eurovoc_concepts:
European Energy Charter
energy policy
environmental policy
international arbitration
transit

text: L_1999011HR. 01003901. xml 12/Sv. 3 HR Službeni list Europske unije 32 21999A0116(01) L 011/39 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE PRILOG PRAVILA O VOĐENJU POSTUPKA MIRENJA U TRANZITNIM SPOROVIMA Ova pravila, koja je usvojila Konferencija o Energetskoj povelji na temelju članka 7. stavka 7. točke (f) Ugovora o Energetskoj povelji, primjenjuju se u postupku mirenja u sporovima u okviru članka 7. stavka 7. točaka (a) do (c) tog Ugovora. Izrazi koji se koriste u ovim pravilima imaju jednako značenje kao u Ugovoru o Energetskoj povelji, a članci na koje se upućuje predstavljaju članke tog Ugovora. Pravilo 1. :   Obavijest o sporu 1. Ugovorna stranka upućuje spor glavnom tajniku pisanom obaviješću te se u njoj navode stranke u sporu („stranke”); u njoj se ukratko iznose relevantne činjenice i osnova zahtjeva ugovorne stranke te se potvrđuje da su iscrpljena sva odgovarajuća ugovorna ili druga pravna sredstva za rješavanje sporova koja su ranije dogovorile ugovorne stranke koje su stranke u sporu ili bilo koji subjekti podvrgnuti nadzoru ili nadležnosti ugovornih stranaka koje su stranke u sporu. 2. Što je prije moguće, nakon primitka obavijesti o upućivanju, glavni tajnik obavješćuje sve ugovorne stranke Ugovora o Energetskoj povelji o postojanju upućivanja te ih poziva da naznače smatraju li se jednom od ostalih zainteresiranih ugovornih stranaka za potrebe imenovanja miritelja na temelju članka 7. stavka 7. točke (b). Oblik obavijesti koja se šalje ugovornim strankama određuje glavni tajnik, ali glavni tajnik mora osigurati da su ugovornim strankama dostavljene dostatne informacije koje im omogućuju potrebnu procjenu njihova interesa. 3. Glavni tajnik šalje presliku pisane obavijesti o upućivanju spora svim ugovornim strankama koje su u njemu navedene kao stranke. Glavni tajnik može pozvati svaku stranku koja je navedena u upućivanju da putem odgovora dostavi izjavu radi uključivanja u materijal koji će se dostaviti miritelju prilikom njegova ili njezina imenovanja. Takva stranka nije obvezna postupiti po tom zahtjevu. Pravilo 2. :   Imenovanje miritelja 1. Glavni tajnik odlučuje o odgovarajućem obliku savjetovanja o imenovanju miritelja. Prilikom imenovanja glavni tajnik osobito vodi računa o važnosti imenovanja miritelja koji: i. uživa, ili je vjerojatno da uživa, povjerenje stranaka; ii. će biti neovisan i nepristran; iii. će izbjegavati stvarne ili očigledne sukobe interesa; iv. će poštovati zahtjeve ovih pravila o povjerljivosti; i v. će voditi postupak na način kojim se osigurava integritet i ugled postupka mirenja. 2. Odluka glavnog tajnika o imenovanju određene osobe je, podložno pravilu 4. stavku 1. , konačna. 3. U trenutku imenovanja miritelj potpisuje izjavu u Dodatku 1. te otkriva sve informacije za koje je razumno očekivati da su u tom trenutku njemu ili njoj poznate, a koje bi mogle utjecati na njegovu ili njezinu neovisnost ili nepristranost, ili bi mogle izazvati opravdanu sumnju u nju. Otkrivanje informacija uključuje onu vrstu informacija koja je opisana u popisu primjera u Dodatku 2. 4. Uvjeti imenovanja miritelja uključuju izjavu glavnog tajnika o njegovu mišljenju u pogledu stranaka i ostalih zainteresiranih ugovornih stranaka za potrebe miriteljeve izjave te se njima miritelju pružaju sve informacije relevantne za mirenje. 5. Ako glavni tajnik u skladu s člankom 7. stavkom 7. točkom (e) odluči da neće imenovati miritelja, on ili ona o tome u pisanom obliku i što je moguće prije obavješćuje stranke i sve ostale zainteresirane ugovorne stranke. Pravilo 3. :   Ostavka, smrt ili nesposobnost miritelja 1. Miritelj može odstupiti tako da svoju ostavku podnese glavnom tajniku. 2. Ako miritelj podnese ostavku, premine ili, prema mišljenju glavnog tajnika, postane nesposoban obavljati svoje dužnosti, glavni tajnik o tome odmah obavješćuje stranke ili ostale zainteresirane ugovorne stranke. Postupak se smatra suspendiranim za potrebe roka iz članka 7. stavka 7. točke (c). 3. Glavni tajnik, uzimajući u obzir dosegnutu fazu u postupku, može potaknuti stranke da se dogovore o najbržem načinu vođenja postupka. 4. Glavni tajnik, uz savjetovanje sa strankama i ostalim zainteresiranim ugovornim strankama, imenuje novog miritelja što je prije moguće, a u svakom slučaju najkasnije 30 dana od podnošenja ostavke, smrti ili nesposobnosti miritelja. Glavni tajnik osigurava novom miritelju dokaze, uključujući izjave i materijale, prikupljene tijekom postupka mirenja. 5. Glavni tajnik može, kao dio uvjeta imenovanja novog miritelja, prema potrebi, odrediti rok za provedbu mirenja. Taj rok može odražavati dogovor stranaka ili, u slučaju izostanka njihova dogovora, prosudbu glavnog tajnika u pogledu najprikladnijeg roka, uzimajući u obzir dosegnutu fazu u postupku, okolnosti spora i cilj brzog rješavanja spora. Pravilo 4. :   Izuzeće miritelja 1. Svaka stranka ili druga zainteresirana ugovorna stranka koja posjeduje ili dođe u posjed dokaza o postupanju miritelja koje nije u skladu s načelom neovisnog i nepristranog vođenja postupka mirenja, uključujući izbjegavanje pojave sukoba interesa, o tome odmah u pisanom obliku obavješćuje glavnog tajnika. 2. Glavni tajnik odlučuje u najbržem mogućem roku, uzimajući u obzir potrebu davanja miritelju mogućnosti odgovora, o tome treba li miritelja izuzeti. Glavni tajnik može odlučiti privremeno suspendirati postupak. Glavni tajnik o svojoj odluci u vezi s izuzećem miritelja obavješćuje stranke i ostale zainteresirane ugovorne stranke. 3. Glavni tajnik, uzimajući u obzir dosegnutu fazu u postupku, može potaknuti stranke da se dogovore o najbržem načinu vođenja postupka. 4. Glavni tajnik, uz savjetovanje sa strankama i ostalim zainteresiranim ugovornim strankama, imenuje novog miritelja što je prije moguće, a u svakom slučaju najkasnije 30 dana od dana izuzeća miritelja. Glavni tajnik osigurava novom miritelju dokaze, uključujući izjave i materijale, prikupljene tijekom postupka mirenja. Novi miritelj, uz savjetovanje sa strankama, utvrđuje način na koji se navedeni dokazi mogu upotrijebiti. 5. Glavni tajnik može, kao dio uvjeta imenovanja novog miritelja, prema potrebi, odrediti rok za provedbu mirenja. Taj rok može odražavati dogovor stranaka ili, u slučaju izostanka njihova dogovora, prosudbu glavnog tajnika u pogledu najprikladnijeg roka, uzimajući u obzir dosegnutu fazu u postupku, okolnosti spora i cilj brzog rješavanja spora. Pravilo 5. :   Vođenje postupka mirenja 1. Miritelj vodi postupak mirenja na način koji on ili ona smatra prikladnim, podložno ovim pravilima i načelima nepristranosti, pravičnosti i pravednosti. 2. Miritelj se najranijom mogućom prilikom savjetuje sa strankama navedenima u upućivanju, kako bi utvrdio njihova stajališta u vezi s pitanjima koja su predmet spora te kako bi osigurao da su stranke pravilno utvrđene na početku postupka. Miritelj to može izvršiti sredstvima koja smatra najprikladnijima, uključujući upitnike, konferencije, saslušanja ili podnošenje pisanog ili drugog materijala. 3. Miritelj osigurava da svaka informacija, koju je njemu ili njoj dostavila jedna od stranaka, bude stavljena na raspolaganje drugoj stranci ili strankama. Miritelj može napraviti iznimku od pravila potpunog otkrivanja u slučajevima kada on ili ona utvrdi da predmetna informacija predstavlja poslovnu tajnu te ako je dotična stranka obrazložila zbog čega bi otkrivanje informacije štetilo njezinim interesima. 4. Nakon savjetovanja sa strankama, miritelj utvrđuje mjesto sastanka ili mjesto uzimanja usmenih izjava, uzimajući u obzir okolnosti postupka mirenja te potrebu ograničavanja troškova postupka. Miritelj razmatra poželjnost uporabe objekata Tajništva Energetske povelje i, u dogovoru sa strankama, može s glavnim tajnikom dogovoriti takvu uporabu. Pravilo 6. :   Zastupanje i pomoć Stranke mogu zastupati ili im pomagati osobe koje same izaberu. Imena i adrese takvih osoba u pisanom se obliku dostavljaju drugoj stranci ili strankama, miritelju i glavnom tajniku. Pravilo 7. :   Svjedoci i stručnjaci 1. Miritelj može zatražiti svjedočenje ili mišljenje stručnjaka od osoba koje imaju informacije ili stručno znanje relevantno za spor. Takvo se svjedočenje ili mišljenje stavlja na raspolaganje strankama. 2. Svaka stranka, u bilo kojoj fazi postupka, može zatražiti od miritelja da sasluša svjedoke i stručnjake čije iskaze stranka smatra relevantnima. Miritelj određuje razdoblje tijekom kojeg se provodi takvo saslušanje. 3. Svjedoke i stručnjake ispituje miritelj. Stranke im također, pod nadzorom miritelja, mogu postavljati pitanja. 4. Službenik stranke može se, ako je tako ovlašten, pojaviti u svojstvu svjedoka ili stručnjaka te iznositi informacije koje mogu biti potrebne za postupak. U zahtjevu za nazočnost precizno se naznačuje o kojim pitanjima te u kojem će svojstvu službenik biti ispitan. 