title: Information i den offentlige sektor: en vigtig ressource for Europa - Grønbog om information i den offentlige sektor i informationssamfundet

eurovoc_concepts:
access to information
administrative transparency
dissemination of information
information policy
public administration

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 01. 1999 KOMQ998) 585 endelig udg. INFORMATION I DEN OFFENTLIGE SEKTOR: EN VIGTIG RESSOURCE FOR EUROPA GRØNBOG OM INFORMATION I DEN OFFENTLIGE SEKTOR INFORMATIONSSAMFUNDET (forelagt af Kommissionen) INDHOLDSFORTEGNELSE Problemstillingen Kapitel I: Hvorfor er information i den offentlige sektor en vigtig ressource i Europa? 1. 1 Betydningen af de europæiske borgeres adgang til information 1. 2 Information i den offentlige sektor: Muligheder for økonomisk vækst og beskæftigelse Kapitel II: Informationssamfundet og den offentlige sektor 11. 1 Elektronisk forvaltning 11. 2 Elektronisk forvaltning og information i den offentlige sektor 11. 3 Elektronisk adgang for alle? 1 3 3 5 8 8 9 10 Kapitel III: Spørgsmål med relation til adgang til og udnyttelse af information i den offentlige sektor 11 111. 1 Definitioner 111. 2 Betingelser for adgang til information i den offentlige sektor 111. 3 Praktiske værktøjer, der gør adgangen lettere 111. 4 Prisspørgsmål 111. 5 Konkurrence 111. 6 Spørgsmål vedrørende ophavsret 111. 7 Privatlivets fred 111. 8 Ansvarsspørgsmål 111. 9 EU-information Afsluttende bemærkninger 11 11 13 13 16 17 17 17 18 19 Bilag 1: Den nuværende situation i medlemsstaterne med hensyn til lovgivning og politik for adgang til information i den offentlige sektor Bilag 2: Europa-Kommissionens initiativer vedrørende information i den offentlige sektor - Baggrunden for denne grønbog Bilag 3: Den nuværende situation i USA: de lovgivningsmæssige rammer 21 27 29 V?<5L Problemstillinger* Information i den offentlige sektor1 spiller en 1. fundamental rolle for det indre marked og den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser og personer. Uden brugervenlige, let tilgængelige administrativ, juridisk, økonomisk eller anden information fra det offentlige kan de økonomiske aktører ikke foretage valg på et velunderbygget grundlag. information i Europa er ofte 2. Offentlig fragmenteret og spredt, og den er derfor ofte ikke så god, som det var meningen, den skulle være. Denne situation skyldes først og fremmest forskelle i de nationale lovgivninger2 om adgang til og udnyttelse af information og forskellige former for praksis, der gør det sværere at få adgang til dataene. Det drejer sig ikke om, at producere mere medlemsstaterne information, men om at den information, som allerede findes, bør gøres tydeligere, og det bør gøres lettere for potentielle brugere at få adgang til den. skal 3. Let adgang til offentlig information er en for den europæiske absolut nødvendighed I denne henseende industris konkurrenceevne. i EU betydeligt dårligere er virksomhederne stillet end deres amerikanske konkurrenter, som nyder godt af et højt udviklet og effektivt alle offentligt informationssystem administrationsniveauer3. Hurtig adgang til information i den offentlige sektor er også af stadig større betydning for udviklingen af netværksøkonomien og valorisering af dens økonomiske potentiale. på I Europa er spørgsmålet især af stor 4. betydning for SMV'erne, som kun kan afsætte få ressourcer til en ofte vanskelig søgning efter fragmenteret information. I den sidste ende har dette negative konsekvenser for skabelsen af nye arbejdspladser. Det samme gælder for de europæiske vanskeligheder, indholdsvirksomheder i amerikanske sammenligning med modstykker, når det drejer sig om udnyttelse af information i den offentlige sektor. støder deres som på 1 Definitionen af den offentlige sektor er et af de spørgsmål, der skal drøftes, og det analyseres i kapitel III. Statsejede virksomheder, der drives på markedsvilkår og ud fra private og kommercielle overvejelser, skal imidlertid helt klart ikke omfattes af denne grønbog. 