unionens l…nder, inklusive Tyskland, f‰r f‰rsta g¿ngen p¿ flera ¿r kunna f¿ uppleva en uppg¿ng inom byggsek(cid:220) torn. Det enda undantaget …r Danmark, d…r l…get inom byggsektorn fortfarande …r bekymmersamt. Tecknen p¿ ¿terh…mtning inom byggsektorn …r dock mycket blygsamma j…mf‰rt med alla andra sektorer i ge(cid:220) menskapens ekonomi. De genomsnittliga ‰kningarna kan uppskattas till 1(cid:216)% under 1998 och till 0,9(cid:216)% under 1999. Denna utveckling visar ocks¿ att de byggbranscher som …r beroende av offentlig finansiering …nnu inte uppvisar n¿gra n…mnv…rda tillv…xtsiffror. Det …r av detta sk…l som offentlig(cid:220)privata partnerskap blir allt vanligare, ocks¿ f‰r finansieringen av mindre infrastrukturprojekt. N…r det g…ller bost…der uppvisar den senaste tidens ut(cid:220) veckling stora variationer mellan olika medlemsstater. Denna utveckling f‰ljer i varje land f‰rb…ttringarna av syssels…ttningen och de sjunkande r…ntorna p¿ bo(cid:220) stadsl¿n. F‰r 1998 kan man s¿lunda konstatera en avsev…rd ‰k(cid:220) ning av nybyggnationen av bost…der i Sverige, Spanien, Irland och Portugal, vilken beror p¿ en ‰kad privat ef(cid:220) terfr¿gan. I F‰renade kungariket har den privata efter(cid:220) fr¿gan dock bara lett till en ‰kning inom denna bransch med knappt 2(cid:216)%. I Frankrike har den ‰kning som kon(cid:220) staterats f‰r antalet bygglov inte motsvarats av samma utveckling av antalet p¿b‰rjade byggprojekt. I Italien har skattel…ttnaderna f‰r renoverings(cid:220) och underh¿llsarbete medf‰rt en minskning av nybyggnationen, och denna verksamhet utvecklas fortfarande negativt i Tyskland. Den r¿dande ‰verkapaciteten inom sektorn tycks d…re(cid:220) mot utg‰ra en desto st‰rre riskfaktor, som p¿ l…ngre sikt kan hota den hittills r¿dande prisstabiliteten p¿ den inre marknaden. Under 1999 kommer den f‰rv…ntade nedg¿ngen inom denna bransch i F‰renade kungariket att inverka p¿ EU:s genomsnittliga utveckling. Den torde i volym dock …nd¿ v…xa med 1(cid:216)%, eftersom den mycket starka ‰kningen 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 24/7 inom bostadssektorn i Sverige och Portugal v…ntas h¿lla i sig samtidigt som den b‰rjar ¿terh…mta sig i andra l…n(cid:220) der. Tack vare det gynnsamma konjunkturl…get i EU kommer annan byggnation i allm…nhet att ha utvecklats b…ttre inom den privata sektorn …n inom den offentliga under 1998. Ett undantag …r Italien d…r de offentliga investe(cid:220) ringarna har ‰kat avsev…rt. Den goda utveckling inom detta omr¿de som konstaterats i Italien, Spanien, Neder(cid:220) l…nderna, Belgien och Irland har dock motverkats av den negativa utvecklingen i Tyskland. I Frankrike har ut(cid:220) vecklingen inom denna verksamhet varit relativt blygsam, …ven om en gradvis ¿terh…mtning kunnat konstateras under ¿ret. Utsikterna f‰r 1999 verkar fortfarande vara ganska goda d¿ Tyskland kommer att uppvisa en viss ¿terh…mtning och d¿ de franska f‰retagens behov b‰r bidra till en ¿ter(cid:220) h…mtning f‰r den ‰vriga byggverksamheten. Detta skulle lokala myndigheternas f‰r de d…rmed kompensera mycket blygsamma investeringar. Ocks¿ inom anl…ggningsbranschen har utvecklingen un(cid:220) der 1998 varierat kraftigt fr¿n en medlemsstat till en an(cid:220) nan. Medan Tyskland, F‰renade kungariket och Dan(cid:220) mark fortfarande uppvisar en negativ utveckling till f‰ljd av en l¿g offentlig investeringsniv¿, har framf‰r allt Ita(cid:220) lien, Spanien och Frankrike genom sin positiva utveck(cid:220) ling bidragit till att s…kerst…lla en stabilisering av denna verksamhet i gemenskapen. Under 1999 b‰r anl…ggningsarbetena stabilisera sig p¿ 1998 ¿rs niv¿ eftersom det saknas st‰rre nya infrastruk(cid:220) turprojekt och med tanke p¿ medlemsstaternas sv¿righe(cid:220) ter att ‰ka de offentliga utgifterna inom detta omr¿de. 2. 2. 3(cid:217)Fordonsmarknaden Efterfr¿gan p¿ bilar i EU, som varit p¿ uppg¿ng sedan 1994, har f‰ljt en upp¿tg¿ende kurva fram till 1997. An(cid:220) talet nyregistreringar har ‰kat avsev…rt och uppg¿r i ge(cid:220) nomsnitt till 4,5(cid:216)% per ¿r under denna period. Sedan b‰rjan av 1998 har registreringarna av bilar i EU ‰kat …n mer varje m¿nad, och f‰r de f‰rsta tio m¿na(cid:220) derna av ¿ret tyder resultatet p¿ en total ‰kning p¿ 6,5(cid:216)%. Antalet registreringar har s¿lunda under de f‰rsta tio m¿naderna 1998 ‰kat med mer …n 15(cid:216)% i Spanien, vilket …r en f‰ljd av de stimulans¿tg…rder som fortfarande …r i kraft. I Italien har antalet registreringar minskat med 0,5(cid:216)% under samma period med ett stort fall under de senaste m¿naderna beroende p¿ att motsvarande ¿tg…rder d…r l‰pte ut i juli 1998. ˆkningar p¿ mellan 12(cid:216)% och 19(cid:216)% kan konstateras i flera olika medlemsstater, till ex(cid:220) empel Frankrike, Nederl…nderna, Irland och Finland, medan ‰kningarna i Tyskland och F‰renade kungariket ligger p¿ mindre …n 5(cid:216)%. Gemenskapens fordonsmark(cid:220) nad b‰r p¿ kort sikt forts…tta att utvecklas positivt, och 1998 kommer troligen att bli ett rekord¿r med en total ‰kning av registreringarna p¿ 4(cid:216)% j…mf‰rt med 1997. Tack vare den mycket goda efterfr¿geutvecklingen p¿ den inre marknaden och de goda exportvolymerna b‰r gemenskapens bilproduktion under 1998 ocks¿ komma att bli rekordstor och med god marginal ‰verstiga 15 miljoner bilar. Trots en f‰rv…ntad minskning av antalet nyregistreringar med 4(cid:216)% under 1999, som framf‰r allt beror p¿ den f‰r(cid:220) v…ntade minskningen i Italien, skulle den totala volymen …nd¿ bli den tredje st‰rsta n¿gonsin efter 1998 och 1992. Det r¿der dock en betydligt st‰rre os…kerhet om utveck(cid:220) lingen av gemenskapens bilexport p¿ en v…rldsmarknad som …r drabbad av Asienkrisen och omlokaliseringar. 2. 3(cid:217)UTSIKTER FˆR IMPORT OCH EXPORT AV ST¯L(cid:220) PRODUKTER 2. 3. 1(cid:217)Statistik ‰ver EU:s externa st¿lhandel Flera medlemsstater brister fortfarande i punktlighet n…r det g…ller att komma in med statistik ‰ver sin utrikeshan(cid:220) del med st¿l, vilket g‰r de kvantitativa uppgifterna och prognoserna mycket os…kra. Detta …r desto mer beklag(cid:220) ligt i ett l…ge d…r det sker stora omsv…ngningar i den in(cid:220) ternationella st¿lhandeln utan att det inte g¿r att bed‰ma deras omfattning i god tid. Vid tidpunkten f‰r utarbetandet av denna prognos visar den tillg…ngliga statistiken f‰r samtliga unionens med(cid:220) lemsstater, som t…cker de f‰rsta ¿tta m¿naderna 1998, att det skett l¿ngtg¿ende f‰r…ndringar. Detta g…ller b¿de ge(cid:220) menskapens st¿limport fr¿n och st¿lexport till tredje land. Gemenskapsmarknaden best¿r dock av 15 olika l…nder som, …ven om de lyder under j…mf‰rbara ekonomiska la(cid:220) gar, var och en har sina egna egenskaper. Antalet regist(cid:220) reringar utvecklas d…rmed emellan¿t mycket olika fr¿n ett land till ett annat. Utifr¿n dessa uppgifter verkar det som om EU:s st¿lim(cid:220) port har ‰kat kraftigt, och dess ‰kning under f‰rsta hal(cid:220) v¿ret 1998 ligger i storleksordningen 66(cid:216)% j…mf‰rt med f‰rsta halv¿ret 1997. I volym uppg¿r denna import till C 24/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 ungef…r 95(cid:216)% av gemenskapens totala st¿limport under hela 1996. Med en s¿dan utveckling m¿ste kommissionen …n en g¿ng mana alla akt‰rer p¿ gemenskapens st¿lmarknad att inta en ansvarsfull h¿llning, eftersom kommissionens handlingsm‰jligheter numera …r begr…nsade. En djupare analys av statistiken f‰r denna del av 1998 visar f‰r ‰vrigt att EU:s import av st¿l fr¿n Asien har ‰kat avsev…rt och att denna nu p¿ vissa av de nationella marknaderna, som Italien, F‰renade kungariket och Be(cid:220) neluxl…nderna, utg‰r den fr…msta externa f‰rs‰rjnings(cid:220) k…llan. Detta l…mnar inga som helst tvivel om fenomenets om(cid:220) fattning eller om dess direkta effekter p¿ den totala ge(cid:220) menskapsmarknaden, d…r en kraftig prisnedg¿ng inte kommer att l¿ta v…nta p¿ sig. Under aktuell period har d…remot gemenskapens st¿lex(cid:220) port minskat i storleksordningen 17(cid:216)% j…mf‰rt med f‰r(cid:220) sta halv¿ret 1997, vilket bekr…ftar att minskningen tilltar. Den kraftiga import‰kningen har tillsammans med den stora exportminskningen i den externa st¿lhandeln lett till en allvarlig rubbning av gemenskapens st¿lmarknad, d…r det redan sedan tidigare r¿der ett ‰verskottsutbud. Resultatet blir ocks¿ att den externa handeln med st¿l under f‰rsta halv¿ret 1998 f‰r f‰rsta g¿ngen uppvisar ett underskott. Den gradvisa minskningen av efterfr¿gan under ¿rets lopp och de v…xande lagren i alla led b‰r p¿ kort sikt dock leda till en gradvis minskning av importens ‰k(cid:220) ningstakt. Till detta bidrar ocks¿ det numera kritiska prisl…get p¿ den inre marknaden. Trots att importens ‰kningstakt v…ntas minska under an(cid:220) dra halv¿ret 1998 b‰r import‰kningen …nd¿ komma att uppg¿ till ungef…r 50(cid:216)% f‰r hel¿ret. Samtidigt forts…tter exporten att minska, och denna nedg¿ng f‰rv…ntas uppg¿ i storleksordningen 20(cid:216)% j…mf‰rt med 1997. Med tanke p¿ ¿terverkningarna p¿ gemenskapens eko(cid:220) nomi och framf‰r allt p¿ de allm…nna konjunkturella ef(cid:220) fekterna av den kris som spritt sig till flera delar av v…rl(cid:220) den, v…ntas gemenskapens st¿limport under de sex f‰rsta m¿naderna av 1999 stabilisera sig p¿ relativt h‰ga niv¿er, om …n p¿ en n¿got l…gre niv¿ …n under 1998. F‰r hel¿ret 1999 b‰r dock gemenskapens st¿limport minska med ungef…r 20(cid:216)% samtidigt som exporten stabi(cid:220) liseras. Detta scenario illustrerar hur kritisk situationen kan bli p¿ grund av omv…lvningar av den internationella st¿lhan(cid:220) deln som orsakats av den kris som b‰rjade i Sydostasien och som sedan spritt sig till andra l…nder. Syftet med detta …r att undvika en framtida f‰rs…mring av det r¿dande l…get och att s¿ l¿ngt som m‰jligt bidra till att snarast ¿terskapa stabiliteten p¿ marknaden. Kommissionen kommer att se till att alla ber‰rda parter agerar i enlighet med internationella handelsbest…mmel(cid:220) ser. Det b‰r p¿minnas om att EU f‰rfogar ‰ver styrme(cid:220) del p¿ det handelspolitiska omr¿det som kan utnyttjas i enlighet med multilaterala best…mmelser som skydd mot vissa kommersiella metoder som kan f‰rv…rra den be(cid:220) sv…rliga situationen p¿ gemenskapens st¿lmarknad. 2. 3. 2(cid:217)Den ekonomiska utvecklingen i v…rlden 1999 De f‰rv…rrade kriserna i Asien och Ryssland har, tillsam(cid:220) mans med risken att hela den latinamerikanska ekono(cid:220) min skall drabbas, p¿verkat det internationella konjunk(cid:220) turl…get. Prognoserna om den ekonomiska utvecklingen har d…rf‰r generellt reviderats ner. Enligt de senaste pro(cid:220) gnoserna skulle d…rmed den globala inte komma att uppg¿ till mer …n 2,5(cid:216)% under 1999, vilket skall j…mf‰rs med en prognos p¿ cirka 4(cid:216)% f‰r ett ¿r sedan. tillv…xten De f‰rs…mrade tillv…xtutsikterna f‰r v…rldsekonomin ¿r 1999 …r resultatet av de uppenbara sv¿righeterna att sta(cid:220) bilisera ekonomierna i Asien och Ryssland, vilket dock motv…gs av Europas ¿terh…mtning efter n¿gra ¿rs svacka och av den starka amerikanska ekonomin. Den senare vi(cid:220) sar emellertid tecken p¿ att mattas av efter fem ¿rs an(cid:220) m…rkningsv…rd tillv…xt. I denna bild ‰ver den internationella ekonomin utg‰r Europa det viktigaste tillv…xtcentret, vilket framf‰r allt g…ller de elva l…nder som ing¿r i euro(cid:220)omr¿det, d¿ den amerikanska tillv…xten visar tecken p¿ avmattning och d…rmed latinameri(cid:220) kanska ekonomierna kommer med sina v…xande handels(cid:220) underskott att mattas av, samtidigt som de asiatiska eko(cid:220) nomierna bara gradvis b‰rjar ¿terh…mta sig och den ryska ekonomins stabiliseringsproblem kvarst¿r. l…mnar ‰ver topp(cid:220)positionen. De N…r det g…ller v…rldsmarknaden f‰r st¿l inneb…r dessa ekonomiska utsikter f‰r 1999 en mycket svag f‰rbruk(cid:220) nings‰kning, samtidigt som produktionen v…ntas stabili(cid:220) sera sig p¿ 1998 ¿rs niv¿er. Detta beror p¿ att utveck(cid:220) lingen i Asien och Europa kommer att g¿ ¿t olika h¿ll samtidigt som ny kapacitet tas i bruk i omr¿den med ett tidigare st¿lunderskott. 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 24/9 Den internationella st¿lhandeln kommer d…remot fort(cid:220) s…tta att uppvisa st‰rningar p¿ grund av det stora ‰ver(cid:220) skottsutbud f‰r vilket man f‰rs‰ker finna avs…ttning. Om n¿gra l…nder b‰rjar upptr…da protektionistiskt kan detta ‰verskott ocks¿ komma att omdirigeras till andra ‰pp(cid:220) nare marknader. 2. 3. 2. 1(cid:217)F‰renta staterna Avmattningen av den amerikanska ekonomin, som under 1998 hittills varit begr…nsad, tycks tillta. Den ameri(cid:220) kanska tillv…xten skulle d…rmed stanna p¿ 2(cid:216)% under 1999 och h¿llas uppe tack vare en fortsatt god investe(cid:220) ringsniv¿. Den amerikanska industrins f‰rb…ttrade kon(cid:220) kurrenskraft b‰r fr…mja exporten, vilket kan bidra till att minska landets handelsunderskott som kommer att bli re(cid:220) kordstort under 1998. 2. 3. 2. 