5. Ako svjedok ili stručnjak nije u mogućnosti biti nazočan na mjestu saslušanja, miritelj, u dogovoru sa strankama, može poduzeti odgovarajuće radnje za davanje iskaza u pisanoj izjavi ili za održavanje ispitivanja na nekom drugom mjestu. Stranke dobivaju presliku svake takve pisane izjave ili imaju pravo sudjelovati u svakom takvom ispitivanju. Pravilo 8. :   Administrativna pomoć Kako bi se olakšalo vođenje postupka mirenja, miritelj može, u dogovoru sa strankama, dogovoriti administrativnu ili tehničku pomoć Tajništva Energetske povelje ili bilo koje druge prikladne institucije ili osobe. Pravilo 9. :   Suradnja stranaka i miritelja 1. Stranke s miriteljem surađuju u dobroj vjeri i, posebno, na njegov ili njihov zahtjev, daju sve relevantne dokumente, podatke i objašnjenja te upotrebljavaju sredstva koja su im na raspolaganju kako bi miritelju omogućile da sasluša svjedoke i stručnjake koje on ili ona želi pozvati. Stranke također olakšavaju posjete i istraživanja svakog mjesta povezanog sa sporom, a koje miritelj želi izvršiti. 2. Stranke poštuju sve rokove koji su dogovoreni s miriteljem ili koje je miritelj odredio. Pravilo 10. :   Prijedlozi rješenja spora 1. Stranka, na vlastitu inicijativu ili na poziv miritelja, može miritelju podnijeti prijedloge rješenja spora. 2. Miritelj može u bilo kojoj fazi postupka mirenja dati prijedloge rješenja spora. Pravilo 11. :   Sporazum stranaka 1. Sporazum između stranaka o rješenju spora ili o postupku za postizanje tog rješenja sastavlja se u pisanom obliku te ga stranke potpisuju. 2. Miritelj obavješćuje glavnog tajnika u pisanom obliku o tome da je postignut dogovor između stranaka. Glavni tajnik obavješćuje sve ugovorne stranke Ugovora o Energetskoj povelji o tome da je postignut takav sporazum. Pravilo 12. :   Preporuka/odluka miritelja 1. Kada stranke ne postignu dogovor u roku predviđenom u članku 7. stavku 7. točki (c) ili u pravilu 3. stavku 5. ili pravilu 4. stavku 5. , miritelj: (a) u pisanom obliku bilježi svoju preporuku za rješenje spora ili za postupak radi postizanja takvog rješenja, kao i svoju odluku o privremenim tarifama i drugim uvjetima za tranzit koje je potrebno poštovati, uključujući dan stupanja na snagu; (b) prilaže obrazloženje svoje preporuke i odluke; i (c) strankama i glavnom tajniku osigurava potpisane preslike svoje preporuke i odluke. 2. Glavni tajnik: (a) potpisanu presliku preporuke i odluke polaže u arhivu Tajništva; (b) obavješćuje sve ugovorne stranke o donošenju preporuke i odluke o privremenim tarifama. Pravilo 13. :   Završetak postupka mirenja Postupak mirenja završava: (a) potpisivanjem sporazuma stranaka na temelju pravila 11. ; ili (b) donošenjem preporuke i odluke o privremenim tarifama od strane miritelja na temelju pravila 12. Pravilo 14. :   Jezici 1. Miritelj, nakon savjetovanja sa strankama, odlučuje na kojem će se jeziku ili jezicima voditi postupak. 2. Ako se miritelj odluči za uporabu više od jednog jezika, svaki se dokument može dostaviti na bilo kojem od tih jezika. Prilikom saslušanja mogu se koristiti bilo koji od tih jezika, pri čemu se, ako miritelj tako odluči, osigurava prijevod i tumačenje. Miritelj osigurava da njegova ili njezina preporuka i odluka budu dostupne na jeziku ili jezicima koje je on ili ona izabrao/la za postupak. Pravilo 15. :   Troškovi 1. Miritelj može zatražiti od stranaka da, kao predujam za troškove opisane u stavku 2. točkama (a) do (d), polože određeni iznos. Svi se iznosi koje stranke polažu na temelju ovog stavka plaćaju glavnom tajniku koji izvršava isplate za troškove navedene u stavku 2. 2. Nakon završetka postupka mirenja miritelj utvrđuje troškove mirenja te u pisanom obliku o takvim troškovima obavješćuje stranke i glavnog tajnika. Izraz „troškovi” uključuje jedino: (a) naknadu za miritelja, koja se utvrđuje u trenutku imenovanja od strane glavnog tajnika, u skladu s pravilom 14. Administrativnih i financijskih pravila Međunarodnog centra za rješavanje investicijskih sporova; (b) putne i ostale troškove miritelja; (c) putne i ostale troškove svjedoka i stručnjaka koje je zatražio miritelj na temelju pravila 7. stavka 1. ; (d) troškove povezane s uporabom objekata za vođenje saslušanja, osim troškova za prostorije Tajništva Energetske povelje; (e) troškove svake administrativne pomoći koju je na temelju pravila 8. pružila neka osoba ili institucija, osim Tajništva Energetske povelje; i (f) troškove prevođenja i/ili tumačenja na temelju pravila 14. , a koji su nastali tijekom postupka. 3. Ako raspodjela troškova nije predviđena sporazumom koji su stranke sklopile na temelju pravila 11. , miritelj raspodjeljuje troškove među strankama, vodeći računa o posebnim okolnostima postupka, te o svojoj odluci u pisanom obliku obavješćuje stranke i glavnog tajnika. Sve ostale troškove koje prouzroči pojedina stranka podmiruje ta stranka. 4. Glavni tajnik strankama podnosi obračun primljenih pologa te im vraća svaki nepredviđeni višak ili od njih zahtijeva konačnu isplatu, vodeći računa o odluci miritelja o raspodjeli troškova. Pravilo 16. :   Povjerljivost 1. Ničim u ovim pravilima ne odstupa se od pravnih pravila stranaka u pogledu postupanja s povjerljivim informacijama, uključujući one koje se odnose na prava intelektualnog vlasništva. 2. Svaka stranka koja odbije dostaviti povjerljivu informaciju kao odgovor na zahtjev podnesen sukladno pravilima 5. ili 7. , mora to obrazložiti te priložiti sažetak, koji nije povjerljive prirode, informacija koje se mogu koristiti u postupku. U slučaju iznimke od pravila o potpunom otkrivanju iz pravila 5. stavka 3. , dotična stranka drugoj stranci ili strankama također dostavlja sažetak, koji nije povjerljive prirode, informacija u onom obliku koji se može koristiti u postupku. 3. Miritelj, stranke i sve osobe uključene u postupak mirenja u bilo kojem svojstvu čuvaju povjerljivost svih pitanja u vezi s postupkom mirenja. Informacije prikupljene tijekom tog postupka koriste se samo za potrebe tog postupka. Povjerljivost se također odnosi na uvjete sporazuma između stranaka na temelju pravila 11. te na preporuku i odluku miritelja na temelju pravila 12. , osim ako se stranke drukčije dogovore ili ako je otkrivanje potrebno u svrhu provedbe i izvršenja. Pravilo 17. :   Uloga miritelja u drugim postupcima Miritelj ne smije sudjelovati kao arbitar ili kao zastupnik ili savjetnik ni u jednom arbitražnom ili sudskom postupku u vezi sa sporom koji je predmet postupka mirenja. Stranke i ostale zainteresirane ugovorne stranke ni u jednom takvom postupku ne smiju miritelja pozvati kao svjedoka. Pravilo 18. Prihvatljivost dokaza u drugim postupcima Stranke se ne smiju pozivati niti uvesti kao dokaz ni u jednom arbitražnom, sudskom ili upravnom postupku, bez obzira na to jesu li takvi postupci u vezi sa sporom koji je predmet postupka mirenja: (a) izražena stajališta ili prijedloge bilo koje stranke u vezi s mogućim rješenjem spora; (b) priznanja bilo koje stranke tijekom postupka mirenja; (c) prijedloge miritelja; ili (d) činjenicu da je stranka iskazala volju prihvatiti prijedlog rješenja koji je iznio miritelj. Dodatak 1. Postupak mirenja br. :……… IZJAVA Pročitao/la sam i primio/la na znanje Pravila o vođenju postupka mirenja u tranzitnim sporovima te ću osigurati da se postupak mirenja vodi u skladu s tim Pravilima. U obzir ću uzeti samo pokrenuta pitanja, kao i ona pitanja koja su potrebna za izvršenje mojih zadaća na temelju Pravila. Čuvat ću povjerljivost svih informacija za koje saznam kao rezultat mojeg sudjelovanja u ovom postupku, kao i sadržaj bilo kojeg sporazuma između stranaka ovog spora na temelju pravila 11. ili bilo koje preporuke i odluke koju mogu donijeti na temelju pravila 12. Neću prihvatiti nikakav naputak ili naknadu u vezi s postupkom iz bilo kojeg izvora, osim onoga što je predviđeno u Pravilima i uvjetima mojeg imenovanja od strane glavnog tajnika. Neću djelovati kao arbitar ili kao zastupnik ili savjetnik ni u jednom arbitražnom ili sudskom postupku u vezi sa sporom koji je predmet ovog postupka mirenja. U privitku (1) otkrivam sve informacije koje bi mogle utjecati na moju neovisnost ili nepristranost ili one koje bi mogle izazvati opravdanu sumnju u integritet i nepristranost ovog postupka mirenja te ću odmah obavijestiti glavnog tajnika o svakoj promjeni u svojem položaju koja bi mogla biti relevantna za izvršavanje moje funkcije miritelja. U slučaju moje ostavke ili nemogućnosti da okončam postupak mirenja, glavnom ću tajniku vratiti sve dokumente i materijale koji su došli u moj posjed kao posljedica mojeg imenovanja. Potpis: Datum: (1)  Miritelj, po potrebi, dodaje privitak. Dodatak 2. POPIS PRIMJERA INFORMACIJA KOJE JE POTREBNO OTKRITI Ovaj popis sadrži primjere vrste informacija koje bi miritelj, imenovan u vezi s tranzitnim sporom, trebao otkriti na temelju Pravila. Svaki miritelj ima stalnu obvezu otkrivanja informacija opisanih u pravilu 2. stavku 3. , a koje mogu uključivati sljedeće: (a) financijske interese (npr. ulaganja, kredite, udjele, kamate, ostala dugovanja); poslovne interese (npr. upravne funkcije ili drugi ugovorni interesi); i vlasničke interese relevantne za dotični spor; (b) profesionalne interese (npr. prijašnja ili sadašnja veza s privatnim klijentima, ili bilo koji interesi koje osoba može imati u domaćim ili međunarodnim postupcima, te njihove posljedice, u slučajevima kada ti postupci uključuju pitanja slična onima koja su predmet dotičnog spora); (c) druge aktivne interese (npr. aktivno sudjelovanje u javnim interesnim skupinama ili drugim organizacijama čiji deklarirani program aktivnosti može biti relevantan za dotični spor); (d) službeno izražavanje osobnog mišljenja o pitanjima relevantnima za dotični spor (npr. publikacije, javne izjave); (e) interesi u vezi sa zaposlenjem ili obiteljski interesi (npr. mogućnost bilo koje neizravne prednosti ili bilo koja mogućnost pritiska od strane miriteljeva poslodavca, poslovnih suradnika ili članova uže obitelji)