2 Jvf. oversigt over lovgivningen i bilag 1 3 Siden vedtagelsen af Freedom of Information Aet i 1966. har den amerikanske regering ført en meget aktiv politik med hensyn til adgang til og kommerciel udnyttelse af information i den offentlige sektor. Dette har været til stor gavn for udviklingen af den amerikanske informationsindustri. I bilag 3 gives et billede af de nuværende lovgivningsmæssige rammer i USA. i fc 5. I dagens samfund, hvor euroen bringer integrationsprocessen et godt stykke videre, er det forhold, at EU-borgerne ikke i tilstrækkelig grad kan udnytte den offentlige information, der er tilgængelig i andre EU-medlemsstater, lidt af en anakronisme. Faktisk er denne situation i strid med borgernes traktatfæstede rettigheder. og spredning til opbevaring 6. Den øgede anvendelse af elektroniske medier af information fra den offentlige sektor kan bidrage til at forbedre situationen, men den har også haft tendens til at gøre de forskelle, der allerede findes mellem medlemsstaterne, endnu større. Nogle medlemsstater er begyndt at undersøge for den offentlige ny forvaltning, især med hensyn til adgang til og udnyttelse af information i den offentlige sektor. 4 teknologis betydning tilpasse deres 7. Dette spørgsmål er også vigtigt i forbindelse med udvidelsen af EU, hvor ansøgerlandene skal juridiske systemer og tjenester, således at de opfylder offentlige kravene om optagelse. Lettere adgang til information i den offentlige sektor vil bidrage til denne proces. politisk for hurtigt at 8. Behovet iværksætte en struktureret debat på europæisk plan er nu tidligere. Målet med denne tydeligere end grønbog er at gennemføre en bred offentlig høring med inddragelse af alle de berørte aktører og omfattende alle de vigtigste spørgsmål, ligesom det er målet at få sat gang i en plan. Grønbogen bygger bl. a. på resultaterne af en omfattende forudgående høringsproces, der startede i juni 1996, og som har involveret repræsentanter medlemsstaterne, borgergrupper og brugergrupper og fra den private sektor, især informationsindustrien. Alle de hørte mente, at det var en god idé at sætte en debat i gang på dette område. europæisk debat for på 9. De spørgsmål, der behandles i grønbogen, er udledt af ovennævnte høringsproces. Reaktionerne på denne grønbog og de spørgsmål, den rejser, vil tjene som vejledning for yderligere initiativer på dette område. Det er klart, at yderligere debat og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og de andre aktører vil være nødvendig. vil spørgsmål 10. Nogle tekniske løsninger, nogle vil kunne klares ved forbedring af administrative procedurer mens andre igen vil Afhængig af løsninger. kræve politiske resultaterne af den offentlige høringsproces er kræve 4 F. eks. hvidbogen Freedom of Information i Det Forenede the Accessibility of Government Kongerige, Towards Information' franske handlingsprogram Préparer l'entrée de la France dans la Societé de l'informaton. Nederlandene det og i til det muligt, at Kommissionen fremlægger forslag forbedring af situationen på til aktioner europæisk niveau inden for specifikke områder. Sådanne forslag vil selvfølgelig kun blive overvejet, hvis de er i overensstemmelse med og subsidiaritetsprincippet proportionalitetsprincippet. Et eventuelt initiativ vil blive begrænset til det, som er nødvendigt, for at opfylde traktaternes mål. 11. Intet i denne grønbog eller i eventuelle aktioner til opfølgning af denne må ses som et forsøg