3(cid:217)Den ekonomiska utvecklingen i Kina och Sydost(cid:220) asien De asiatiska ekonomierna kommer bara gradvis att ¿ter(cid:220) h…mta sig fr¿n krisen. De inhemska industrierna, vars konkurrenskraft har ‰kat kraftigt efter de omfattande devalveringarna, b‰r kunna bidra avsev…rt till den all(cid:220) m…nna ¿terh…mtningen genom en stark ‰kning av ex(cid:220) portverksamheten. Inom st¿lindustrin har man skjutit upp vissa investeringar i ny kapacitet, varf‰r denna inte b‰r kunna tas i bruk f‰rr…n i slutet av 1999. Den inhemska st¿lproduktionen kan d…rf‰r bara f‰rmodas ‰ka med 1,5(cid:216)% under 1999, samtidigt som man f‰rv…ntar sig en f‰rbruknings‰kning i st¿lunderskott storleksordningen 2(cid:216)%. Dessa skulle d…rmed kvarst¿. Ett undantag utg‰rs av Sydkorea som har en omfattande st¿lindustri och i dagsl…get har ett ‰verskott. l…nders D¿ b¿de industrins och konsumenternas framtidstro f‰r(cid:220) s…mras p¿ grund av problemen i tillv…xtl…nderna och den ekonomiska avmattningen, kan man v…nta sig att F‰renta staternas st¿lf‰rbrukning minskar n¿got under 1999 efter sex ¿r med anm…rkningsv…rda ‰kningar. Den ameri(cid:220) kanska st¿lproduktionen b‰r d…remot komma att ‰ka med tanke p¿ att ny kapacitet tas i bruk, vilket kommer att bidra till att minska landets underskott i fr¿ga om st¿lprodukter. Kina har tack vare sin storlek klarat sig ganska bra fr¿n krisen och tycks st¿ emot den ekonomiska recessionen i ‰vriga Asien. I sj…lva verket forts…tter den kinesiska eko(cid:220) nomin att gynnas av de olika kontroll¿tg…rder och den modernisering som regeringen genomf‰rt. Konjunktur(cid:220) l…get i landet …r fortfarande positivt med en tillv…xt p¿ cirka 6(cid:216)% under 1998. Tillv…xten f‰rv…ntas dock mattas av under 1999. Det importerade st¿lets tryck p¿ den amerikanska mark(cid:220) naden kommer att f‰rbli starkt under 1999, trots alla de handels¿tg…rdern som vidtagits eller planeras f‰r att skydda marknaden mot en del av det externa utbudet. Under 1999 b‰r investeringarna i infrastruktur och fram(cid:220) f‰r allt inom verkstadsindustrin ‰ka, samtidigt som ex(cid:220) porten fortfarande kommer att h…mmas till f‰ljd av kon(cid:220) kurrensen fr¿n de l…nder i regionen vars valutor devalve(cid:220) rats. 2. 3. 2. 2(cid:217)Den ekonomiska situationen i Japan Den japanska ekonomin kan komma att ¿terh…mta sig n¿got under 1999 med en tillv…xt p¿ 0,5(cid:216)% efter den djupa recessionen under 1998. Den japanska regeringens stimulanspaket, som framf‰r allt g¿r ut p¿ att tillf‰ra nytt kapital till banksektorn och genomf‰ra st‰rre skattel…tt(cid:220) nader, b‰r ocks¿ bidra till att v…nda landets konjunktur och ¿terskapa framtidstron inom n…ringslivet. Dessutom b‰r Japans export till vissa asiatiska marknader f‰rb…tt(cid:220) ras, medan exporten till F‰renta staterna kan komma att minska avsev…rt. Efter att ha minskat avsev…rt under 1998 f‰rv…ntas den inhemska st¿lproduktionen v…xa med mellan 3 och 5(cid:216)% f‰r att m‰ta den samtidiga ‰kningen av den inhemska f‰rbrukningen och en m¿ttlig ‰kning av efterfr¿gan p¿ industrins exportmarknader. Man kan d…rf‰r f‰rv…nta sig ett minskat utbud av japanskt st¿l p¿ den amerikanska marknaden och p¿ gemenskapsmarknaden. De ‰kade investeringarna b‰r medf‰ra en ‰kad efterfr¿(cid:220) gan p¿ st¿l, vilken dock kommer att t…ckas av en mot(cid:220) svarande ‰kning av den inhemska produktionen. Landets st¿lunderskott kommer d…rmed att f‰rbli of‰r…ndrat. 2. 3. 2. 4(cid:217)Ekonomierna i Latinamerika De latinamerikanska l…nderna ber…knas f‰r 1998 uppvisa en genomsnittlig tillv…xt p¿ strax under 3(cid:216)%, vilken f‰r(cid:220) modas minska under 1998. Den brasilianska regeringens krispaket, som inneb…r minskade offentliga utgifter och ett ‰kat skattetryck, kommer i sj…lva verket att begr…nsa tillv…xten i regionens st‰rsta ekonomi. F‰r 1999 v…ntas en m¿ttlig ‰kning av f‰rbrukningen inom skulle st¿lindustrin. Regionens ‰verskottsutbud …nd¿ uppg¿ till cirka 8 miljoner ton eftersom produk(cid:220) tionen samtidigt ber…knas ‰ka n¿got. C 24/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 2. 3. 2. 5(cid:217)Situationen och utsikerna i de central(cid:220) och ‰steuro(cid:220) peiska k…nderna och OSS I flertalet l…nder i Central(cid:220) och ˆsteuropa forts…tter den upp¿tg¿ende tendens som inleddes under 1994. Tillv…x(cid:220) tens utveckling varierar fr¿n land till land, men totalt sett ber…knas den …nd¿ ‰ka. De lokala st¿lmarknaderna upplever en gynnsam efter(cid:220) fr¿geutveckling, vilken oftast f‰ljs av en motsvarande ‰k(cid:220) ning av den nationella produktionen. Detta inneb…r ett praktiskt taget of‰r…ndrat ‰verskott av st¿lprodukter, f‰r vilka man m¿ste finna avs…ttning. Den ‰kade st¿lf‰r(cid:220) brukningen i regionen leder ocks¿ till en ‰kning av ge(cid:220) menskapens export av st¿lprodukter med ett h‰gre f‰r(cid:220) …dlingsv…rde. Detta hindrar emellertid inte att EU:s marknad f‰rblir ett s…rskilt attraktivt avs…ttningsomr¿de f‰r dessa l…nders ‰verskottsutbud, till vilken ungef…r 40(cid:216)% av deras produktion g¿r. Den ekonomiska ¿terh…mtningen i Ryssland avbr‰ts tv…rt efter b‰rskrisen, som lett till en kraftig f‰rsvagning av rubeln under 1998. Rysslands ekonomiska kris, p¿ vilken det inte tycks finnas n¿gon snabb l‰sning, har medf‰rt att landets st¿l‰verskott har ‰kat ytterligare. Detta kom(cid:220) mer att bef…sta landets st…llning som v…rldens st…rsta st¿l(cid:220) export‰r. ´ven om man under 1999 kan f‰rv…nta sig en minskad produktion kommer st¿lf‰rbrukningen att minska …n mer, vilket inneb…r att den redan h¿rt drabbade st¿lin(cid:220) dustrin m¿ste f‰rs‰ka s…lja sina produkter p¿ export(cid:220) marknaderna f‰r att kunna ‰verleva. 2. 4(cid:217)PRISUTVECKLINGEN Den fallande efterfr¿gan p¿ st¿l, f‰rst i Sydostasien och sedan i andra regioner, har snabbt lett till ett ‰verskotts(cid:220) utbud p¿ v…rldsmarknaden och d…rmed till allvarliga st‰rningar i den internationella handeln. P¿ v…rldsmarknaden b‰rjade priset sjunka under f‰rsta halv¿ret 1998. P¿ mindre …n ett ¿r har priset p¿ platta produkter sjunkit med ungef…r 25(cid:216)% och p¿ l¿nga pro(cid:220) dukter med mellan 15(cid:216)% och 30(cid:216)%. Priset p¿ varmval(cid:220) sade produkter i rullform och p¿ kallvalsad pl¿t …r f‰r n…rvarande det l…gsta p¿ tio ¿r. Tack vare sina egna dynamiska ekonomier och goda prisniv¿er har Nordamerika och Europa snabbt blivit s…r(cid:220) skilt attraktiva destinationer f‰r l¿gprisl…ndernas export. Trots en god f‰rbrukningsniv¿ inneb…r dessa f‰rh¿llan(cid:220) den att j…mvikten mellan utbud och efterfr¿gan p¿ ge(cid:220) menskapens st¿lmarknad har g¿tt f‰rlorad under loppet av n¿gra m¿ndader. Detta har i sin tur lett till ett prisfall. Under de senaste sex m¿naderna har priset p¿ varmval(cid:220) sade produkter i rullform s¿lunda fallit med n…stan 25(cid:216)% p¿ gemenskapsmarknaden. Det …r bara belagda produk(cid:220) ter som lyckats st¿ emot det allm…nna prisfallet, vilket beror p¿ en stark efterfr¿gan framf‰r allt fr¿n fordonsin(cid:220) dustrin. N…r det g…ller l¿nga produkter uppg¿r prisfallet under de senaste sex m¿naderna till ungef…r 15(cid:216)% f‰r l¿nga l…tta produkter (armeringsst…nder, valstr¿d och st¿ngst¿l f‰r handelsj…rn) och till 10(cid:216)% f‰r balkar. ´ven om st¿lpriserna i EU …nnu inte har fallit till de re(cid:220) kordl¿ga niv¿er som r¿dde i b‰rjan av 1993, har de snabbt n…rmat sig dessa. Det nuvarande ekonomiska l…(cid:220) get i v…rlden inger inte heller n¿gra f‰rhoppningar om en v…ndning under de n…rmaste m¿naderna. Det …r bara genom en anpassning av utbudet till den minskade glo(cid:220) bala efterfr¿gan som man kan finna en ny varaktig j…m(cid:220) vikt p¿ gemenskapens st¿lmarknad. 2. 5(cid:217)TRENDEN PER PRODUKT Platta produkter - Varmvalsade produkter i rullform Till f‰ljd av l…get i Asien har marknaden f‰r varmval(cid:220) sade produkter i rullform f‰rs…mrats avsev…rt. I sj…lva verket har den stora import‰kningen tillsammans med en h‰gre produktionsniv¿ i gemenskapen lett till ett ‰verskottsutbud p¿ gemenskapsmarknaden. Detta har i sin tur lett till ett prisfall och gradvis v…xande lager i grossistledet och framf‰r allt hos r‰rtillver(cid:220) karna. Dessutom har en avvaktande h¿llning fr¿n k‰(cid:220) parnas sida f¿tt till f‰ljd att gemenskapsindustrins ordering¿ng minskat rej…lt under andra halv¿ret 1998. I den internationella handeln med produkter i rull(cid:220) form p¿ en v…rldsmarknad med allvarliga st‰rningar har den svaga amerikanska dollarn bidragit till att styra en st‰rre del av ‰verskottsutbudet till Euro(cid:220) peiska unionen och samtidigt bromsat gemenskapens egen export. - Kallvalsad pl¿t Trots en fortsatt god efterfr¿gan har ocks¿ kallvalsad pl¿t utsatts f‰r en stark prispress. Importen fr¿n tredje land forts…tter att ‰ka med en tilltagande oj…mvikt p¿ marknaden som f‰ljd. Marknadssituatio(cid:220) nen f‰r dessa produkter blir s¿lunda allt sv¿rare, vil(cid:220) ket ocks¿ beror p¿ att ¿terf‰rs…ljarledet intar en av(cid:220) vaktande h¿llning samt p¿ att slutanv…ndarna senare(cid:220) l…gger sina best…llningar. 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 24/11 - Belagd pl¿t Krisen i Sydostasien har skapat ett lokalt efterfr¿(cid:220) geunderskott p¿ samtliga belagda produkter. Denna situation leveranserna fr¿n Asien till marknaderna i Nordamerika och Europa har ‰kat avsev…rt. inneb…r att Av de olika belagda produkterna har galvaniserad pl¿t drabbats h¿rdast eftersom import‰kningen har skett samtidigt som ny produktionskapacitet tagits i bruk. Elektrof‰rzinkad pl¿t, som framf‰r allt s…ljs till fordonsindustrin med dess sedan l…nge h‰ga verk(cid:220) samhetsniv¿, har d…rmot inte drabbats lika h¿rt av importen. Efterfr¿gan ligger ocks¿ i ‰vrigt kvar p¿ en h‰g niv¿ och priserna inom detta omr¿de …r f‰r n…r(cid:220) varande stabila. - Kvartopl¿t Efterfr¿gan p¿ kvartopl¿t …r relativt god p¿ gemen(cid:220) skapsmarknaden. Efterfr¿gan inom de sektorer som anv…nder svetsade r‰r med stor diameter, varvsin(cid:220) dustrin och verkastadssindustrin, ligger kvar p¿ en h‰g niv¿. Den framtida efterfr¿geutvecklingen …r dock mycket os…ker f‰r dessa produkter. ¯terf‰rs…l(cid:220) jare med s…rskilt v…lfyllda lager befinner sig dock i en annan situation med tanke p¿ den stora importen fr¿n tredje land. Trycket p¿ marknaden till f‰ljd av ‰verskottsutbudet leder naturligtvis till sjunkande pri(cid:220) ser och f¿r slutanv…ndarna att senarel…gga sina be(cid:220) st…llningar i avvaktan p¿ …nnu l…gre priser. L¿nga produkter - Tunga profiler och balkar Efterfr¿gan p¿ balkar har under 1998 ‰kat p¿ den europeiska marknaden och b‰r forts…tta att utvecklas gynnsamt under den f‰rsta delen av 1999. Lagren har minskat sedan f‰rsta kvartalet 1998 och lagersituatio(cid:220) nen …r f‰r n…rvarande tillfredsst…llande. Trots denna relativt goda situation har en gradvis minskning av exporten tillsammans med en ‰kning av importen lett till att prisutvecklingen v…nts under andra halv¿ret. Om den amerikanska marknaden skulle st…ngas till f‰ljd av antidumpnings¿tg…rder riskerar denna ut(cid:220) veckling att f‰rst…rkas i b‰rjan av 1999. - Valstr¿d Efterfr¿gan p¿ valstr¿d f‰r armeringsn…t har stag(cid:220) nerat till f‰ljd av den l¿ga verksamhetsniv¿n inom byggsektoren. Trots sommarens produktionsstopp har man inte lyckats minska lagren till ‰nskad niv¿. Faktum …r att situationen p¿ v…rldsmarknaden f‰rv…r(cid:220) rats under denna period, vilket lett till en minskad export samtidigt som importen ‰kat. Eftersom vi st¿r inf‰r vinters…songen, d¿ f‰rbrukningen av dessa pro(cid:220) dukter i allm…nhet …r l…gre, …r n¿gon f‰rb…ttring av situationen p¿ denna marknad inte att v…nta p¿ flera m¿nader. F‰r st¿l av h‰gre kvalitet …r situationen inte lika oro(cid:220) ande tack vare den goda efterfr¿gan fr¿n anv…ndar(cid:220) sektorer som fordons(cid:220) och verkstadsindustrin. Sedan n¿gra veckor tillbaka har man dock kunnat notera en minskad orderring¿ng beroende p¿ stora lager och en l…gre verksamhetsniv¿ hos vissa anv…ndare. - Armeringsst…nger Totalt sett har inte efterfr¿gan p¿ den inre markna(cid:220) den minskat s…rkilt mycket under 1998, men export(cid:220) minskningen och trycket fr¿n importen har …nd¿ st‰rt j…mvikten p¿ den europeiska marknaden f‰r arme(cid:220) ringsst…nger. Trots den kraftiga nedg¿ngen av priset p¿ skrot och minskade produktionskostnader har de europeiska producenterna av dessa produkter f‰rlorat en stor del av sin l‰nsamhet. - St¿ngst¿l f‰r handelsj…rn Trots en stabil efterfr¿gan, en h‰g f‰rbrukningsniv¿ och m¿ttliga lager efter sommarens produktionsstopp har priset p¿ st¿ngst¿l f‰r handelsj…rn g¿tt ner under slutet av ¿ret och s¿lunda f‰ljt prisutvecklingen f‰r ‰vriga st¿lprodukter. ´ven st¿l av h‰gre kvalitet be(cid:220) r‰rs av denna utveckling, vilket framf‰r allt beror p¿ den l¿ga dollarkursen och l…gre skrotpriser. 2. 6(cid:217)UTV´RDERING AV MARKNADEN FˆR R¯ST¯L FˆR FˆRSTA HALV¯RET OCH FˆR HEL¯RET 1999 Gemenskapens ekonomi har ¿terh…mtat sig starkt under hela 1997 och en stor del av 1998. Den har hittills st¿tt emot kriserna i Asien och Ryssland ganska v…l. De negativa effekterna av det f‰rs…mrade internationella konjunkturl…get torde dock komma att p¿verka EU:s ekonomiska tillv…xt i h‰gre grad under 1999 och med(cid:220) f‰ra en gradvis nedg¿ng av industriproduktionen. Detta beror bland annat p¿ f‰rs…mrade exportutsikter p¿ fler(cid:220) talet externa marknader. De negativa effekterna p¿ gemenskapens st¿lmarknad av den internationella utvecklingen visade sig dock redan i b‰rjan av 1998, dels genom en anm…rkningsv…rd ‰kning av importen, dels genom en avsev…rd minskning av ex(cid:220) porten och ett kraftigt prisfall. Efterfr¿geutvecklingen f‰r st¿l, som var mycket god fram till h‰sten 1998, visar nu tecken p¿ att mattas av. Denna avmattning v…ntas tillta under f‰rsta delen av 1999, vilket beror p¿ att anv…ndarsektorerna antas minska sin verksamhet. C 24/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 D¿ prisfallet gjort gemenskapens st¿lmarknad mindre attraktiv borde importtrycket minska under 1999. De minskade exportvolymerna och n‰dv…ndigheten att skapa balans i lagren kommer d…remot att styra st¿lpro(cid:220) duktionens utveckling. Efterfr¿gan borde emellertid sta(cid:220) bilisera sig under ¿ret d¿ anv…ndarsektorerna efter hand ¿ter ‰kar sin verksamhet. Med tanke p¿ de tendenser som visas i tabell 1 (Tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ r¿st¿l) f‰r f‰rsta halv¿ret 1999, skulle den verkliga st¿lf‰rbrukningen uppg¿ till 81 miljoner ton. Detta …r 4(cid:216)% mindre …n det utm…rkta resultatet f‰r mot(cid:220) svarande period 1998. Med tanke p¿ den f‰rmodade lagermiskningen f‰r att balansera efterfr¿gan skulle den synliga f‰rbrukningen uppg¿ till 79 miljoner ton, vilket inneb…r en st‰rre minskning j…mf‰rt med den verkliga f‰rbrukningen. Med tanke p¿ den f‰rv…ntade minsk(cid:220) ningen av st¿limporten p¿ en v…rldsmarknad som …r mycket mindre dynamisk …n under f‰rsta halv¿ret 1998 samt p¿ den svaga ‰kning som v…ntas f‰r gemenskapens export, skulle j…mviktsproduktionen hamna p¿ 80 miljo(cid:220) ner ton. Detta inneb…r en minskning med 5,3(cid:216)% j…mf‰rt med den rekordh‰ga produktionen under f‰rsta halv¿ret 1998. D¿ det kan komma att ske en gradvis f‰rb…ttring under ¿rets lopp kan man f‰rv…nta sig att den verkliga st¿lf‰r(cid:220) brukningen f‰r hel¿ret 1999 skulle stabilisera sig kring den niv¿ som uppn¿ddes ett ¿r tidigare och hamna p¿ 159 miljoner ton. Med tanke p¿ behovet att balansera lagren, framf‰r allt under f‰rsta halv¿ret 1999, skulle den synliga f‰rbrukningen uppg¿ till 157 miljoner ton. Detta inneb…r en minskning med 3,1(cid:216)% j…mf‰rt med f‰(cid:220) reg¿ende ¿rs utm…rkta resultat. Den gradvisa minsk(cid:220) ningen av importen leder tillsammans med den f‰rv…n(cid:220) till antagandet att tade j…mviktsproduktionen hamnar p¿ 157 miljoner ton. Detta inneb…r en minskning med 3,1(cid:216)% j…mf‰rt med 1998 ¿rs produktionsrekord. stabiliseringen av exporten 3. (cid:217)R¯MATERIAL 3. 