title: De toestand van de landbouw in de Europese Unie : Verslag 1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural market
agricultural situation
agricultural statistics
common agricultural policy
report
rural development


title: La compétitivité de l'industrie européenne : Rapport 1998.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
competitiveness


title: Energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi - Kauttakulkua koskevien riitojen sovittelusäännöt

formats: html print


title: Conferencia sobre la Carta de la Energía - Normas relativas a los procedimientos de conciliación aplicables a las controversias sobre cuestiones de tránsito


title: MELLÉKLET

formats: html pdf print

text: 12/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 75 21999A0116(01) L 11/39 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 1. 16. A TRANZITTAL KAPCSOLATOS VITÁK RENDEZÉSÉRE SZOLGÁLÓ EGYEZTETŐ ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK MELLÉKLET Ezeket a szabályokat, amelyeket az Energia Charta Konferencia az Energia Charta Egyezmény 7. cikke (7) bekezdésének f) pontja értelmében fogadott el, az említett Egyezmény 7. cikke (7) bekezdésének a)–c) pontja szerinti vitákkal kapcsolatos egyeztető eljárásra kell alkalmazni. Az e szabályokban használt fogalmak jelentése megegyezik az Energia Charta Egyezményben használt fogalmak jelentésével, és az említett cikkek az Egyezmény cikkeire utalnak. 1. szabály: Értesítés a vitáról 1. Valamely vitának a főtitkár elé való terjesztése a Szerződő Fél részéről írásban történik, amelynek során meg kell nevezni a vitában részt vevő feleket (a továbbiakban: a felek); továbbá össze kell foglalni a vonatkozó tényeket és a Szerződő Fél követelésének alapját, valamint meg kell erősíteni, hogy min- den olyan megfelelő – szerződéses vagy egyéb – vitarendezési jogorvoslati lehetőséget kimerítettek, amelyekben a vitában részt vevő Szerződő Felek, vagy a vitában részt vevő Szerződő Felek ellenőrzése vagy joghatósága alatt álló jogalanyok koráb- ban megállapodtak. 2. Az értesítés kézhezvételét követő lehető legrövidebb időn belül a főtitkár tájékoztatja az Energia Charta Egyezményt alá- író valamennyi Szerződő Felet az értesítésről, és felkéri őket, hogy jelezzék, hogy az egyeztetőnek a 7. cikk (7) bekezdésé- nek b) pontja alapján való kinevezését illetően a többi érintett Szerződő Fél egyikének tekintik-e magukat. A Szerződő Felek tájékoztatásának formáját a főtitkár határozza meg, de a főtit- kár gondoskodik arról, hogy a Szerződő Felek elegendő infor- mációt kapjanak ahhoz, hogy érdeküket megfelelően meg tud- ják ítélni. 3. A főtitkár az írásbeli értesítés egy példányát megküldi az összes, abban érintettként feltüntetett Szerződő Félnek. A főtitkár az értesítésben megjelölt bármely felet felkérheti arra, hogy válaszul nyújtson be egy, az egyeztető kinevezésekor annak rendelkezésére bocsátott dokumentációban szerepelte- tendő nyilatkozatot. Az említett felek nem kötelesek teljesíteni ezt a kérést. 2. szabály: Az egyeztető kinevezése 1. A főtitkár dönt az egyeztető kinevezéséről folytatott konzul- táció megfelelő formájáról. A kinevezéskor a főtitkár különö- sen annak fontosságát veszi figyelembe, hogy olyan egyeztetőt nevezzen ki, aki: i. nyilvánvalóan vagy valószínűleg élvezi a felek bizalmát; ii. független és pártatlan; v. az eljárást olyan módon folytatja le, amely az egyeztető eljárás jogszerűségét és jó hírnevét biztosítja. 2. A főtitkárnak egy adott személy kinevezésével kapcsolatos határozata – a 4. szabály (1) bekezdésére is figyelemmel – vég- leges. 3. Az egyeztető kinevezésekor aláírja az 1. függelékben foglalt nyilatkozatot, és közöl minden információt, amely általa ésszerűen elvárhatóan ismert, és amely jogos kétségeket vet- het fel a függetlenségét vagy pártatlanságát illetően, illetve valószínűleg befolyásolja azt. A közlés tartalmazza a 2. függe- lék szemléltető jegyzékében meghatározott típusú informá- ciót. 4. Az egyeztető kinevezéséről szóló megállapodás tartalmazza a főtitkár nyilatkozatát a felekkel és a többi érintett Szerződő Féllel kapcsolatos véleményéről, hogy lehetővé tegye az egyez- tető számára nyilatkozatának megtételét, és megadja az egyez- tetőnek az egyeztetéssel kapcsolatos információkat. 5. Ha a főtitkár a 7. cikk (7) bekezdésének e) pontjával összhang- ban úgy dönt, hogy nem nevez ki egyeztetőt, akkor döntésé- ről a lehető legrövidebb időn belül írásban értesíti a feleket és a többi érintett Szerződő Felet. 3. szabály: Az egyeztető lemondása, halála vagy cselekvőkép- telensége 1. Az egyeztető a főtitkár részére benyújtott lemondásával mondhat le. 2. Ha az egyeztető lemond, elhalálozik, vagy a főtitkár vélemé- nye szerint cselekvőképtelenné válik, vagy alkalmatlanná válik arra, hogy ellássa feladatát, a főtitkár azonnal értesíti a feleket és az érintett többi Szerződő Felet erről a tényről. Az eljárás ekkor felfüggesztettnek minősül a 7. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti határidő tekintetében. iii. elkerüli a tényleges vagy látszólagos érdekellentéteket; iv. e szabályok titoktartási követelményeit tiszteletben tartja; és 3. A főtitkár – tekintettel az eljárás meghatározott szakaszára – ajánlhatja a feleknek, hogy állapodjanak meg az eljárás leg- gyorsabb módjáról. 76 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 12/2. kötet 4. A főtitkár a felekkel és a többi érintett Szerződő Féllel folyta- tott konzultációt követően a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az egyeztető lemondásának, halálának vagy cselek- vőképtelenségének bekövetkeztét követő 30 nappal új egyez- tetőt nevez ki. A főtitkár az új egyeztető rendelkezésére bocsátja az egyeztető eljárás során összegyűjtött bizonyítéko- kat, beleértve a nyilatkozatokat és dokumentációt. 5. A főtitkár az új egyeztető kinevezési feltételei keretében szük- ség esetén határidőt tűzhet ki az egyeztető eljárás lefolytatá- sára. A határidőben kifejezésre juthat a felek megállapodása, vagy megállapodásuk hiányában a főtitkárnak – az eljárás adott szakaszát, a vita körülményeit, és a vita gyors megoldá- sának célját figyelembe véve –a legalkalmasabb határidőre vonatkozó döntése. 4. szabály: Az egyeztető kizárása 1. Minden olyan fél vagy egyéb érintett Szerződő Fél, amely információval rendelkezik, vagy információ kerül a birtokába az egyeztető olyan tevékenységéről, amely az egyeztető eljá- rás független és pártatlan lefolytatásával nem egyeztethető össze, beleértve az érdekellentét látszatának elkerülését is, azonnal írásban tájékoztatja a főtitkárt. 2. A főtitkár a lehető legrövidebb időn belül dönt arról, hogy az egyeztetőt ki kell-e zárni, figyelembe véve, hogy az egyeztető- nek lehetőséget kell adni a válaszadásra. A főtitkár dönthet arról, hogy az eljárást átmenetileg felfüggeszti. A főtitkár a feleket és a többi érintett Szerződő Felet tájékoztatja az egyez- tető kizárása tárgyában hozott döntéséről. 3. A főtitkár – tekintettel az eljárás meghatározott szakaszára – ajánlhatja a feleknek, hogy állapodjanak meg az eljárás leg- gyorsabb módjáról. 4. A főtitkár a felekkel és a többi érintett Szerződő Féllel folyta- tott konzultációt követően a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az egyeztető kizárását követő 30 nappal új egyez- tetőt nevez ki. A főtitkár az új egyeztető rendelkezésére bocsátja az egyeztető eljárás során összegyűjtött bizonyítéko- kat, beleértve a nyilatkozatokat és dokumentációt. Az új egyeztető a felekkel folytatott konzultációt követően hatá- rozza meg, hogy ezek a bizonyítékok hogyan használhatóak fel. 5. A főtitkár – az új egyeztető kinevezési feltételei keretében – szükség esetén határidőt tűzhet ki az egyeztető eljárás lefoly- tatására. A határidőben kifejezésre juthat a felek megállapo- dása, vagy megállapodásuk hiányában a főtitkárnak – az eljá- rás adott szakaszát, a vita körülményeit, és a vita gyors megoldásának célját figyelembe véve – a legalkalmasabb határ- időre vonatkozó döntése. 5. szabály: Az egyeztető eljárás lefolytatása 1. Az egyeztető az általa megfelelőnek tartott módon folytatja le az egyeztető eljárást, ezekre a szabályokra, és a pártatlanság, méltányosság és igazságosság elvére is figyelemmel. egyeztető megítélése szerinti legalkalmasabb módon történ- het, így többek között kérdőívekkel, megbeszélésekkel, meg- hallgatásokkal, vagy írásos, illetve egyéb anyagok benyújtásá- val. 3. Az egyeztető gondoskodik arról, hogy a valamely fél által részére szolgáltatott információt a másik fél vagy a többi fél rendelkezésére bocsássák. Az egyeztető kivételt tehet a teljes nyilvánosságra hozatal szabálya alól, ha megállapítja, hogy az adott információ az üzleti titok körébe tartozik, és az érintett fél megindokolja, hogy a nyilvánosságra hozatal miért sértené érdekeit. 4. A felekkel folytatott konzultációt követően az egyeztető – figyelembe véve az egyeztető eljárás körülményeit és annak szükségességét, hogy korlátozni kell az eljárás költségeit – meghatározza az ülés vagy a szóbeli nyilatkozatok meghall- gatásának helyszínét. Az egyeztető megvizsgálja, hogy kívánatos-e az Energia Charta Titkárság létesítményeit igénybe venni, és a felek beleegyezésével megállapodhat azok haszná- latáról a főtitkárral. 6. szabály: Képviselet és segítségnyújtás A feleket az általuk választott személyek képviselik, illetve segítik. Ezeknek a személyek a nevét és címét írásban kell közölni a másik féllel vagy a többi féllel, valamint az egyeztetővel és a főtitkárral. 7. szabály: Tanúk és szakértők 1. Az egyeztető tanúvallomást vagy szakértői véleményt kérhet olyan személyektől, akik a vitával kapcsolatban információval vagy szakértelemmel rendelkeznek. Az ilyen tanúvallomást vagy szakértői véleményt a felek rendelkezésére bocsátják. 2. Valamennyi fél az eljárás bármely szakaszában kérheti az egyeztetőtől, hogy az hallgasson meg olyan tanúkat, illetve olyan szakértőket, akiknek a bizonyítékait a fél lényegesnek tartja. Az egyeztető határidőt tűz ki, amelyen belül az ilyen meghallgatásra sor kerül. 3. A tanúkat és szakértőket az egyeztető hallgatja meg. Az egyez- tető irányításával a felek is tehetnek fel kérdéseket. 4. A felek erre felhatalmazott tisztviselője szintén felléphet tanú- ként vagy szakértőként, és olyan információt adhat, amely az eljáráshoz adott esetben szükséges lehet. A megjelenésre való felkérésben pontosan meg kell adni, hogy milyen kérdésekben és milyen minőségben hallgatják meg a tisztviselőt. 5. Ha a tanú vagy a szakértő nem tud megjelenni a meghallgatás helyszínén, az egyeztető a felekkel egyetértésben megfelelő intézkedéseket tehet, hogy a bizonyítékot írásbeli tanúvallo- más, vagy egy más helyen lefolytatott meghallgatás során sze- rezze be. A felek rendelkezésére bocsátják az írásos tanúvallo- más egy példányát, illetve a felek jogosultak arra, hogy részt vegyenek az ilyen meghallgatáson. 8. szabály: Adminisztratív segítségnyújtás 2. Az egyeztető az értesítésben megnevezett feleket a lehető leg- korábbi időpontban meghallgatja, hogy megismerje a vitás kérdésekkel kapcsolatos nézeteiket, és hogy biztosítsa a felek- nek az eljárás kezdetétől való pontos azonosítását. Ez az Az egyeztető eljárás lefolytatásának megkönnyítésére az egyeztető a felekkel egyetértésben az Energia Charta Titkárság vagy bármi- lyen más alkalmas intézmény vagy személy adminisztratív vagy technikai segítségét kérheti. 