på at tilsidesætte nationale regler for ejendomsret eller påvirke de opgaver, som offentlige organer i de forskellige medlemsstater varetager. Alle berørte parter fra både den offentlige og til at den private sektor opfordres kraftigt fremsætte deres synspunkter vedrørende de spørgsmål, der er bragt på bane i denne grønbog. Kommissionen fremsender gerne på anmodning supplerende baggrundsoplysninger om Kommissionens eller medlemsstaternes politik vedrørende informationsadgang. Svar, kommentarer og anmodninger bedes sendt til følgende adresse inden den 1. juni 1999 European Commission Attn. Mr. Huber HeadofUnitDGXIII/E-1 Båtiment EUROFORUM Office 1174 Rue Alcide de Gasperi L-2920 Luxembourg E-post: pubinfo@cec. be tilgængelige Alle bidrag vil blive gjort i papirformat, når høringsprocessen er afsluttet, medmindre man anmoder om, at de behandles fortroligt. Der er blevet oprettet et websted for både grønbogen og de indlæg, der modtages. Det findes på følgende adresse: http://www. echo. lu/legal/en/access. html Kapitef I: Hvorfor er information i den offentlige sektor en vigtig ressource i Europa? 1. 1 Betydningen af de europæiske borgeres adgang til information Udnyttelse af rettighederne i EF-traktaten 12. EF-traktaten giver EU's borgere en række grundlæggende frihedsrettigheder. Der er dog betydelige praktiske vanskeligheder, som kan forhindre borgerne i at udøve disse rettigheder. Vanskelighederne skyldes først og fremmest manglende gennemsigtighed for borgere, arbejdsgivere og myndigheder på alle niveauer. ^ flere I mange tilfælde kan information være 13. forskellige databaser eller spredt på informationsskranker hos lokale myndigheder. En større gennemsigtighed med hensyn til information i den offentlige sektor kan derfor i EF- underbygge de rettigheder, der gives traktaten, ved at forbedre de praktiske vilkår for deres udnyttelse. 14. Det forhold, at der findes forskellige sprog i Europa, vil fortsat i et vist omfang være til hinder for adgang til offentlig information i hele Europa. Flersproget imidlertid fremmes, især ved anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi6. information kunne for EU. Dette gælder både 15. Adgang til information i den offentlige sektor er af afgørende betydning for mobiliteten inden for arbejdstagere og kategorier som studerende og til pensionister. mulighederne, forholdene og procedurerne i hele Europa kan hjælpe dem til at træffe deres valg om eventuel mobilitet på et mere solidt fordelene ved at grundlag og udnytte alle benytte sig af rettens til at flytte til et andet EU- land. kendskab bedre Et 16. Nedenstående eksempel viser, at der gøres en indsats på europæisk plan for at forbedre informationsstrømmene, hvilket forbedrer de enkelte arbejdstageres muligheder for mobilitet inden for EU. 5 Jvf. f. eks. Resultattavle for det indre marked, maj 1998, s. 14. 6 Aktiviteterne inden for sprogteknologi i fjede og femte rammeprogram sig med de for F&U beskæftiger teknologiske aspekter af dette spørgsmål. Dette arbejde suppleres af det markedsorienterede MUS-program, som er et fremme af EU's sproglige mangfoldighed informationssamfundet, EFT L 306 af i 28. 11. 1996, s. 40. flerårigt program til har sammen Europa-Kommissionen med medlemsstaterne oprettet EURES-nettet med støtte fra EU's program vedrørende dataudveksling mellem administrationerne (IDA). Hensigten med nettet er at forbinde databaser over ledige job i alle europæiske lande til et fælles europæisk net. Gennem systemet får de arbejdssøgende ikke blot oplysninger om ledige job, men også andre relevante oplysninger, som de har brug for, hvis de vil arbejde i et andet EU-land. Systemet giver også arbejdsgiverne mulighed for på europæisk plan at søge efter