1(cid:217)SKROTMARKNADEN Det under 1998 allt allvarligare l…get p¿ den internatio(cid:220) nella st¿lmarknaden har medf‰rt en kontinuerlig minsk(cid:220) ning av efterfr¿gan p¿ skrot och f‰ljaktligen en gradvis minskning av priset p¿ detta r¿material. Priset p¿ skrot har ocks¿ fallit kontinuerligt p¿ gemen(cid:220) skapsmarknaden och den amerikanska marknaden, bland annat till f‰ljd av den inhemska industrins behov att be(cid:220) gr…nsa st¿lproduktionen f‰r att p¿ s¿ s…tt bromsa prisfal(cid:220) let p¿ st¿lprodukter. St¿llagren …r f‰r n…rvarande ocks¿ ganska stora, vilket med tanke p¿ den v…ntade avmattningen av efterfr¿gan under 1999 kommer att inneb…ra fortsatt sjunkande pri(cid:220) ser p¿ skrot ¿tminstone under f‰rsta halv¿ret. Det …r d…r(cid:220) f‰r inte uteslutet att skrotpriserna kommer att minska …nnu n¿got, trots utbudets snabba anpassning till mark(cid:220) nadsvillkoren. Denna anpassning kan dock komma att d…mpa minskningen l…ngre fram och under ¿rets lopp till och med s…kerst…lla en stabilisering av priserna. 3. 2(cid:217)J´RNMALM Asienkrisen har under ¿ret brutit den positiva utveck(cid:220) lingen inom olika sektorer, ocks¿ p¿ de viktigaste st¿l(cid:220) marknaderna, vilket inneb…r att efterfr¿gan p¿ j…rnmalm kan komma att drabbas under kommande m¿nader. F‰rhandlingarna om leveranser av detta r¿material blir under 1999 os…kra eftersom behovet d¿ kommer att minska …ven inom gemenskapens och F‰renta staternas st¿lindustri. Dessa m¿ste anpassa sin produktion till det stora internationella utbuds‰verskottet. Den allm…nt svaga efterfr¿gan i Asien, de tillr…ckliga la(cid:220) gerniv¿erna i Japan och gemenskapsindustrins sv¿righe(cid:220) ter till f‰ljd av en f‰rmodad minskning av st¿lf‰rbruk(cid:220) ningen inneb…r att man f‰r 1999 kan anta att behovet av j…rnmalm kommer att minska j…mf‰rt med 1998. F‰ljakt(cid:220) ligen kan man v…nta sig en normalisering av den interna(cid:220) tionella handeln med detta r¿material. J…rnmalmspriset kan d…rf‰r komma att sjunka n¿got. 3. 3(cid:217)FERROLEGERINGAR i Europeiska ´ven om efterfr¿gan p¿ ferrolegeringar unionen …r god under detta ¿r, har en utbuds‰kning som ‰verstigit efterfr¿ge‰kningen skapat en oj…mvikt p¿ marknaden. Priserna, som redan under f‰rsta halv¿ret 1998 var pressade f‰r flera produkter, har fortsatt att sjunka under slutet av ¿ret. Utvecklingen av marknaden f‰r ferrolegeringar under f‰rsta halv¿ret 1999 kan v…ntas inneb…ra en fortsatt rela(cid:220) tivt svag efterfr¿gan i f‰rh¿llande till utbudet. Det kan dock inte uteslutas att en viss j…mvikt skulle uppn¿s i den m¿n som prisf‰r…ndringarna skulle leda till att utbudet anpassas till marknadens utveckling. 3. 4(cid:217)TENN, ZINK OCH NICKEL Under de f‰rsta sju m¿naderna av 1998 har produktio(cid:220) nen av tenn ‰kat med ungef…r 10(cid:216)% j…mf‰rt med mot(cid:220) svarande period 1997. Den synliga f‰rbrukningen av denna metall har emellertid bara ‰kat marginellt under samma period. Enligt prognoserna kommer efterfr¿gan att uppr…tth¿llas i Europa och Nordamerika, vilket dock inte hindrar en m¿ttlig prisminskning med tanke p¿ Ki(cid:220) nas f‰rmodade export‰kning. 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 24/13 V…rldens f‰rbrukning av zink kan efter en liten ‰kning p¿ 0,1(cid:216)% under 1998, d¿ den uppgick till 7,76 miljoner ton, komma att ‰ka med 3(cid:216)% under 1999. Den skulle d…rmed uppg¿ till 7,99 miljoner ton. P¿ gemenskaps(cid:220) marknaden v…ntas f‰rbrukningen av zink ‰ka med en(cid:220) dast omkring 2(cid:216)% under n…sta ¿r. V…rldsproduktionen av zink, som under 1998 troligen kommer att ha ‰kat med 2,8(cid:216)% till 7,93 miljoner ton, ber…knas ‰ka med 2,1(cid:216)% under 1999 f‰r att uppg¿ till 8,09 miljoner ton. De ‰steuropeiska l…ndernas export b‰r under 1999 stabiliseras p¿ en niv¿ som …r j…mf‰rbar med 1998 ¿rs niv¿. Priset p¿ zink har under 1998 varit sjunkande. Under 1999 kan man dock inte utesluta en mindre ‰kning om efterfr¿gan som v…ntat ‰kar i vissa l…nder utanf‰r ge(cid:220) menskapen. F‰r 1998 r…knar internationella nickelstudiegruppen med ett utbuds‰verskott p¿ marknaden f‰r nickel som kan komma att ‰verstiga 11(cid:216)000 ton. Produktionen …r of‰r(cid:220) …ndrad, medan f‰rbrukningen i v…rlden antas minska med undantag f‰r F‰renta staterna och EU d…r den v…n(cid:220) tas ‰ka avsev…rt. Trots marknadsakt‰rernas avsikter kvarst¿r ‰verskottsut(cid:220) budet, vilket har lett till ett f‰r n…rvarande mycket svagt pris p¿ nickel. Priset kan dock komma att ‰ka under f‰r(cid:220) sta halv¿ret 1999, f‰rutsatt att de ledande marknadsakt‰(cid:220) rerna verkligen minskar sin produktion f‰r att skapa en b…ttre j…mvikt mellan utbud och efterfr¿gan p¿ detta r¿(cid:220) material. 4. (cid:217)SYSSELS´TTNING Sedan flera ¿r har utvecklingen inom Europas st¿lin(cid:220) dustri g¿tt mot en allt h‰gre grad av specialisering. Denna utveckling har tillsammans med den tekniska ut(cid:220) vecklingen och organisatoriska f‰r…ndringar inneburit en kontinuerlig minskning av antalet arbetstillf…llen inom gemenskapens st¿lindustri. Syftet med detta …r att st…rka industrins internationella konkurrenskraft, men utvecklingen inneb…r ocks¿ att det hela tiden st…lls nya krav och att det beh‰vs en konti(cid:220) nuerlig utbildning av arbetskraften. Dessutom har m¿nga offenlig…gda f‰retag under senare ¿r omstrukturerats och sedan oftast privatiserats i syfte att st…rka f‰retagets konkurrenskraft. Samtidigt har sam(cid:220) manslagnigar av vissa privata producenter i Europa gjort det m‰jligt att b…ttre utnyttja f‰rdelarna med den inre marknaden. Sammanslagningarna har dock p¿ sikt ofta inneburit interna omstruktureringar. Nyttan av denna process, som skapat en ny dynamik inom st¿lsektorn, kan knappast ifr¿gas…ttas. F‰r att f‰r(cid:220) internationella konkurrenskraft m¿ste den b…ttra sin europeiska st¿lindustrin emellertid forts…tta sina insatser, med negativa effekter p¿ syssels…ttningen som f‰ljd. Syssels…ttningsminskningen har tidigare hanterats genom f‰rtidspensionerigar, vilket har gjort det m‰jligt att klara omstruktureringarna utan st‰rre dramatik. Dessa ¿tg…r(cid:220) der har dock snedvridit f‰retagens ¿ldersstrukturer och man har f‰rlorat de …ldre l‰ntagarnas erfarenheter. Vissa f‰retag har d…rf‰r vidtagit s…rskilda ¿tg…rder f‰r att bem‰ta ‰verskottet av arbetskraft. Genom deltidsar(cid:220) bete har man kunnat bevara de …ldre l‰ntagarnas kun(cid:220) skaper inom f‰retagen. Nettof‰rlusten av arbetstillf…llen uppskattas f‰r 1999 till 11(cid:216)000. Denna siffra kan ¿terspegla de problem som v…n(cid:220) tas p¿ marknaden f‰r platta produkter, …ven om den vi(cid:220) sar att situationen har f‰rb…ttrats j…mf‰rt med den djupa krisen under tidigare ¿r. F‰r de arbetstagare inom sektorn som …nd¿ ber‰rs av omstruktureringar och nedl…ggningar kommer kommis(cid:220) sionen att forts…tta att till…mpa sin socialpolitik. F‰rutom utbildningsst‰d och st‰d till eget f‰retagande, som kan samfinansieras av Europeiska socialfonden, kommer samtliga ¿tg…rder som inr…ttats i enlighet med de bilate(cid:220) rala avtalen om st‰d f‰r ¿teranpassing enlighet artikel 56. 2 b att forts…tta att g…lla fram till dess att EKSG(cid:220)f‰r(cid:220) draget l‰per ut den 23 juli 2002. De 11(cid:216)000 arbetstillf…llen som v…ntas g¿ f‰rlorade under 1999 motsvarar emellertid inte det antal arbetstagare som kan komma i fr¿ga f‰r st‰d genom EKSG. Detta har olika f‰rklaringar men beror fr…mst p¿ att inte alla med(cid:220) lemsstater deltar i ¿teranpassningspolitiken. F‰r 1999 uppg¿r anslagen inom EKSG:s budget f‰r tra(cid:220) ditionella st‰d f‰r ¿teranpassning inom kol(cid:220) och st¿lin(cid:220) dustrin till 75 miljoner EUR. C 24/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 BILAGA TABELL 1 Tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ r¿st¿l (cid:134) EUR(cid:220)15(cid:216)(˛) Faktiska uppgifter Uppskattningar Prognoser 1995 1996 1997 F‰rsta halv¿ret 1998 (R1) Andra halv¿ret 1998 (R2) Hel¿ret 1998 (R2) F‰rsta halv¿ret 1999 Hel¿ret 1999 (miljoner ton) Synlig f‰rbrukning Anv…ndare(cid:216)(a) 142,6 ´ndring i grossistlager(cid:216)(b) +(cid:216)3,0 Synlig f‰rbrukning Import EUR 15 Export EUR 15 145,6 16,5 21,6 ´ndring i producentlager +(cid:216)5,0 Produktion 155,7 139,5 (cid:134)(cid:216)4,0 135,5 12,2 27,9 (cid:134)(cid:216)4,0 147,2 149,8 +(cid:216)1,0 150,8 14,3 23,9 (cid:134)(cid:216)1,0 159,4 84,5 74,5 +(cid:216)1,0 +(cid:216)2,0 85,5 11,5 10,5 0,0 84,5 76,5 10,5 8,5 +(cid:216)3,0 77,5 159,0 +(cid:216)3,0 162,0 22,0 19,0 +3,0 162,0 81,0 (cid:134)(cid:216)2,0 79,0 8,0 11,0 (cid:134)(cid:216)2,0 80,0 159,0 (cid:134)(cid:216)2,0 157,0 18,0 19,0 (cid:134)(cid:216)1,0 157,0 (˛)(cid:217)(cid:218)Omr…kningsfaktor mellan f…rdiga produkter och r¿st¿l(cid:216)=(cid:216)1,11. (R1) Reviderade p¿ grundval av faktiska siffror. (R2) Delvis reviderade siffror. (a) Denna uppgift ligger n…ra den faktiska f‰rbrukningen. Den inbegriper: f‰r…ndringar av grossistlagren i alla l…nder med undantag f‰r Tyskland, Frankrike, F‰renade kungariket och Beneluxl…nderna samt f‰r…ndringar av anv…ndarlagren. F‰r…ndring av grossistlagren i Tyskland, Frankrike, F‰renade kungariket och Beneluxl…nderna. (b) TABELL 2 Verksamhetsindex (cid:134) EUR 12(cid:216)(˛) (ej s…songsjusterat) Sektorer F‰rsta halv¿ret 1999 I/1998(cid:216)=(cid:216)100 F‰rsta halv¿ret 1998 I/1997(cid:216)=(cid:216)100 Hel¿ret 1999 1998(cid:216)=(cid:216)100 Hel¿ret 1998 1997(cid:216)=(cid:216)100 J…rn(cid:220) och st¿lmanufaktur Mekanisk verkstadsindustri Elektrisk verkstadsindustri Fordonsindustri Andra transportmedel Bygg(cid:220) och anl…ggningsarbeten 103,9 103,5 104,9 104,0 104,7 103,1 108,7 108,5 108,3 112,4 106,9 101,8 103,6 103,3 104,9 102,2 105,1 103,0 106,1 106,6 105,6 108,2 107,2 101,8 (˛)(cid:217)D¿ det saknas uppgifter om st¿lf‰rbrukningen per bransch f‰r ˆsterrike, Finland och Sverige avser dessa uppgifter bara utvecklingen i EU:s tolv ‰vriga medlemsstater. Verksamhetsindex f‰r olika st¿lf‰rbrukande branscher har erh¿llits genom en v…gning av de nationella uppgifter som tillhandah¿llits av branschorgani(cid:220) sationerna. P¿ grund av att uppgifter saknas f‰r vissa l…nder …r dessa siffror delvis uppskattningar. K…lla: Kommissionens uppgifter. 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 24/15 TABELL 2a Tendenser inom de st¿lf‰rbrukande branscherna i de viktigaste producentl…nderna(cid:216)(˛) (Verksamhetsindex(cid:216)(ˇ)) Medlemsstat Tyskland Frankrike Italien F‰renade kungariket Spanien Sektor/Index I/1999 1999 I/1999 1999 I/1999 1999 I/1999 1999 I/1999 1999 J…rn(cid:220) och st¿lmanufaktur 103,4 103,0 103,6 103,0 Mekanisk verkstads(cid:220) industri 103,1 102,0 102,8 102,0 Elektrisk verkstadsindustri 103,7 103,0 105,5 104,5 Fordonsindustri 103,5 102,0 101,8 102,0 Andra transportmedel 104,2 104,0 102,7 108,0 Bygg(cid:220) och anl…ggnings(cid:220) arbeten 101,4 101,0 101,0 101,0 (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) 108,5 110,0 110,3 112,0 111,4 113,0 111,8 110,0 106,2 110,0 106,7 107,0 (˛) K…lla: Nationella organisationer f‰r st¿lf‰rbrukare. (ˇ)(cid:217)F‰r varje land: F‰rsta kolumnen: verksamhetsindex f‰r f‰rsta halv¿ret 1999 (f‰rsta halv¿ret 1998(cid:216)=(cid:216)100). Andra kolumnen: verksamhetsindex f‰r hel¿ret 1999 (1998(cid:216)=(cid:216)100). TABELL 3 F‰r…ndring av arbetsstyrkan i st¿lindustrin (Inklusive l…rlingar) Land Antalet anst…llda (tudental) (referensm¿nad) (senaste m¿nad)(cid:216)(˛) ˆsterrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Finland Irland Italien Luxemburg Nederl…nderna Portugal Sverige F‰renade kungariket EUR(cid:220)15(cid:216)(ˇ) K…lla: Eurostat. 12,3 (juli 1997) 20,7 (april 1997) 1,2 (juli 1997) 82,3 (augusti1997) 2,1 (juli 1997) 23,2 (juli 1997) 38,3 (juni 1997) 7,2 (december 1996) 0,4 (december 1996) 36,6 (april 1997) 4,8 (juni 1997) 12,1 (juli 1997) 2,1 (juni 1997) 14,4 (juli 1997) 36,0 (maj 1997) 291,1 (1997) 12,2 (juli 1998) 21,0 (april 1998) 1,2 (juli 1998) 80,1 (augusti 1998) 2,0 (juli 1998) 23,1 (juli 1998) 38,4 (juni 1998) 7,1 (december 1997) 0,4 (december 1997) 38,5 (april 1998) 4,2 (juni 1998) 11,9 (juli 1998) 1,9 (juni 1998) 14,4 (juli 1998) 33,9 (maj 1998) 290,3 (1998) (˛)(cid:217)Senast tillg…ngliga siffror. (ˇ)(cid:217)Eftserom referensperioden inte …r densamma f‰r alla l…nder …r detta medeltal endast v…gledande. F‰r…ndring (%) (cid:134)(cid:216)0,8(cid:217) +(cid:216)1,4(cid:217) 0,0(cid:217) (cid:134)(cid:216)2,7(cid:217) (cid:134)(cid:216)4,8(cid:217) (cid:134)(cid:216)0,4(cid:217) +(cid:216)0,3(cid:217) (cid:134)(cid:216)1,4(cid:217) 0,0(cid:217) +(cid:216)5,2(cid:217) (cid:134)(cid:216)12,5(cid:217) (cid:134)(cid:216)1,7(cid:217) (cid:134)(cid:216)9,5(cid:217) (cid:216)0,0(cid:217) (cid:134)(cid:216)5,8(cid:217) (cid:134)(cid:216)0,27