12/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 77 9. szabály: A felek együttműködése az egyeztetővel a) ha a felek a 11. szabály alapján megállapodást írnak alá; vagy 1. A felek jóhiszeműen együttműködnek az egyeztetővel, és különösen minden általa kért lényeges dokumentumot, infor- mációt és magyarázatot megadnak, valamint minden rendel- kezésükre álló eszközt felhasználnak arra, hogy lehetővé tegyék az egyeztető számára olyan szakértők és tanúk meghallgatását, akiket be kíván hívatni. A felek továbbá meg- könnyítik a vitával kapcsolatos bármilyen helyre történő láto- gatást, és ott bármilyen olyan vizsgálat végzését, amit az egyeztető el kíván végezni. 2. A felek betartanak minden olyan határidőt, amelyben az egyeztetővel állapodtak meg, vagy amelyet az egyeztető tűzött ki. 10. szabály: Vitarendezési javaslatok 1. Egy fél saját kezdeményezésére vagy az egyeztető felkérésére az egyeztetőnek javaslatokat nyújthat be a vita rendezésére. b) az egyeztető a 12. szabály alapján ajánlást tesz és határozatot hoz az ideiglenes tarifákról. 14. szabály: Nyelvek 1. Az egyeztető a felekkel folytatott konzultációt követően dönti el, hogy az eljárást milyen nyelven vagy nyelveken kell foly- tatni. 2. Ha az egyeztető úgy dönt, hogy egynél több nyelvet kell hasz- nálni, akkor az okmányokat e nyelvek bármelyikén be lehet nyújtani. A meghallgatáson bármelyik nyelv használható, azzal a feltétellel, ha az egyeztető így határoz, hogy tolmácsok és fordítók működnek közre. Az egyeztető gondoskodik arról, hogy ajánlása és határozata rendelkezésre álljon azon a nyel- ven vagy azokon a nyelveken, amelyet vagy amelyeket az eljá- rásra kijelölt. 2. Az egyeztető az egyeztető eljárás bármely szakaszában javas- latot tehet a vita rendezésére. 15. szabály: Költségek 11. szabály: A felek megállapodása 1. A felek közötti, a vita rendezésére vagy az ilyen rendezés elé- rését célzó eljárásra vonatkozó megállapodást írásba kell fog- lalni, és azt a feleknek alá kell írnia. 2. Az egyeztető írásban tájékoztatja a főtitkárt arról a tényről, hogy a felek között megállapodás jött létre. A főtitkár értesíti az Energia Charta Egyezmény valamennyi Szerződő Felét, hogy ilyen megállapodás született. 12. szabály: Az egyeztető ajánlása/határozata 1. Ha a felek nem jutottak megállapodásra a 7. cikk (7) bekezdé- sének c) pontja, vagy a 3. szabály (5) bekezdése vagy a 4. sza- bály (5) bekezdése szerinti határidőn belül, akkor az egyeztető: a) írásba foglalja ajánlását vagy a vita rendezésére vonatko- zóan, vagy az ilyen rendezésre vezető eljárásra vonatko- zóan, valamint a tranzitra alkalmazandó ideiglenes tarifákra és egyéb feltételekre vonatkozó határozatát, bele- értve annak hatálybalépési időpontját; b) mellékeli az ajánlásának és határozatának indokolását; és c) a feleknek és a főtitkárnak átadja ajánlása és határozata alá- írt példányát. 2. A főtitkár: a) az ajánlás és határozat egy aláírt példányát letétbe helyezi a Titkárság irattárában; b) értesíti az összes Szerződő Felet arról a tényről, hogy aján- lás és határozat született az ideiglenes tarifákról. 13. szabály: Az egyeztető eljárás megszűnése Az egyeztető eljárás megszűnik: 1. Az egyeztető kérheti a feleket, hogy a (2) bekezdés a)–d) albe- kezdésében ismertetett költségek előlegeként egy meghatáro- zott összeget helyezzenek letétbe. A felek által e bekezdés sze- rint letétbe helyezett összegeket a főtitkárnak kell befizetni, aki a (2) bekezdésben felsorolt költségeket kiegyenlíti. 2. Az egyeztető eljárás megszűnése után az egyeztető meghatá- rozza az egyeztető eljárás költségeit, és írásban értesíti a fele- ket és a főtitkárt ezekről a költségekről. A „költségek” kifeje- zés csak a következőket foglalja magában: a) az egyeztető díja, amelyet az egyeztetőnek a főtitkár által történő kinevezésének idején kell meghatározni a Beruhá- zási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja igazgatási és pénzügyi szabályzatának 14. szabályával összhangban; b) az egyeztető utazási és egyéb költségei; c) az egyeztető által a 7. szabály (1) bekezdése szerint felkért tanúk vagy szakértők utazási és egyéb költségei; d) a meghallgatások lefolytatására az Energia Charta Titkárság helyiségeitől eltérő létesítmények használatával járó költ- ségek; e) az Energia Charta Titkárságtól eltérő, a 8. cikk szerinti sze- mély vagy intézmény által nyújtott esetleges adminisztra- tív segítség költsége; és f) az eljárás során a 14. szabály szerinti fordítás és/vagy tol- mácsolás miatt felmerült költségek. 3. Ha a költségek megosztása a felek által a 11. szabály szerint kötött megállapodásban nincs előirányozva, akkor az egyez- tető osztja meg a költségeket a felek között, figyelembe véve az eljárás mindenkori körülményeit, és írásban értesíti a fele- ket és a főtitkárt döntéséről. Az egyes feleknél felmerülő min- den további költséget az adott fél viseli. 4. A főtitkár elszámol a felekkel a letétbe helyezett összegekről, és visszafizeti az esetlegesen fennmaradó összeget a feleknek, vagy végső kiegyenlítést kér, figyelembe véve az egyeztető határozatát a költségek megosztásáról. 78 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 12/2. kötet 16. szabály: Titoktartási kötelezettség 17. szabály: Az egyeztető szerepe más eljárásokban 1. Ezekben a szabályokban semmi sem csorbítja a feleknek a bizalmas információ kezeléséről szóló jogszabályait, ideértve a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó előírásokat is. 2. Ha valamelyik fél elutasítja, hogy az 5. vagy 7. szabály szerinti kérésre bizalmas információt adjon, ezt indokolnia kell, és az információról az eljárás során használható nem bizalmas összefoglalót kell benyújtania. Ha az 5. szabály (3) bekezdése szerint kivételt tesznek a teljes nyilvánosságra hozatal szabá- lya alól, az érintett fél a másik vagy a többi félnek is a rendel- kezésre bocsátja az információ nem bizalmas összefoglalóját olyan formában, amely az eljárás során használható. 3. Az egyeztető, a felek és az egyeztető eljárásban bármilyen minőségben érintett valamennyi személy bizalmasan kezeli az egyeztető eljárással kapcsolatos valamennyi kérdést. Az ezen eljárás során gyűjtött információ csak ennek az eljárásnak a céljaira használható fel. A titoktartási kötelezettség kiterjed a felek között a 11. szabály szerint létrejött megállapodásra, és az egyeztető 12. szabály szerinti ajánlására és határozatára, kivéve ha a felek másban állapodnak meg, vagy a nyilvános- ságra hozatal a végrehajtáshoz és alkalmazáshoz szükséges. Az egyeztető nem járhat el választottbíróként, valamint képvise- lőként vagy tanácsadóként választottbírósági vagy bírósági eljárá- sokban olyan vitával kapcsolatban, amely az egyeztető eljárás tár- gya. A felek és a többi érintett Szerződő Fél az egyeztetőt ilyen eljárásokban nem állíthatja tanúként. 18. szabály: Bizonyítékok felhasználhatósága más eljárások- ban A felek választottbírósági, bírósági vagy közigazgatási eljárások- ban – függetlenül attól, hogy ezek az eljárások az egyeztető eljá- rás keretében tárgyalt vitával kapcsolatosak-e – nem hivatkozhat- nak a következőkre, és a következőket nem hozhatják fel bizonyítékként: a) valamelyik fél nézetei vagy javaslatai a vita lehetséges rende- zésére vonatkozóan; b) valamelyik fél által az egyeztető eljárás során elismert tények; c) az egyeztető javaslatai; vagy d) valamelyik fél kifejezésre juttatott hajlandósága, hogy elfogadja az egyeztető által a rendezésre tett javaslatot. 12/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 79 1. függelék NYILATKOZAT …. … sz. egyeztető eljárás Elolvastam és tudomásul vettem a tranzittal kapcsolatos viták rendezésére szolgáló egyeztető eljárásra vonatkozó szabályokat, és gondoskodom arról, hogy az egyeztető eljárásra e szabályok szerint kerüljön sor. Csak a felvetett kérdésekkel foglalkozom, és azokkal, amelyek vizsgálata e szabályok szerint kötelességeim teljesítéséhez szükséges. Bizalmasan kezelem mindazt az információt, amely ebben az eljárásban való közreműködésem eredményeként jut tudomásomra, valamint bizalmasan kezelem az ebben a vitában érintett felek közötti, a 11. szabály szerinti megállapodás tartalmát, vagy a 12. szabály szerint általam tett ajánlás vagy általam hozott határozat tartalmát. Az eljárással kapcsolatban nem fogadok el utasítást vagy térítést olyan forrásból, amelyről a szabályok, vagy a kinevezési feltételeimben a főtitkár nem rendelkeznek. Nem járok el választottbíróként vagy képviselőként vagy tanácsadóként választottbírósági vagy bírósági eljárásban olyan vita tekintetében, amely ennek az egyeztető eljárásnak a tárgya. Ezennel közlök minden olyan információt (1), amely függetlenségemet vagy pártatlanságomat befolyásolhatja, vagy ami ennek az egyeztető eljárásnak a jogszerűségével és pártatlanságával kapcsolatban jogos kétségeket vethet fel, és azonnal értesítem a főtitkárt a körülményekben bekövetkező minden olyan változásról, amely az egyeztetőként elvégzendő feladataim teljesítése szempontjából lényeges lehet. Lemondásom esetén, vagy ha az egyeztető eljárás lefolytatása számomra lehetetlenné válik, a kinevezésem folytán a birtokomba került minden dokumentumot és bizonylatot visszajuttatok a főtitkárnak. Aláírás: Dátum: (1) Megfelelő esetben az egyeztető által csatolt függelék. 80 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 12/2. kötet 2. függelék AZ EGYEZTETŐ ÁLTAL FELFEDENDŐ INFORMÁCIÓKRA VONATKOZÓ SZEMLÉLTETŐ LISTA Ez a lista olyan jellegű információkra tartalmaz példákat, amelyet a tranzittal kapcsolatos vitában egyeztetőnek kinevezett személynek a szabályok értelmében közölnie kell. Minden egyeztető folyamatosan köteles megadni a 2. szabály (3) bekezdésében ismertetett információt, amely a következőt foglalhatja magában: a) pénzügyi érdekeltségek (pl. befektetések, kölcsönök, részvények, részesedések, más adósságok); üzleti érdekeltségek (pl. igazgatói megbízatás vagy egyéb szerződéses érdekeltségek); és a kérdéses vita szempontjából fontos tulajdonjogi érdekeltségek; b) c) d) szakmai érdekeltségek (pl. egy korábbi vagy még meglévő kapcsolat magánmegbízókkal, vagy az adott személy érdekeltsége belföldi vagy nemzetközi eljárásokban, valamint azok kihatása, amennyiben a kérdéses vitához hasonló kérdéseket érintenek); egyéb aktív érdekeltségek (pl. aktív részvétel közérdekű érdekcsoportokban vagy más olyan szervezetekben, amelyek kinyilvánított tevékenységi programja a kérdéses vitához kapcsolódik); személyes vélemény átgondolt kinyilatkoztatása olyan kérdésekről, amelyek kapcsolatosak a kérdéses vitával (pl. publikációk, nyilvános nyilatkozatok); e) munkahellyel vagy családdal kapcsolatos érdekek (pl. közvetett előnyben részesítés lehetősége, vagy az egyeztető munkaadója, üzlettársa vagy közvetlen családtagjai által az egyeztetőre gyakorolt lehetséges nyomás)


title: Διάσκεψη του Χάρτη Ενέργειας - Κανόνες που αφορούν τη διαδικασία συνδιαλλαγής για τις διαφορές που προκύπτουν από τη διαμετακόμιση


title: Conferência da Carta de Energia - Regras referentes ao processo de conciliação em diferendos em matéria de trânsito


title: A situação da agricultura na União Europeia : Relatório de 1997.