medarbejdere med de kvalifikationer, som der er brug for. http://europa. eu. int/jobs/eures/ om fordel af det information 17. Adgang til information i den offentlige sektor drejer sig dog om mere end mobilitet. Den har også betydning for den måde, som borgerne kan indre marked på. drage administrative Manglende procedurer eller om priser, kvalitet eller sikkerhedskrav er en af de hindringer, der får forbrugerne til at afholde sig fra at købe varer og tjenesteydelser i en anden medlemsstat. Det er f. eks. meget svært at få oplysninger vedrørende import af biler med rattet i højre side fra De britiske Øer til kontinentet eller import af biler med rattet i venstre side fra kontinentet til De Britiske Øer7 Et andet eksempel er på finder det skatteområdet, hvor skatteyderne meget fyldestgørende at oplysninger om internationale skatteordninger. 8 vanskeligt få 18. På topmødet i Cardiff, blev der lanceret et program med titlen "Dialogen med borgerne og erhvervslivet". Dette fællesskabsprogram er en opfølgning af Borger i EU-initiativet. Det er henvendt til både borgere og erhvervsliv i et forsøg på at øge bevidstheden om de muligheder, som det indre marked indebærer. Bedre adgang til information i den offentlige i denne sektor er et meget vigtigt aspekt forbindelse. Deltagelse integrationsproces i den europæiske 19. Et Borgernes Europa vil kun kunne skabes, hvis borgerne reelt deltager i opbygningen af Den Europæiske Union. En sådan deltagelse forudsætter, at de er velinformerede om spørgsmål vedrørende EU og EU's aktiviteter. Adgang til information på både europæisk og nationalt plan kan i høj grad bidrage hertil. ' 'Listening to Citizens; The difficulties that people face in exercising their rights within the Single European Market'. 8' Ibidem. Denne rapport indeholder flere eksempler på at utilstrækkelige for EU- borgere, der ønsker at udøve deres rettigheder i det indre marked. information gør livet besværligt Ved det seneste valg til Europa-Parlamentet havde utilstrækkelig information om EU-borgernes valgret og valgbarhed negative virkninger: antallet af vælgere fra en anden medlemsstat, der deltog i valget i den medlemsstat, hvor de var bosiddende, var relativt ringe, og kun én kandidat fra en anden medlemsstat blev valgt i den medlemsstat, hvor hun var bosiddende? I konklusionerne 20. Tilstrækkelig let adgang til information fra og om EU vil være til stor gavn for den europæiske integrationsproces. fra topmødet i Cardiff er det endnu engang blevet understreget, at det er vigtigt at bringe Den Europæiske Union tættere på borgerne og gøre den mere gennemsigtig og relateret til dagligdagen ved i størst muligt omfang at give adgang til information om EU's aktiviteter. "^ Dette er en opgave for EU og medlemsstaterne i fællesskab, idet en betydelig del af den information, der vedrører EU's aktiviteter befinder sig på nationalt niveau. Det er derfor vigtigt, at borgerne i EU har ret til adgang ikke blot til dokumenter i institutionerne, men også til EU-relevant information i bredeste forstand i medlemsstaterne. til adgang 21. For at øge gennemsigtigheden af EU's aktioner til fordel for borgerne har man med Amsterdam-traktaten i EF-traktaten stadfæstet retten til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter. '11 Disse bestemmelser er især vigtige, fordi de støtter den demokratiske proces og øger forståelsen for den europæiske integration. Det er et vigtigt skridt, idet en betydelig del af til Den Europæiske Ombudsmand klagerne vedrører gennemsigtighed og adgang til information. fører en aktiv politik 22. EU-institutioneme med hensyn til spredning af information om dem selv og deres ansvarsområder. Bilag 2 giver et overblik over initiativer på dette område. Jvf. Anden 9 unionsborgerskab, KOM/97/230 endelig udg. 10 Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Cardiff, Kommissionen rapport fra om 15. /16. juni 1998. 