title: ETA:n sekakomitean päätös N:o 5/1999, tehty 29 päivänä tammikuuta 1999, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
building materials
product safety
production control
quality label

text: 10. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 35/33 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 5/1999, tehty 29 päivänä tammikuuta 1999, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttami- sesta ETA:n SEKAKOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna mainitun ja erityisesti sen 98 artiklan, sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, sekä katsoo, että sopimuksen liite II muutettiin 18 päivänä joulukuuta 1998 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 118/98 (1), rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/ 106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti mekaanisesti kiinnitettyjen, kattojen vesieristykseen käytettävien kermijärjestelmien osalta 3 päivänä helmikuuta 1998 tehty komission päätös 98/143/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/ 106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti sisäväliseinäsarjojen osalta 9 päivänä maaliskuutta 1998 tehty komission päätös 98/213/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta, rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/ 106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti rakenteellisten metallituotteiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden osalta 9 päivänä maaliskuuta 1998 tehty komission päätös 98/214/EY (4) olisi otettava osaksi sopimusta, ja rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/ 106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti eristemateriaaleista ja joskus betonista valmistettuihin onttoihin muottiharkkoihin tai paneeleihin perustuvien ei-kantavien pysyvien muottisarjojen/järjestelmien osalta 5 päivänä joulukuuta 1997 tehty komission päätös 98/279/EY (5) olisi otettava osaksi sopimusta, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XXI luvun 1 kohtaan (neuvoston direktiivi 89/106/ETY) luetelma- kohdat seuraavasti: ”— 398 D 0143: Komission päätös 98/143/EY, annettu 3 päivänä helmikuuta 1998 (EYVL L 42, 14. 2. 1998 s. 58); — 398 D 0213: Komission päätös 98/213/EY, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1998 (EYVL L 80, 18. 3. 1998, s. 41); — 398 D 0214: Komission päätös 98/214/EY, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1998 (EYVL L 80, 18. 3. 1998 s. 46); — 398 D 0279: Komission päätös 98/279/EY, annettu 5 päivänä joulukuuta 1997 (EYVL L 127, 29. 4. 1998, s. 26);” Päätösten 98/143/EY, 98/213/EY, 98/214/EY ja 98/279/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka on liitetty tämän päätöksen kyseisiin kielitoisintoihin, ovat todistusvoimaisia. 2 artikla (1) EYVL L 297, 18. 11. 1999, s. 46. (2) EYVL L 42, 14. 2. 1998, s. 58. (3) EYVL L 80, 18. 3. 1998, s. 41. (4) EYVL L 80, 18. 3. 1998, s. 46. (5) EYVL L 127, 29. 4. 1998, s. 26. L 35/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 2. 2000 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan 30 päivänä tammikuuta 1999, jos sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle. Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa. 4 artikla Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 1999. ETA:n sekakomitean puolesta F. BARBASO Puheenjohtaja