title: PRILOGA

text: 12/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 75 21999A0116(01) L 11/39 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 8. 3. 1978 PRAVILA O VODENJU SPRAVNEGA POSTOPKA V TRANZITNIH SPORIH PRILOGA Ta pravila, ki jih je sprejela Konferenca podpisnic energetske listine na podlagi člena 7(7)(f) Pogodbe o energetski listini, se uporabljajo za spravni postopek v okviru člena 7(7)(a)–(c) navedene pogodbe. Izrazi, ki se uporabljajo v teh pravilih, imajo enak pomen kot v Pogodbi o energetski listini, in členi, ki se navajajo, so členi iz navedene pogodbe. Pravilo 1: Uradno obvestilo o sporu (v) bo vodil postopke na način, ki zagotavlja neoporečnost in ugled spravnega postopka. 1. Pogodbenica pisno naznani spor generalnemu sekretarju in opredeli stranke v sporu („stranke“); v tem naznanilu je povze- tek pomembnih dejstev in podlage za trditve te stranke ter potrditev, da so izčrpane vse relevantne pogodbene ali druge možnosti rešitve spora, o katerih so se predhodno dogovorile pogodbenice, ki so udeležene v sporu, ali katerikoli subjekti, ki so pod nadzorom ali v pristojnosti pogodbenic, udeleženih v sporu. 2. Takoj ko je to izvedljivo po prejemu uradnega obvestila o naznanilu, generalni sekretar o tem naznanilu uradno obvesti pogodbenice Pogodbe o energetski listini in jih povabi, da izja- vijo, ali sebe štejejo za eno od drugih zainteresiranih pogod- benic za namene imenovanja pomirjevalca v skladu s čle- nom 7(7)(b). O obliki uradnega obvestila, ki se ga pošilja pogodbenicam, odloča generalni sekretar, vendar pa mora poskrbeti, da je zagotovljenih dovolj informacij, da pogodbe- nice lahko ocenijo svoj interes. 3. Generalni sekretar pošlje kopijo pisnega uradnega obvestila o naznanitvi spora vsaki stranki, ki je v njem opredeljena kot stranka v sporu. Generalni sekretar lahko zaprosi od katere je opredeljena v naznanilu, da v koli stranke v sporu, ki odgovoru predloži izjavo zaradi vključitve le-te v gradivo, ki se vroči pomirjevalcu ob njegovem oziroma njenem imeno- vanju. Taka stranka ni dolžna izpolniti tega zaprosila. 2. Sklep generalnega sekretarja o imenovanju določene osebe je ob upoštevanju pravila 4(1) dokončen. 3. Ob imenovanju pomirjevalec podpiše izjavo iz dodatka 1 in razkrije vse informacije, za katere bi se lahko upravičeno domnevalo, da so mu znane v času, v katerem bi lahko vpli- vale na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali spodbudile upravičene dvome glede slednjih. Razkritje vključuje vrste informacij, kakršne so navedene v seznamu primerov v dodatku 2. 4. Pogoji za imenovanje pomirjevalca vključujejo izjavo generalnega sekretarja o njegovem mnenju glede strank v sporu in glede drugih zainteresiranih pogodbenic, za namen pomirjevalčeve zagotovitev katere koli za informacije za pomirjevalca, ki so pomembne za spravo. izjave ter 5. Če se generalni sekretar odloči, da v skladu s členom 7(7)(e) ne imenuje pomirjevalca, pisno obvesti stranke v sporu in vse zainteresirane pogodbenice o svoji odločitvi takoj, ko je to mogoče. Pravilo 2: Imenovanje pomirjevalca 1. Generalni sekretar odloči o primerni obliki posvetovanja glede imenovanja pomirjevalca. Pri imenovanju generalni sekretar zlasti upošteva, da je pomembno imenovati pomirjevalca, ki: (i) mu stranke zaupajo ali je verjetno, da mu bodo zaupale; (ii) bo neodvisen in nepristranski; (iii) se bo izogibal dejanskemu ali dozdevnemu navzkrižju interesov; (iv) bo spoštoval zahteve teh pravil o zaupnosti; in Pravilo 3: Odstop, smrt ali nezmožnost pomirjevalca 1. Pomirjevalec lahko odstopi tako, da predloži izjavo o odstopu generalnemu sekretarju. 2. Če pomirjevalec odstopi, umre ali postane po mnenju generalnega sekretarja nezmožen ali nesposoben za opravlja- nje svojih dolžnosti, generalni sekretar o tem dejstvu nemu- doma uradno obvesti stranke v sporu in druge zainteresirane pogodbenice. Za namen roka iz člena 7(7)(c) se šteje, da je postopek začasno ustavljen. 3. Generalni sekretar lahko ob upoštevanju dosežene faze v postopkih spodbudi stranke h dogovoru glede najhitrejšega načina vodenja postopka. 76 SL Uradni list Evropske unije 12/Zv. 2 4. Generalni sekretar v posvetovanjih s strankami in drugimi zainteresiranimi novega pogodbenicami pomirjevalca, kakor hitro je mogoče, vendar v vsakem pri- meru najkasneje 30 dni po odstopu, smrti ali nastopu nezmožnosti pomirjevalca. Generalni sekretar zagotovi novemu pomirjevalcu dokaze, vključujoč izjave in gradivo, ki so zbrani med potekom spravnega postopka. imenuje 5. Generalni sekretar lahko kot del pogojev za imenovanje novega pomirjevalca določi, če je to potrebno, rok za izvedbo spravnega postopka. Rok lahko odraža dogovor med stran- kami ali, če takega dogovora ni, presojo generalnega sekreta- rja v zvezi z najprimernejšim rokom, ki upošteva doseženo fazo postopka, okoliščine spora in cilj hitre rešitve spora. Pravilo 4: Izločitev pomirjevalca 1. Katera koli stranka ali zainteresirana pogodbenica, ki ima dokaze ali s temi razpolaga, da pomirjevalec ni vodil postopka v skladu z načeli neodvisnosti in nepristranskosti, vključujoč izogibanje pojavu navzkrižnih interesov, o tem nemudoma pisno obvesti generalnega sekretarja. 2. Generalni sekretar odloči, kakor hitro je mogoče, ali je treba pomirjevalca izločiti. Pri tem mora biti pomirjevalcu dana možnost odgovora. Generalni sekretar lahko odloči o začasni ustavitvi postopka. Generalni sekretar obvesti stranke in druge zainteresirane pogodbenice o svoji odločitvi o izločitvi pomi- rjevalca. 3. Generalni sekretar lahko ob upoštevanju dosežene faze v postopku spodbudi stranke k dogovoru glede njegovega najhitrejšega načina vodenja. 4. Generalni sekretar imenuje v posvetovanjih s strankami in drugimi zainteresiranimi pogodbenicami novega pomirjevalca kakor hitro je mogoče, vendar v vsakem primeru najkasneje 30 dni po datumu izločitve pomirjevalca. Generalni sekretar zagotovi novemu pomirjevalcu dokaze, vključujoč izjave in gradivo, ki so zbrani med potekom spravnega postopka. Novi pomirjevalec določi v posvetovanjih s strankami, kako se ti dokazi lahko uporabijo. 5. Generalni sekretar lahko kot del pogojev za imenovanje novega pomirjevalca določi, če je to potrebno, rok za izvedbo spravnega postopka. Rok lahko odraža dogovor med stran- kami ali, če takega dogovora ni, presojo generalnega sekreta- rja v zvezi z najprimernejšim rokom, ki upošteva doseženo fazo postopka, okoliščine spora in cilj hitre rešitve spora. Pravilo 5: Vodenje spravnih postopkov opredeljene na začetku postopka. To se lahko opravi s sredstvi, za katere pomirjevalec meni, da so najprimernejša, vključujoč vprašalnike, posvete, zaslišanja ali predložitev pisnega ali dru- gega gradiva. 3. Pomirjevalec zagotovi, da je vsaka informacija, ki jo pridobi od ene stranke, dostopna drugi stranki ali strankam. Pomirjevalec lahko naredi izjemo od pravila polnega razkritja, kadar ugo- tovi, da je zadevna informacija poslovna tajnost in da zainte- resirana stranka pojasni, zakaj bi razkritje informacije škodilo njenim interesom. 4. Po posvetovanjih s strankami pomirjevalec določi kraj, kjer se skliče seja ali se podajo ustne izjave, upoštevajoč okoliščine spravnega postopka in potrebo po omejitvi njegovih stroškov. Pomirjevalec upošteva zaželenost uporabe objektov sekretari- ata energetske listine in se lahko v dogovoru s strankami o tej uporabi dogovori z generalnim sekretarjem. Pravilo 6: Zastopstvo in pomoč Stranke lahko zastopajo ali jim pomagajo osebe, ki jih same izbe- rejo. Imena in naslove teh oseb je treba pisno sporočiti drugi stranki ali strankam, pomirjevalcu in generalnem sekretarju. Pravilo 7: Priče in izvedenci 1. Pomirjevalec lahko zahteva dokaze ali izvedensko mnenje od oseb, ki razpolagajo z informacijami ali strokovnim znanjem, pomembnimi za spor. Strankam se omogoči dostop do teh dokazov ali nasvetov. 2. Vsaka stranka lahko v katerikoli fazi postopka zahteva od pomirjevalca, da zasliši priče in izvedence, za katerih pričanje stranka meni, da je pomembno. Pomirjevalec določi čas, v katerem se ta zaslišanja opravijo. 3. Priče in izvedence zasliši pomirjevalec. Stranke jim lahko postavljajo vprašanja pod nadzorom pomirjevalca. 4. Uradnik stranke je lahko, če je za to pooblaščen, navzoč kot priča ali izvedenec in predstavi tiste informacije, ki so lahko potrebne za postopek. V zahtevi za navzočnost se podrobno navede, o katerih zadevah in v kakšni vlogi bo uradnik zasli- šan. 5. Če priča ali izvedenec ne more biti navzoč v kraju zaslišanja, lahko pomirjevalec v dogovoru s strankami, sprejme odloči- tev, po kateri je možno pričanje oddati v pisni obliki ali zaslišanje opraviti kje drugje. Stranke prejmejo kopijo katere koli take izjave ali pa imajo pravico do udeležbe pri katerem koli zaslišanju. 1. Pomirjevalec vodi spravne postopke na način, za katerega meni, da je primeren, upoštevajoč ta pravila ter načela nepri- stranskosti, enakosti in pravičnosti. 2. Pomirjevalec se, kakor hitro je mogoče, posvetuje s strankami, ki so opredeljene v naznanilu, da preveri njihova stališča glede zadev, ki so predmet spora, in zagotovi, da so te pravilno Pravilo 8: Administrativna pomoč Pomirjevalec lahko zaradi lažjega poteka spravnega postopka in ob dogovoru s strankami poskrbi za administrativno in tehnično pomoč sekretariata energetske listine ali katere koli druge ustrezne institucije ali osebe. 