11 I den nye artikel 191A i EF-traktaten hedder det: 1. Alle unionsbrogere og alle fysiske og juridiske personer, der har bopæl eller hjemsted i en medlemsstat, har ret til aktindsigt i dokumenter fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen efter de principper og på de betingelser, der fastsættes i henhold til stk. 2 og 3. 2. Generelle principper for og begrænsninger i denne aktindsigt af hensyn til offentlige eller private interesser, fastsættes af Rådet efter fremgangsmåden i artikel 251 senest to år efter Amsterdam-traktatens ikrafttræden. 3. Ovennævnte institutioner indarbejder hver især særlige bestemmelser deres forretningsordener. Erklæring nr. 17 vedhæftet Amsterdam-traktaten havde allerede banet vejen for denne udvikling. vedrørende aktindsigt i Webstedet EUR-Lex er et godt eksempel på dette. På EUR-Lex kan man f. eks. gratis se De Europæiske Fællesskabers Tidende (EFT) indtil 45 dage efter offentliggørelsen; traktaterne, gældende lovgivning og retspraksis. Webstedet ajourføres dagligt på 11 sprog med de seneste udgaver af EFT. Disse er tilgængelige på Internet få timer efter offentliggørelse af papirudgaven. http://europa. eu. int/eur-lex trods 23. Til for disse bestræbelser kunne mange borgere i EU godt ønske sig mere information om EU. Der er tydeligvis en stigende interesse for EU-spørgsmål, som har betydning for borgernes dagligdag. 68% af de adspurgte har behov for eller ønsker mere information om Den Europæiske Union. Europæerne ønsker især at vide mere om deres rettigheder som borgere i EU (49%), om den fælles valuta (45%) og om beskæftigelsen (42%). Alle disse spørgsmål er områder med høj prioritet i EU's politik. Kilde: Eurobarometer 49, september 1998. Fig. 1 :Hvor mange ønsker at vide mere om EU? :M: „ 3 3. _ M: „3Z. ^A~ , ^_ iM^ sa:. fiT. J22- X J2&, B A L D UK IRL NL 91 *•• _24_ ?? t;; ™ i in EU15 ™ E-y'- E ?n E DK 3ZZE FIN 17 {?«>::. S F P I _24_ Ji2_ _25_ TT-r. GR J2E_ mm _J3_ „4L. „m J2Z- _a&- J3X. • • • • «> J2fi- „2&- „ 2 3- J52~ i 33-. * *. '. >. •. "i. :. ". 9i. „sii -:-:-:-:"i ™ Si J3å- •» 1« X ^ lS CD % Reelt behov for at vide mere il % Kunne godt tænke sig at vide mere O % Mener at vide tilstrækkeligt Kilde: Eurobarometer 49, 1998 24. Et andet aspekt af Borger i EU er bedre adgang til information om andre medlemsstater. Dette vil bidrage til at øge borgernes kendskab til andre europæiske lande, hvilket igen vil føre interesse til større for den europæiske integrationsproces. Med henblik herpå kunne offentlige organer i de forskellige medlemsstater gøre information med interesse for statsborgere fra andre lande lettere tilgængelige for disse. 1. 2 Information i den offentlige sektor: Muligheder for økonomisk vækst og beskæftigelse Hvorfor er det vigtigt for virksomhederne at have adgang til information i den offentlige sektor? de 25. Adgang til information i den offentlige sektor en forskellige medlemsstater i nødvendighed af at virksomheder, der opererer i mere end en medlemsstat, kan udnytte de eksisterende muligheder. er typer alle for informationer, der er først og relevante for 26. De virksomhederne, er fremmest af administrativ art. I øjeblikket er det stadig svært, at få et fuldt billede over de rettigheder og pligter, der er nødvendige for at en virksomhed uden problemer kan operere i andre EU-lande. 58% af virksomhederne mener, at det er sandsynligt, at adgang til information ville gøre det muligt for dem at udvide deres aktiviteter i EU. F. eks. angav 66% af virksomhederne, at de havde behov for nøjagtige oplysninger om administrative procedurer. 