title: 1999/129/EG: Kommissionens beslut av den 29 januari 1999 om ändring för andra gången av beslut 94/381/EG om vissa skyddsåtgärder vad avser bovin spongiform encefalopati och utfodring med däggdjursprotein [delgivet med nr K(1999) 198] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
animal disease
animal feedingstuffs
animal protein
cattle
health control
veterinary inspection

text: L 41/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 2. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 29 januari 1999 om (cid:132)ndring f(cid:148)r andra g(cid:134)ngen av beslut 94/381/EG om vissa skydds(cid:134)tg(cid:132)rder vad avser bovin spongiform encefalopati och utfodring med d(cid:132)ggdjursprotein [delgivet med nr K(1999) 198] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (1999/129/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterin(cid:132)ra och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemen- skapen med sikte p(cid:134) att f(cid:148)rverkliga den inre mark- naden (1), senast (cid:132)ndrat genom direktiv 92/118/EEG (2), s(cid:132)rskilt artikel 10. 4 i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Kommissionen har antagit beslut 97/534/EG (5), senast (cid:132)ndrat genom r(cid:134)dets beslut 98/745/EG (6), om f(cid:148)rbud mot anv(cid:132)ndande av riskmaterial fr(cid:134)ga om transmissibel spongiform encefalopati. i Kommissionen har antagit beslut 98/272/EG (7) om epidemiologisk (cid:148)vervakning av transmissibel spongiform encefalopati och om (cid:132)ndring av beslut 94/474/EG. I detta beslut f(cid:148)reskrivs de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas om det miss- t(cid:132)nks att ett djur har transmissibel spongiform encefalo- pati (TSE). Att anta detta f(cid:148)rslag p(cid:134)verkar inte m(cid:148)jligheten att anta f(cid:148)rebygga och kontrollera transmissibel regler spongiform encefalopati. f(cid:148)r att De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga veterin(cid:132)rkommitt(cid:130)n. I enlighet med kommissionens beslut 94/381/EG (3) om vissa skydds(cid:134)tg(cid:132)rder vad avser bovin spongiform encefalo- pati och utfodring med d(cid:132)ggdjursprotein, (cid:132)ndrat genom beslut 95/60/EG (4), (cid:132)r det f(cid:148)rbjudet att utfodra idisslare med d(cid:132)ggdjursprotein i alla former. Vissa animaliska produkter och biprodukter f(cid:134)r undantas fr(cid:134)n detta f(cid:148)rbud. Vetenskapliga styrkommitt(cid:130)n antog den 22–23 oktober 1998 en rapport och l(cid:132)mnade ett vetenskapligt yttrande om s(cid:132)kerheten i fr(cid:134)ga om hydrolyserade proteiner som framst(cid:132)lls av hudar fr(cid:134)n n(cid:148)tkreatur. I detta yttrande behandlas de villkor som m(cid:134)ste r(cid:134)da dels i urvalet av material eller materialtyp, dels under framst(cid:132)llningspro- cessen, f(cid:148)r att hydrolyserade proteiner som framst(cid:132)lls av hudar fr(cid:134)n n(cid:148)tkreatur och som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r foder skall kunna anses vara fria fr(cid:134)n smitta av bovin spongiform encefalopati (BSE). I ovan n(cid:132)mnda yttrande rekommen- derar Vetenskapliga styrkommitt(cid:130)n starkt att tillverkare av hydrolyserade proteiner skall inf(cid:148)ra och iaktta systemet f(cid:148)r riskbed(cid:148)mning och kontroll av kritiska punkter. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Artikel 1. 3 tredje strecksatsen i beslut 94/381/EG skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”— hydrolyserade proteiner med en molekylvikt som (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n 10 000 Dalton och i) som har framst(cid:132)llts av hudar och skinn fr(cid:134)n djur som har slaktats i slakthus och som f(cid:148)re slakt har besiktats av en officiell veterin(cid:132)r i enlighet med kapitel VI i bilaga I till direktiv 64/433/EEG och d(cid:132)rvid godk(cid:132)nts att slaktas i enlighet med det direktivet, f(cid:148)r och ii) som har framst(cid:132)llts genom en framst(cid:132)llnings- process i vilken n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas f(cid:148)r (1) EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 29. (2) EGT L 62, 15. 3. 1993, s. 49. (3) EGT L 172, 7. 7. 1994, s. 23. (4) EGT L 55, 11. 3. 1995, s. 43. (5) EGT L 216, 8. 8. 1997, s. 95. (6) EGT L 358, 31. 12. 1998, s. 113. (7) EGT L 122, 24. 4. 1998, s. 59. 16. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 41/15 att minimera nedsmittning av hudar och skinn och i vilken dessa bereds genom saltning, kalkning och noggrann sk(cid:148)ljning, varefter materialet exponeras f(cid:148)r ett pH p(cid:134) ;11 i ;3 timmar vid en temperatur av ;80 (cid:190)C, f(cid:148)ljt av en v(cid:132)rmebehandling vid ;140 (cid:190)C i 30 minuter eller genom en likv(cid:132)rdig framst(cid:132)llningsprocess som godk(cid:132)nts av kommissionen efter samr(cid:134)d med den rele- vanta vetenskapliga kommitt(cid:130)n, vid ;3,6 bar, och iii) som kommer fr(cid:134)n anl(cid:132)ggningar som genomf(cid:148)r ett eget kontrollprogram (HACCP). ” Artikel 2 Medlemsstaterna skall vidta alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att f(cid:148)lja detta beslut. De skall utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l underr(cid:132)tta kommissionen om detta. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 29 januari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: Sklep Skupnega odbora EGP št. 9/1999 z dne 29. januarja 1999 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
maritime transport
pollution from ships
transport of dangerous goods
transport safety