12/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 77 Pravilo 9: Sodelovanje strank s pomirjevalcem (a) ko stranke podpišejo dogovor v skladu s pravilom 11; ali 1. Stranke sodelujejo s pomirjevalcem v dobri veri in zlasti na njegovo zahtevo predložijo zadevne dokumente, informacije in pojasnila, kakor tudi uporabijo sredstva, ki so jim na voljo, da mu omogočijo zaslišanje prič in izvedencev, ki jih želi poklicati. Stranke omogočijo tudi obiske in preiskave, ki jih pomirjevalec želi opraviti na katerem koli kraju, ki je povezan s sporom. 2. Stranke upoštevajo vse roke, o katerih sta se dogovorili s pomirjevalcem ali jih je le-ta določil. Pravilo 10: Predlogi za poravnavo spora 1. Stranka lahko na lastno pobudo ali povabilo pomirjevalca predloži pomirjevalcu predloge za poravnavo spora. 2. Pomirjevalec lahko v katerikoli fazi spravnega postopka pred- laga poravnavo spora. Pravilo 11: Dogovor strank 1. Dogovor med strankami o rešitvi spora ali postopku za dosego te rešitve je v pisni obliki in ga podpišejo vse stranke. 2. Pomirjevalec pisno obvesti generalnega sekretarja o doseže- nemu dogovoru med strankami. Generalni sekretar uradno obvesti vse pogodbenice Pogodbe o energetski listini,o dose- ženem dogovoru. Pravilo 12: Priporočilo/odločitev pomirjevalca 1. Kadar stranke ne dosežejo dogovora v roku iz člena 7(7)(c) ali iz pravila 3(5) ali 4(5), pomirjevalec: (a) v pisni obliki evidentira svoje priporočilo, bodisi za reši- tev spora bodisi za postopek za dosego te rešitve, ter svojo odločitev o začasnih tarifah in drugih pogojih, ki jih je treba izpolniti za tranzit, vključno z datumom veljavno- sti; (b) vključi izjavo, v kateri utemelji svoje priporočilo in odlo- čitev; ter (c) zagotovi strankam in generalnemu sekretarju podpisane kopije svojega priporočila in odločitve. 2. Generalni sekretar: (a) deponira podpisano kopijo priporočila in odločitve v arhiv sekretariata; (b) uradno obvesti pogodbenice o dejstvu, da sta bila sprejeta priporočilo in odločitev o začasnih tarifah. Pravilo 13: Konec spravnih postopkov Spravni postopek se konča: (b) ko pomirjevalec oblikuje priporočilo in odločitev o začasnih tarifah v skladu s pravilom 12. Pravilo 14: Jeziki 1. Pomirjevalec po posvetovanjih s strankami odloči, kateri jezik ali jeziki se bodo uporabljali v postopkih. 2. Če se pomirjevalec odloči za uporabo več kot enega jezika, se vsak dokument lahko pripravi v vsakem zadevnem jeziku. Vsi jeziki se lahko uporabljajo pri zaslišanjih pod pogojem, če pomirjevalec tako določi, in če so na voljo prevajalci in tol- mači. Pomirjevalec zagotovi, da sta njegovo priporočilo in odločitev dostopna v jeziku ali jezikih, ki jih je določil za uporabo v postopkih. Pravilo 15: Stroški 1. Pomirjevalec lahko zahteva od strank, da položijo določen znesek kot predplačilo za stroške iz pododstavkov 2(a) do (d). Vsi zneski, ki jih stranke položijo v skladu s tem odstavkom, se plačajo generalnemu sekretarju, ki poravna stroške iz odstavka (2). 2. Po koncu spravnega postopka določi pomirjevalec stroške postopka in o njih uradno pisno obvesti stranke in generalnega sekretarja. Izraz „stroški“ vključuje le: (a) nadomestilo za pomirjevalca, ki ga generalni sekretar določi v času imenovanja v skladu s pravilom 14 Uprav- nih in finančnih pravil Mednarodnega centra za poravnave investicijskih sporov; (b) potne in druge stroške pomirjevalca; (c) potne in druge stroške prič in izvedencev, ki jih je poklical pomirjevalec v skladu s pravilom 7(1); (d) stroške, povezane z uporabo sredstev in prostorov za izvedbo zaslišanj, razen stroškov za poslovne prostore sekretariata energetske listine; (e) stroške za katero koli administrativno pomoč, ki jo v skladu s pravilom 8 zagotovi oseba ali institucija, razen sekretariata energetske listine; in (f) stroške, ki nastanejo med postopkom za prevajanje in/ali tolmačenje v skladu s pravilom 14. 3. Če dogovor, sklenjen med strankami po pravilu 11, ne določa porazdelitve stroškov, pomirjevalec porazdeli stroške med strankami, upoštevajoč posebne okoliščine postopka, ter uradno pisno obvesti stranke in generalnega sekretarja o svoji odločitvi. Vse druge stroške, ki jih ima stranka, krije sama. 4. Generalni sekretar strankam izstavi poračun prejetega pologa in jim vrne vsa morebitna preplačila ali zahteva končno plačilo, upoštevajoč odločitev pomirjevalca glede porazdelitve stroškov. 78 SL Uradni list Evropske unije 12/Zv. 2 Pravilo 16: Zaupnost Pravilo 17: Vloga pomirjevalca v drugih postopkih 1. Določbe teh pravil v ničemer ne posegajo v pravna pravila strank glede ravnanja z zaupnimi informacijami, vključujoč tista, ki se nanašajo na pravice intelektualne lastnine. 2. Vsaka stranka, ki zavrne zagotovitev zaupnih informacij v odgovor na zahtevo v skladu s praviloma 5 in 7, pripravi utemeljitev in nezaupen povzetek informacij, ki se lahko uporabijo v postopku. V primeru izjeme od pravila o polnem razkritju iz pravila 5(3) pripravi zadevna stranka tudi za drugo stranko ali stranke nezaupen povzetek informacij v obliki, ki se lahko uporabi v postopkih. 3. Pomirjevalec, stranke in vse osebe, vključene v spravni postopek v kakršni koli vlogi, obravnavajo kot zaupne vse zadeve, ki se nanašajo na spravni postopek. Informacije, ki se zberejo med potekom postopka, se uporabljajo le za namene tega postopka. Zaupnost se nanaša tudi na pogoje dogovora med strankami po pravilu 11 ter na priporočilo in odločitev pomirjevalca po pravilu 12, če se stranke ne dogovorijo dru- gače ali če razkritje ni potrebno za namene izvedbe in uvelja- vitve. Pomirjevalec se ne sme udeleževati kot razsodnik ali kot predstav- nik oziroma svetovalec v nobenem arbitražnem ali sodnem postopku v zvezi s sporom, ki je bil predmet spravnega postopka. Stranke in druge zainteresirane pogodbenice pomirjevalca ne smejo poklicati za pričo v nobenem takšnem postopku. Pravilo 18: Dopustnost dokazov v drugih postopkih Stranke ne smejo predlagati dokazov ali se na njih sklicevati v katerem koli arbitražnem, sodnem ali upravnem postopku, ne glede na to, ali se ti postopki nanašajo na spor, ki je predmet spravnega postopka: (a) izraženih stališč ali predlogov katere koli stranke v zvezi z možno poravnavo spora; (b) priznanj katere koli stranke, podanih med potekom spravnih postopkov; (c) predlogov, ki jih je podal pomirjevalec; ali (d) dejstva, da je stranka nakazala svojo pripravljenost sprejeti predlog za poravnavo, ki ga je pripravil pomirjevalec. 12/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 79 Dodatek 1 IZJAVA Spravni postopek št. : …………………… Prebral-a sem in se seznanil-a s Pravili o vodenju spravnega postopka v tranzitnih sporih ter zagotavljam, da se bo spravni postopek vodil v skladu s temi pravili. Obravnaval-a bom samo zadeve, ki so predmet spora, in tiste, ki so potrebne za izpolnitev mojih obveznosti v skladu s pravili. Vse informacije, ki jih pridobim s svojo udeležbo v tem postopku, kakor tudi vsebino kakršnega koli dogovora med strankami v tem sporu v okviru pravila 11 ali kakršnega koli priporočila in odločitve, ki jo bom sprejel v skladu s pravilom 12, bom obravnaval-a kot zaupne. Ne bom sprejemal-a nikakršnih navodil ali nadomestil v zvezi s postopkom iz kakršnih koli virov, razen kot je predvideno v pravilih in v pogojih generalnega sekretarja za moje imenovanje. Ne bom razsodnik-ca ali predstavnik-ca ali svetovalec-ka v nobenem arbitražnem ali sodnem postopku v zvezi s sporom, ki je predmet tega spravnega postopka. Tukaj (1) razkrivam vse informacije, ki bi utegnile vplivati na mojo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko vzbudile utemeljen dvom o neoporečnosti in nepristranskosti tega spravnega postopka. Posvetoval-a se bom z generalnim sekretarjem o katerikoli spremembi v svojem položaju, ki bi lahko bila pomembna za opravljanje moje naloge pomirjevalca. V primeru odstopa ali moje nezmožnosti, da končam spravni postopek, bom generalnemu sekretarju vrnil-a vse dokumente in gradiva, ki sem jih dobil-a zaradi imenovanja. Podpis: Datum: (1) Pomirjevalec po potrebi doda prilogo. 80 SL Uradni list Evropske unije 12/Zv. 2 Dodatek 2 SEZNAM PRIMEROV INFORMACIJ, KI JIH JE TREBA RAZKRITI Na tem seznamu so primeri takih informacij, ki jih pomirjevalec, imenovan v zvezi s tranzitnim sporom, mora razkriti v skladu s pravili. Vsak pomirjevalec ima stalno nalogo, da razkrije informacije iz pravila 2(3), ki utegnejo vključevati: (a) finančne interese (npr. naložbe, posojila, delnice, obresti, druge dolgove); poslovne interese (npr. direktorstvo ali druge pogodbene interese); ter lastniške interese, ki so pomembni za zadevni spor; (b) poklicne interese (npr. prejšnje ali sedanje razmerje z zasebnimi naročniki ali katere koli interese, ki jih oseba utegne imeti v povezavi z domačimi ali mednarodnimi postopki, in njihovimi posledicami, kadar le-ti vključujejo zadeve, podobne tistim, ki so predmet zadevnega spora); (c) druge aktivne interese (npr. aktivna udeležba v javnih interesnih skupinah ali drugih organizacijah, ki po lastni izjavi zasledujejo določene namene, ki se nanašajo na zadevni spor); (d) obravnavane navedbe osebnega mnenja o zadevah, ki so pomembne za zadevni spor (npr. objave, javne izjave); (e) zaposlitveni ali družinski interesi (npr. možnost kakršne koli posredne prednosti ali verjetnosti pritiska s strani delodajalca, poslovnega družabnika ali bližjega družinskega člana pomirjevalca)


formats: pdf print

text: 12/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 5 21999A0116(01) L 11/39 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 8. 3. 1978 NORME PRIVIND DERULAREA PROCEDURII DE CONCILIERE A DIFERENDELOR LEGATE DE TRANZIT ANEXĂ Prezentele norme, adoptate de Conferința privind Carta Energiei în temeiul articolului 7 alineatul (7) litera (f) din Tratatul privind Carta Energiei, se aplică procedurilor de conciliere în temeiul articolului 7 alineatul (7) literele (a)-(c) din tratatul menționat. Termenii utilizați în prezentele norme au acelaș(cid:13)i sens ca în Tratatul privind Carta Energiei, iar articolele menționate sunt cele din tratatul menționat. Norma 1: Notificarea unui diferend (1) Sesizarea secretarului general de către o parte contractantă cu privire la un diferend se face în scris ș(cid:13)i trebuie să identifice părțile diferendului („părțile”); trebuie să prezinte faptele per- tinente ș(cid:13)i cele pe care se bazează cererea părții contractante ș(cid:13)i, de asemenea, să confirme că s-au încercat toate remediile con- tractuale sau de rezolvare a diferendelor convenite anterior între părțile contractante aflate în dispută sau între orice entități aflate sub controlul sau jurisdicția părților contrac- tante care sunt părți în dispută. (2) De îndată ce este posibil după primirea notificării, secretarul general informează toate părțile contractante ale Tratatului privind Carta Energiei asupra existenței sesizării ș(cid:13)i le invită să îi comunice dacă se consideră a fi una dintre celelalte părți contractante implicate, în vederea numirii unui conciliator, în temeiul articolului 7 alineatul (7) litera (b). Alegerea formei de notificare a părților contractante revine secretarului general, dar acesta trebuie să se asigure că părților contractante le sunt oferite suficiente informații pentru a-ș(cid:13)i putea evalua interesele. (3) Secretarul general transmite o copie a notificării scrise fiecă- rei părți contractante identificate ca parte la diferend. Secre- tarul general poate invita pe oricare dintre părțile identificate în comunicarea înaintată să emită ca răspuns un memoriu care va fi inclus în dosarul transmis conciliatorului la numirea sa. Partea în cauză nu este obligată să dea curs acestei cereri. (v) să conducă lucrările într-o manieră care să asigure integritatea ș(cid:13)i onorabilitatea procedurii de conciliere. (2) Decizia secretarului general de numire a unei anumite persoane este definitivă sub condiția respectării normei 4 ali- neatul (1). (3) La data numirii, conciliatorul semnează declarația din apendicele 1 ș(cid:13)i face cunoscută orice informație pe care o deține în acel moment ș(cid:13)i care ar putea aduce atingere sau ar da naș(cid:13)tere la îndoieli justificate referitoare la independența sau imparțialitatea sa. Dezvăluirile includ tipul de informații des- crise în lista ilustrativă din apendicele 2. (4) Condițiile privind numirea conciliatorului includ o declarație a secretarului general privind opinia sa referitoare la părți ș(cid:13)i la celelalte părți contractante interesate în sensul declarației conciliatorului ș(cid:13)i informează conciliatorul asupra oricărui fapt relevant pentru conciliere. (5) Dacă secretarul general decide, în conformitate cu articolul 7 alineatul (7) litera (e), să nu numească un conciliator, acesta informează în scris părțile ș(cid:13)i orice altă parte contractantă asu- pra deciziei sale, cât mai curând posibil. Norma 2: Numirea conciliatorului Norma 3: Demisia, decesul sau incapacitatea conciliatorului (1) Secretarul general decide asupra formei adecvate de consul- tare privind numirea conciliatorului. Atunci când îl numeș(cid:13)te, secretarul general ține cont în special ca acesta: (i) să se bucure sau să se poată bucura de încrederea părți- lor; (ii) să fie independent ș(cid:13)i imparțial; (iii) să evite conflictele de interese reale sau aparente; (1) Un conciliator se poate retrage înaintându-ș(cid:13)i demisia secretarului general. (2) Dacă un conciliator demisionează, decedează sau, în opinia secretarului general, devine incapabil sau inapt pentru a-ș(cid:13)i îndeplini sarcinile, secretarul general înș(cid:13)tiințează imediat de acest fapt părțile la diferend ș(cid:13)i celelalte părți contractante inte- resate. Procedura se consideră suspendată în sensul termenu- lui prevăzut la articolul 7 alineatul (7) litera (c). (iv) să respecte cerințele de confidențialitate ale prezentelor norme ș(cid:13)i (3) Secretarul general, având în vedere stadiul dezbaterilor, poate încuraja părțile să cadă de acord asupra celei mai expeditive metode de acțiune. 6 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 12/vol. 2 (4) Secretarul general, consultându-se cu părțile ș(cid:13)i cu alte părți contractante interesate, numeș(cid:13)te un nou conciliator cât mai curând posibil, dar, în orice caz, în cel mult 30 de zile de la demisia, decesul sau incapacitatea conciliatorului. Secretarul general inclusiv furnizează noului conciliator dovezile, declarațiile ș(cid:13)i materialul strâns în cursul procedurii de conci- liere. (5) Secretarul general poate hotărî, la numirea unui nou conciliator, să stabilească un termen pentru desfăș(cid:13)urarea dezbaterilor. Termenul poate reflecta acordul părților sau, în absența acestui acord, opinia secretarului general referitoare la cel mai adecvat termen având în vedere stadiul dezbaterilor, circumstanțele diferendului ș(cid:13)i obiectivul unei rezolvări rapide a acestuia. Norma 4: Descalificarea conciliatorului (1) Orice parte la diferend sau altă parte contractantă interesată care are sau intră în posesia unor dovezi care să indice un comportament din partea conciliatorului ce încalcă ideea de inclusiv evitarea apariției independență sau imparțialitate, informează imediat secretarul unui conflict de interese, general despre aceasta în scris. (2) Secretarul general decide, cât mai curând posibil, dacă trebuie descalificat conciliatorul, luând în considerare necesitatea de a i se oferi acestuia ocazia de a răspunde acuzațiilor. Secreta- rul general poate hotărî suspendarea temporară a proceduri- lor. Secretarul general informează părțile la diferend ș(cid:13)i alte părți contractante interesate asupra deciziei sale privind descalificarea conciliatorului. (3) Secretarul general, luând în considerare stadiul atins în desfă- ș(cid:13)urarea procedurilor, poate încuraja părțile să cadă de acord asupra celei mai expeditive metode de procedură. (4) Secretarul general, consultându-se cu părțile ș(cid:13)i cu celelalte părți contractante interesate, numeș(cid:13)te cât mai curând posibil un nou conciliator, dar, în orice caz, în cel mult 30 de zile de la descalificarea conciliatorului. Secretarul general furnizează noului conciliator dovezile, inclusiv declarații ș(cid:13)i materiale strânse în cursul procedurii anterioare. Acesta hotărăș(cid:13)te, consultându-se cu părțile, felul în care se pot folosi aceste dovezi. (5) Secretarul general poate, ca parte a procesului de numire a unui nou conciliator, să stabilească, dacă este necesar, un termen pentru derularea procedurii de conciliere. Termenul poate reflecta acordul părților sau, în absența acestuia, opinia secretarului general referitoare la termenul cel mai adecvat stadiului circumstanțelor diferendului ș(cid:13)i obiectivului de rezolvare rapidă a diferendului. procedurilor, respectiv al Norma 5: Desfăș(cid:13)urarea procedurii de conciliere (1) Conciliatorul conduce procedurile de conciliere în maniera pe care el o consideră potrivită, conform prezentelor norme ș(cid:13)i principiilor de imparțialitate, echitate ș(cid:13)i dreptate. lucru se realizează cu mijloacele pe care conciliatorul le con- sideră ca fiind cele mai potrivite, inclusiv prin chestionare, conferințe, audieri sau înaintare de material scris sau de altă natură. (3) Conciliatorul se asigură ca orice informație furnizată lui de către părți să fie comunicată ș(cid:13)i celorlalte părți. Conciliatorul poate deroga de la regula dezvăluirii complete, dacă este de părere că informația în cauză este confidențială din punct de vedere comercial ș(cid:13)i că partea în cauză a indicat motivele pen- tru care o astfel de dezvăluire i-ar afecta interesele. (4) După consultarea părților, conciliatorul stabileș(cid:13)te locul reuniunii sau al audierii declarațiilor verbale, luând în consi- derare circumstanțele procedurii de conciliere ș(cid:13)i necesitatea limitării costurilor procedurii. Conciliatorul ia în considerare posibilitatea de a folosi Secretariatul Cartei Energiei ș(cid:13)i, cu acordul părților, poate face demersuri pe lângă secretarul general în acest sens. Norma 6: Reprezentare ș(cid:13)i asistență Părțile pot fi reprezentate sau asistate de persoane alese liber. Numele ș(cid:13)i adresele acestor persoane se comunică în scris celeilalte sau celorlalte părți, conciliatorului ș(cid:13)i secretarului general. Norma 7: Martori ș(cid:13)i experți (1) Conciliatorul poate cere dovezi sau avizul calificat al persoa- nelor care dețin informații sau cunoș(cid:13)tințe specializate utile din punctul de vedere al diferendului în cauză. (2) În orice stadiu al procedurii, orice parte poate cere conciliatorului să audieze martorii sau experții a căror decla- rație este considerată a fi relevantă de către partea în cauză. Conciliatorul stabileș(cid:13)te momentul în care are loc această audiere. (3) Martorii ș(cid:13)i experții sunt audiați de către conciliator. Părțile pot pune întrebări sub controlul conciliatorului. (4) Se permite unui funcționar reprezentând una dintre părți, dacă este autorizat în acest sens, să compară ca martor sau expert ș(cid:13)i să furnizeze informațiile care pot fi necesare pentru desfăș(cid:13)urarea procedurii. Cererea de a compărea trebuie să indice clar în ce problemă ș(cid:13)i în ce calitate va fi chestionat funcționarul respectiv. (5) Dacă un martor sau un expert nu poate compărea la locul audierii, conciliatorul, având acordul părților, poate face aran- jamentele necesare pentru ca mărturia să se depună sub forma unei declarații scrise sau să facă obiectul unei audieri în altă parte. Părțile primesc o copie a declarației scrise sau au dreptul de a participa la audiere. Norma 8: Asistența administrativă (2) Cu prima ocazie, conciliatorul consultă părțile menționate în sesizare pentru a lua cunoș(cid:13)tință de punctele lor de vedere referitoare la problemele diferendului ș(cid:13)i pentru a asigura că părțile sunt corect identificate la începerea procedurii. Acest Pentru a facilita derularea procedurii de conciliere, conciliatorul, cu acordul părților, poate face demersuri pentru a obține asistență administrativă sau tehnică prin Secretariatul Cartei Energiei sau altă instituție sau persoană competentă. 