text: 86 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 4 22000D0210(09) L 35/40 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 10. 2. 2000 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. 9/1999 z dne 29. januarja 1999 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP SKUPNI ODBOR EGP JE – ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagodi- tvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma, ker je bila Priloga XIII k Sporazumu spremenjena s Sklepom št. 121/98 Skupnega odbora EGP z dne 18. decembra 1998 (1); ker je treba Direktivo Sveta 98/55/ES z dne 17. julija 1998 o spremembi Direktive 93/75/EGS o minimal- nih zahtevah za plovila, ki plujejo v pristanišča Skupnosti ali iz njih in prevažajo nevarno ali okolju škod- ljivo blago (2) vključiti v Sporazum – SKLENIL: Člen 1 V točko 55a (Direktiva Sveta 93/75/EGS) v Prilogi XIII k Sporazumu se doda naslednja alinea: „— 398 L 0055: Direktivo Sveta 98/55/ES z dne 17. julija 1998 (UL L 215, 1. 8. 1998, str. 65). “ Besedili Direktive Sveta 98/55/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki sta priloženi ustrezni jezikovni raz- ličici tega sklepa, sta verodostojni. Člen 2 Ta sklep začne veljati 30. januarja 1999 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma. Člen 3 Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti. Člen 4 V Bruslju, 29. januarja 1999 Skupni odbor EGP Predsednik F. BARBASO (1) UL L 297, 18. 11. 1999, str. 50. (2) UL L 215, 1. 8. 1998, str. 65