12/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 7 Norma 9: Cooperarea părților cu conciliatorul Norma 13: Încheierea procedurii de conciliere la cererea acestuia, (1) Părțile cooperează cu conciliatorul de bună credință ș(cid:13)i, în spe- cial, furnizează toate documentele, informațiile ș(cid:13)i explicațiile necesare ș(cid:13)i folosesc mijloacele de care dispun pentru a-i permite conciliatorului să audieze martorii sau experții pe care acesta doreș(cid:13)te să îi convoace. Păr- țile facilitează, de asemenea, inspecțiile ș(cid:13)i anchetele pe care conciliatorul doreș(cid:13)te să le întreprindă în orice loc legat de diferend. (2) Părțile respectă toate termenele convenite cu conciliatorul sau stabilite de către acesta. Norma 10: Propuneri pentru soluționarea diferendului (1) Din inițiativa sa sau la invitația conciliatorului, o parte poate înainta acestuia o propunere pentru soluționarea diferendului. (2) Conciliatorul poate face propuneri pentru soluționarea diferendului în orice etapă a procedurii de conciliere. Norma 11: Acordul părților (1) Acordul între părți pentru soluționarea diferendului sau pro- cedura adoptată în vederea unei astfel de soluționări se încheie în scris ș(cid:13)i se semnează de părți. (2) Conciliatorul informează secretarul general în scris de faptul că s-a ajuns la un acord între părți. Secretarul general infor- mează toate părțile contractante la Tratatul privind Carta Energiei despre faptul că s-a ajuns la un astfel de acord. Norma 12: Recomandarea/decizia conciliatorului (1) În cazul în care părțile nu au ajuns la nici un acord în termenul prevăzut la articolul 7 alineatul (7) litera (c) sau în norma 3 alineatul (5) sau norma 4 alineatul (5), conciliatorul: (a) înregistrează în scris recomandarea sa fie pentru soluțio- narea diferendului, fie pentru o procedură prin care să se ajungă la o astfel de soluționare ș(cid:13)i decizia sa asupra tari- felor vamale provizorii ș(cid:13)i asupra altor condiții ș(cid:13)i modali- tăți care trebuie respectate pentru tranzit, inclusiv data intrării în vigoare; (b) ataș(cid:13)ează o expunere a motivelor care stau la baza recomandării sau deciziei sale ș(cid:13)i (c) furnizează copii semnate ale recomandării sau deciziei sale părților ș(cid:13)i secretarului general. (2) Secretarul general: (a) depune o copie semnată a recomandării ș(cid:13)i a deciziei în arhivele Secretariatului; (b) înș(cid:13)tiințează toate părțile contractante de faptul că s-a făcut o recomandare ș(cid:13)i s-a luat o decizie asupra tarifelor vamale provizorii. Procedurile de conciliere se încheie prin: (a) semnarea de către părți a unui acord în temeiul normei 11 sau (b) elaborarea recomandării ș(cid:13)i a deciziei privind tarifele vamale provizorii de către conciliator în temeiul normei 12. Norma 14: Limbile folosite (1) După consultarea părților, conciliatorul decide în ce limbă sau limbi urmează să se deruleze procedura de conciliere. (2) Dacă se decide folosirea mai multor limbi, documentele pot fi furnizate în una din aceste limbi. Oricare dintre limbi poate fi folosită la audieri, sub rezerva traducerii ș(cid:13)i interpretării, conform deciziei conciliatorului. Conciliatorul se asigură că recomandarea ș(cid:13)i decizia sa sunt puse la dispoziție în limba sau limbile pe care el le-a ales pentru desfăș(cid:13)urarea procedurii. Norma 15: Costuri (1) Conciliatorul poate cere părților să depună o sumă ca avans pentru costurile menționate la alineatul (2) literele (a) - (d). Toate sumele depuse de părți în temeiul prezentului alineat se plătesc secretarului general, care achită costurile enumerate la alineatul (2). (2) La încheierea procedurilor de conciliere, conciliatorul stabi- leș(cid:13)te costurile concilierii ș(cid:13)i înș(cid:13)tiințează în scris părțile ș(cid:13)i secretarul general cu privire la aceste costuri. Termenul „costuri” include doar: (a) onorariul conciliatorului, care se stabileș(cid:13)te în momentul numirii de către secretarul general, în conformitate cu norma 14 din Regulamentul administrativ ș(cid:13)i financiar al Centrului internațional pentru soluționarea diferendelor legate de investiții; (b) cheltuielile de călătorie ș(cid:13)i alte cheltuieli ale conciliatorului; (c) cheltuielile de călătorie ș(cid:13)i alte cheltuieli ale martorilor sau experților solicitați de conciliator în temeiul normei 7 ali- neatul (1); (d) costurile legate de utilizarea facilităților pentru desfăș(cid:13)ura- rea audierilor, altele decât incinta Secretariatului Cartei Energiei; (e) costurile asistenței administrative furnizate în temeiul normei 8, furnizată de către o persoană sau instituție, alta decât Secretariatul Cartei Energiei ș(cid:13)i (f) cheltuielile apărute în timpul procedurii, pentru traducere ș(cid:13)i/sau interpretare în temeiul normei 14. (3) Dacă acordul încheiat între părți în temeiul normei 11 nu pre- vede împărțirea cheltuielilor, conciliatorul le împarte între părți, având în vedere circumstanțele specifice ale procedurii ș(cid:13)i comunică în scris decizia sa părților ș(cid:13)i secretarului general. Toate celelalte cheltuieli se suportă de partea care le provoacă. (4) Secretarul general prezintă părților o contabilitate a depozitelor primite ș(cid:13)i înapoiază orice diferență părților sau cere o plată finală luând în considerare decizia conciliatorului referitoare la împărțirea cheltuielilor. 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 12/vol. 2 Norma 16: Confidențialitatea Norma 17: Rolul conciliatorului în alte proceduri (1) Nici o dispoziție din prezentele norme nu derogă de la normele juridice valabile în cazul părților în ceea ce priveș(cid:13)te tratamentul informațiilor confidențiale, inclusiv a celor legate de drepturile de proprietate intelectuală. (2) Oricare parte care refuză punerea la dispoziție de informații confidențiale ca răspuns la cererea înaintată în temeiul nor- mei 5 sau 7 justifică ș(cid:13)i prezintă un rezumat neconfidențial al informațiilor care pot fi folosite în cursul procedurii. Dacă se face o excepție de la regula dezvăluirii depline în temeiul nor- mei 5 alineatul (3), partea în cauză prezintă un rezumat neconfidențial al într-o formă care să poată fi folosită în cursul procedurii. informațiilor către cealaltă parte, (3) Conciliatorul, părțile la diferend ș(cid:13)i toate persoanele implicate în procedura de conciliere, indiferent de calitatea lor, păs- trează drept confidențiale toate chestiunile legate de proce- dură. Informațiile adunate în cursul procedurii se folosesc doar în scopul acestei proceduri. Confidențialitatea se extinde ș(cid:13)i asupra termenilor acordului dintre părți în temeiul nor- mei 11 ș(cid:13)i asupra recomandării ș(cid:13)i deciziei conciliatorului în temeiul normei 12, dacă părțile nu au convenit altfel sau dacă dezvăluirea nu este necesară în scopul aplicării ș(cid:13)i respectării. Conciliatorul nu are rolul de arbitru sau de reprezentant sau de consilier în nici o procedură de arbitraj sau judiciară legată de un diferend care face obiectul procedurii de conciliere. Părțile la diferend ș(cid:13)i celelalte părți contractante interesate nu îl prezintă pe conciliator ca martor în astfel de proceduri. Norma 18: Admisibilitatea dovezilor în alte proceduri Părțile nu trebuie să invoce sau să prezinte ca probe în cadrul unei proceduri de arbitraj, judiciară sau administrativă, indiferent dacă aceasta este legată sau nu de diferendul care face obiectul proce- durii de conciliere: (a) păreri exprimate sau sugestii ale oricărei părți cu privire la o posibilă rezolvare a diferendului; (b) afirmații făcute de orice parte pe parcursul procedurilor de conciliere; (c) propuneri făcute de conciliator sau (d) faptul că una dintre părți ș(cid:13)i-a manifestat disponibilitatea de a accepta o propunere de soluționare a conciliatorului. 12/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 9 Apendicele 1 DECLARAȚIE Concilierea nr. : … Am citit ș(cid:13)i luat act de normele privind derularea procedurii de conciliere a diferendelor în materie de tranzit ș(cid:13)i mă voi asigura că procedurile de conciliere se desfăș(cid:13)oară în concordanță cu aceste norme. Voi lua în considerare doar problemele ridicate ș(cid:13)i pe acelea care vor fi necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care îmi revin în conformitate cu aceste norme. Voi păstra confidențialitatea tuturor informațiilor care îmi sunt aduse la cunoș(cid:13)tință ca rezultat al participării mele la această procedură, precum ș(cid:13)i conținutul oricărui acord între părți legat de acest diferend în temeiul normei 11 sau oricare recomandare sau decizie pe care o iau în temeiul normei 12. Nu voi accepta nici o indicație sau compensație cu privire la procedură, din nici o sursă în afară de cele prevăzute în norme ș(cid:13)i în condițiile numirii mele de către secretarul general. Nu voi acționa ca arbitru sau ca reprezentant sau consilier în altă procedură judiciară sau de arbitraj cu privire la un diferend care face obiectul acestei proceduri de conciliere. Prin prezenta dezvălui orice informație (1) care ar putea să îmi afecteze independența sau imparțialitatea sau care ar putea da naș(cid:13)tere la dubii justificate referitoare la integritatea ș(cid:13)i imparțialitatea acestei proceduri de conciliere ș(cid:13)i voi anunța imediat pe secretarul general cu privire la orice schimbare a situației mele, care ar putea fi relevantă pentru îndeplinirea funcției mele de conciliator. În cazul demisiei sau a incapacității mele de a duce la bun sfârș(cid:13)it procedurile de conciliere, voi înapoia secretarului general toate documentele ș(cid:13)i materialele care au intrat în posesia mea ca urmare a numirii mele. Semnătura: Data: (1) Dacă este cazul, se anexează informații de către conciliator. 10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 12/vol. 2 Apendicele 2 LISTĂ ILUSTRATIVĂ DE INFORMAȚII CARE TREBUIE DEZVĂLUITE Această listă conține exemple de informații de tipul celor pe care trebuie să le dezvăluie un conciliator numit pentru un diferend de tranzit, în temeiul normelor. Fiecare conciliator are datoria permanentă de a dezvălui informațiile prevăzute în norma 2 alineatul (3), care ar putea include următoarele: (a) interese financiare (de exemplu, investiții, împrumuturi, acțiuni, dobânzi, alte creanțe); interese comerciale (de exemplu, directorat sau alte interese contractuale); ș(cid:13)i interese patrimoniale referitoare la diferendul în cauză; (b) interese profesionale (de exemplu, o relație trecută sau prezentă cu clienți privați sau orice alte interese pe care persoana le-ar putea avea în cadrul unei proceduri interne sau internaționale ș(cid:13)i implicațiile acestora, dacă această procedură se referă la probleme similare celor abordate de diferendul în cauză); (c) alte interese majore (de exemplu, participarea activă în asociații de interes public sau în alte organisme al căror program de activitate se referă direct la diferendul în cauză); (d) exprimarea oficială a opiniilor personale asupra problemelor relevante pentru diferendul în cauză (de exemplu, publicații, afirmații publice); (e) interese legate de locul de muncă sau de familie (de exemplu, probabilitatea unui avantaj indirect sau orice presiune posibilă din partea angajatorului conciliatorului, a asociaților săi sau a membrilor direcți de familie)