title: Commission Regulation (EC) No 218/1999 of 29 January 1999 fixing the refunds applicable to cereal and rice sector products supplied as Community and national food aid

eurovoc_concepts:
EU aid
State aid
cereals
export refund
food aid
rice

formats: pdf print

text: L 23/16 EN Official Journal of the European Communities 30. 1. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 218/1999 of 29 January 1999 fixing the refunds applicable to cereal and rice sector products supplied as Community and national food aid THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2547/98 (2), and in particular the third subparagraph of Article 13(2) thereof, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (3), as amended by Regulation (EC) No 2072/98 (4), and in particular Article 13(3) thereof, Whereas Article 2 of Council Regulation (EEC) No 2681/ 74 of 21 October 1974 on Community financing of expenditure incurred in respect of the supply of agricul- tural products as food aid (5) lays down that the portion of the expenditure corresponding to the export refunds on the products in question fixed under Community rules is to be charged to the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section; in order to make it easier to draw up and Whereas, manage the budget for Community food aid actions and to enable the Member States to know the extent of Community participation in the financing of national food aid actions, the level of the refunds granted for these actions should be determined; Whereas the general and implementing rules provided for in Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 and in Article 13 of Regulation (EC) No 3072/95 on export refunds are applicable mutatis mutandis to the above- mentioned operations; Whereas the specific criteria to be used for calculating the export refund on rice are set out in Article 13 of Regula- tion (EC) No 3072/95; Whereas the measures provided for this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 agreements For Community and national food aid operations under international supplementary programmes, and other Community free supply measures, the refunds applicable to cereals and rice sector products shall be as set out in the Annex. other or Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 February 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 January 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (4) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (5) OJ L 288, 25. 10. 1974, p. 1. 30. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 23/17 ANNEX to the Commission Regulation of 29 January 1999 fixing the refunds applicable to cereal and rice sector products supplied as Community and national food aid (EUR/tonne) Product code 1001 10 00 9400 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9400 1005 90 00 9000 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 30 65 9900 1006 40 00 9000 1007 00 90 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1102 20 10 9200 1102 20 10 9400 1102 30 00 9000 1102 90 10 9100 1103 11 10 9200 1103 11 90 9200 1103 13 10 9100 1103 14 00 9000 1104 12 90 9100 1104 21 50 9100 Refund 0,00 31,50 74,00 51,00 59,00 49,00 142,00 142,00 142,00 142,00 142,00 142,00 142,00 142,00 142,00 — 49,00 44,00 44,00 77,66 66,56 — 73,35 30,00 30,00 99,85 — 103,44 97,80 NB: The product codes and the footnotes are defined in Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (OJ L 366, 24. 12. 1987, p. 1), amended


title: Commission Regulation (EC) No 234/1999 of 29 January 1999 setting the amounts of aid for the supply of rice products from the Community to the Canary Islands

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply

text: L 23/42 EN Official Journal of the European Communities 30. 1. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 234/1999 of 29 January 1999 setting the amounts of aid for the supply of rice products from the Community to the Canary Islands THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1601/92 of 15 June 1992 introducing specific measures in respect of certain agricultural products for the benefit of the Canary Islands (1), as last amended by Regulation (EC) No 2348/96 (2), and in particular Article 3 thereof, Whereas, pursuant to Article 3 of Regulation (EEC) No 1601/92, the requirements of the Canary Islands for rice are to be covered in terms of quantity, price and quality by the mobilization, on disposal to exemption from the levy, of Community rice, which involves the grant of an aid for supplies of Community origin; whereas this aid is to be fixed with particular reference to the costs of the various sources of supply and in particular is to be based on the prices applied to exports to third countries; terms equivalent Whereas Commission Regulation (EC) No 2790/94 (3), as last amended by Regulation (EC) No 825/98 (4), lays down common detailed rules for implementation of the specific arrangements for the supply of certain agricultural prod- ucts, including rice, to the Canary Islands; Whereas, as a result of the application of these detailed rules to the current market situation in the rice sector, and in particular to the rates of prices for these products in the European part of the Community and on the world market, the aid for supply to the Canary Islands should be set at the amounts given in the Annex; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Pursuant to Article 3 of Regulation (EEC) No 1601/92, the amount of aid for the supply of rice of Community origin under the specific arrangements for the supply of the Canary Islands shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 February 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 January 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 173, 27. 6. 1992, p. 13. (2) OJ L 320, 11. 12. 1996, p. 1. (3) OJ L 296, 17. 11. 1994, p. 23. (4) OJ L 117, 21. 4. 1998, p. 5. 30. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 23/43 ANNEX to the Commission Regulation of 29 January 1999 setting the amounts of aid for the supply of rice products from the Community to the Canary Islands (EUR/tonne) Product (CN code) Milled rice (1006 30) Broken rice (1006 40) Amount of aid 106,00 23,00


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 215/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Ιανουαρίου 1999 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: L 23/8 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 30. 1. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 215/1999 TGS EPITQOPGS tgr 29gr Iamouaq(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1498/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992, swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jahoq(cid:148)fo- mtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 30 Iamouaq(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 29 Iamouaq(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 198 tgr 15. 7. 1998, s. 4. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. 30. 1. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 23/9 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Iamouaq(cid:148)ou 1999, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) (se EUR/100 wiki(cid:149)cqalla) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 464 624 999 052 600 999 060 400 404 728 999 052 388 400 624 999 139,3 43,4 91,4 106,9 106,9 148,0 148,0 140,3 207,5 122,8 156,9 33,9 40,7 42,5 42,6 55,4 43,0 62,4 62,4 58,2 56,8 86,1 80,8 70,5 50,2 72,9 61,6 44,2 82,6 80,0 92,7 74,9 131,0 95,5 78,9 55,7 90,3 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»


title: Verordnung (EG) Nr. 234/1999 der Kommission vom 29. Januar 1999 zur Festsetzung der Beihilfen für die Lieferung von Reis mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Kanarischen Inseln

text: L 23/42 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 1. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 234/1999 DER KOMMISSION vom 29. Januar 1999 zur Festsetzung der Beihilfen f(cid:129)r die Lieferung von Reis mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Kanarischen Inseln DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 des Rates vom 15. Juni 1992 zur Einf(cid:129)hrung von Sondermaß- nahmen f(cid:129)r bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunsten der Kanarischen Inseln (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2348/96 (2), insbesondere auf Artikel 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Nach Artikel 3 der Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 wird der Bedarf der Kanarischen Inseln an Reis mengen-, preis- und qualit(cid:132)tsm(cid:132)ßig durch Reis mit Ursprung in der Gemeinschaft unter Bedingungen gedeckt, die einer Frei- stellung von der Erhebung von Absch(cid:148)pfungen gleich- kommen. Dies jedoch voraus, daß f(cid:129)r dieses Getreide eine Beihilfe gew(cid:132)hrt wird. Bei der Festsetzung dieser Beihilfe muß wiederum den bei den jeweiligen Versorgungsquellen entstehenden Kosten und den bei der Ausfuhr nach Drittl(cid:132)ndern angewandten Preisen Rech- nung getragen werden. setzt Die Verordnung (EG) Nr. 2790/94 der Kommission (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 825/ enth(cid:132)lt die Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zur 98 (4), Sonderregelung f(cid:129)r die Versorgung der Kanarischen Inseln mit bestimmten Agrarerzeugnissen wie Reis. Die Anwendung dieser Bestimmungen auf die jetzige Getreidemarktlage, insbesondere auf die Notierungen oder Preise der betreffenden Erzeugnisse im europ(cid:132)ischen Teil der Gemeinschaft und auf dem Weltmarkt, hat f(cid:129)r die Versorgung der Kanarischen Inseln die nachste- henden Beihilfen zur Folge. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Beihilfen, die gem(cid:132)ß Artikel 3 der Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 f(cid:129)r die Lieferung von Reis mit Ursprung in der Gemeinschaft im Rahmen der Sonderre- gelung f(cid:129)r die Versorgung der Kanarischen Inseln gew(cid:132)hrt werden, sind im Anhang angegeben. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 1. Februar 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 29. Januar 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 173 vom 27. 6. 1992, S. 13. (2) ABl. L 320 vom 11. 12. 1996, S. 1. (3) ABl. L 296 vom 17. 11. 1994, S. 23. (4) ABl. L 117 vom 21. 4. 1998, S. 5. 30. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 23/43 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 29. Januar 1999 zur Festsetzung der Beihilfen f(cid:129)r die Lieferung von Reis mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Kanarischen Inseln Erzeugnis (KN-Code) Geschliffener Reis (1006 30) Bruchreis (1006 40) (in EUR/Tonne) Beihilfe f(cid:129)r die Lieferung 106,00 23,00


title: Az EGT-Vegyesbizottság 14/1999 határozata (1999. január 29.) az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
European Economic Area
agreement (EU)
foreign trade
third country

text: 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/4. kötet 22000D0511(02) 2000. 5. 11. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 112/73 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 14/1999 HATÁROZATA (1999. január 29. ) az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), amelyet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyv módosított, és különösen annak 98. cikkére, mivel a XXI. mellékletet az 1998. április 30-i 38/98 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította; mivel a statisztika területén a megállapodás homogenitásának fenntartása érdekében és annak érdekében, hogy a koherens és összehasonlítható adatok feldolgozását és terjesztését az Európai Gazdasági Térség fon- tos gazdasági, szociális és környezetei szempontjainak meghatározása és figyelemmel kísérése céljából biz- tosítsák, szükségessé vált, hogy a Megállapodás XXI. mellékletébe beépítésre kerüljön számos jogszabály, amelyeket az Európai Közösség a XXI. melléklet legutóbbi módosítása óta fogadott el, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A megállapodás XXI. melléklete az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul. A 374/98/EK tanácsi rendelet (2), a 2317/97/EK bizottsági rendelet (3) és a 2454/97/EK bizottsági rende- let (4) izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek. 2. cikk 3. cikk Ez a határozat 1999. január 30-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt értesítéseket eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz. Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészí- tésében közzé kell tenni. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 1999. január 29-én. az EGT-Vegyesbizottság részéről az elnök F. BARBASO (1) HL L 310. , 1998. 11. 19, 27. o. (2) HL L 48. , 1998. 2. 19. , 6. o. (3) HL L 321. , 1997. 11. 22. , 19. o. (4) HL L 340. , 1997. 11. 22. , 24. o. 11/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105 MELLÉKLET az EGT-Vegyesbizottság 14/1999 határozatához Az EGT-megállapodás XXI. melléklete (STATISZTIKA) az alábbiak szerint módosul. A. KÜLKERESKEDELMI STATISZTIKA 1. A 8. pont (1172/95/EK tanácsi rendelet) a következő szöveggel egészül ki: „, az alábbi módosítással: – 398 R 0374: A Tanács 1998. február 12-i 374/98/EK rendelete (HL L 48. , 1998. 2. 19. , 6. o. ). ” 2. A 9. pont (895/97/EK bizottsági rendelet) helyébe a következő szöveg lép: „9. 397 R 2317: A Bizottság 1997. november 21-i 2317/97/EK rendelete a közösségi külkereskedelmi statisztika és a tagállamok közötti kereskedelmi statisztika országos nómenklatúrájáról (HL L 321. , 1997. 11. 22. , 19. o. ). ” B. GAZDASÁGI STATISZTIKA A 19e pontot (97/178/EK bizottsági határozat) követően a következő ponttal egészül ki: „19f. 397 R 2454: A Tanács 1997. december 8-i 2445/97/EK rendelete a 3759/92/EGK rendelet I. melléklete (A), (D) és (E) bekezdésében felsorolt halászati termékekre az 1998. halászati évben vonatkozó irányárak rögzítésé- ről (HL L 340. , 1997. 12. 11. , 24. o. ). ”


title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 8/1999 van 29 januari 1999 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
crew
maritime shipping
recognition of diplomas
vocational training

text: 10. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 35/39 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER Nr. 8/1999 van 29 januari 1999 tot wĳziging van bĳlage XIII (Vervoer) bĳ de EER-Overeenkomst HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER, Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bĳ het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de overeenkomst” genoemd, inzonderheid op artikel 98, Overwegende dat bĳlage XIII bĳ de overeenkomst werd gewĳzigd bĳ Besluit nr. 121/98 van het Gemengd Comité van de EER (1); Overwegende dat Richtlĳn 98/35/EG van de Raad van 25 mei 1998 tot wĳziging van Richtlĳn 94/58/EG inzake het minimumopleidingsniveau van zeevarenden (2) in de overeenkomst dient te worden opgenomen, BESLUIT: Artikel 1 In bĳlage XIII bĳ de overeenkomst wordt aan punt 54a (Richtlĳn 94/58/EG van de Raad) het volgende toegevoegd: „, zoals gewĳzigd bĳ: — 398 L 0035: Richtlĳn 98/35/EG van de Raad (PB L 172 van 17. 6. 1998, blz. 1). ”. Artikel 2 De aan de respectieve taalversies van dit besluit gehechte teksten in de Ĳslandse en de Noorse taal van Richtlĳn 98/35/EG zĳn authentiek. Dit besluit treedt in werking op 30 januari 1999, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden. Artikel 3 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bĳ het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 4 Gedaan te Brussel, 29 januari 1999. Voor het Gemengd Comité van de EER De Voorzitter F. BARBASO (1) PB L 297 van 18. 11. 1999, blz. 50. (2) PB L 172 van 17. 6. 1998, blz. 1