25% af virksomhederne mener, at hindringer for handel og erhvervsaktiviteter skyldes manglende information om EU-bestemmelser. Kilde: Resultattavle for det indre marked, oktober 1998. 27. Utilstrækkelige administrative informationer er især til skade for SMV'erne, fordi disse ikke har de ressourcer, der er nødvendige for at finde en masse oplysninger, der ofte er spredte. af stor være betydning 28. Også oplysninger af ikke-administrativ art kan for beslutningstagningen i virksomheder. Statistisk, økonomiske og geografisk information er nogle eksempler herpå. Sådanne informationer spiller en central rolle for virksomhederne inden for især når der skal alle aktivitetssektorer, fastlægges en virksomhedsstrategi, træffes marketingsbeslutninger udarbejdes eksport- og investeringsplaner. Hurtig og let adgang til sådan information gør det muligt for virksomhederne at træffe beslutninger på et velunderbygget Utilstrækkelige grundlag. information kan i betydelig grad være med til at bevirke, om en grænseoverskridende operationer udskydes. beslutning eller at 29. Virksomhedsoplysninger i hele Europa, som indsamles af handelskamrerne, er f. eks. ikke let tilgængelige. På europæisk plan er der blevet iværksat et initiativ, der skal forbedre situationen på dette område nedenfor). (se det indrammede felt EBR li-projektet EBR li-projektet (European Business Register) er blevet iværksat, fordi manglen på en fuldt integreret europæiske informationstjeneste virksomheder udgør en potentiel trussel mod et effektivt fungerende indre marked. vedrørende Formålet med projektet er at sikre, at basale oplysninger om alle virksomheder i Europa er tilgængelige overalt i Europa uden hindringer som følge af forskellig sprog, forskellige registreringssystemer, forskellige net osv. teknologi, forskellige der EU's EBR, finansieres fuldt telematikapplikationsprogram operationelt i december 1998, og der er nu elektronisk adgang til virksomhedsoplysninger i 10 EU-medlemsstater samt Norge. under (TAP), blev http://www. ebr. org tilgængelig 30. Også statistisk information om europæiske markeder og økonomiske tendenser er i mange tilfælde for sent. Dette problem hænger dog snarere sammen med indsamlingen af nationale statistikker (forskellige metoder, Eurostat, frister indikatorernes af SM Vernes byrder osv. ) end med adgangen som sådan. formindskelse fremsendelse kvalitet, for til i den information 31. Manglende adgang til offentlige kan stille udenlandske sektor virksomheder dårligere i konkurrencen med indenlandske virksomheder, der kan udnytte deres egne erfaringer med forholdene i det pågældende område. Dette gælder f. eks. for forsikringstjenester, der i høj grad er afhængige af specifik lokal information om risici osv. 32. Sådan manglende adgang har også en negativ virkning for virksomheder, der naturligt opererer på tværs af grænserne. Internationale transportvirksomheder, der tilbyder transport i hele Europa, er et eksempel herpå. Nøjagtig lokal information, trafikoplysninger og vejrmeldinger for blot at nævne nogle - er af stor betydning for deres daglige operationer. - geografisk information ikke-administrativ 33. Både administrativ og information er også for offentlige kontrakter12. For at skabe et virkeligt indre marked for offentlige infrastrukturarbejder er det i det meget vigtigt med gennemsigtighed relevant 12 Den særlige sektorrapport om offentlige kontrakter, november 1997, viser betydningen af adgangen til information inden for dette område. Se rapporten på GD XV's adressen http://europa. eu. int/comm/dg15/en/pubnlproc/ websted på offentlige. Samtidig er det nødvendig at have adgang til information om lokale forhold for at få reglerne til at fungere og give alle deltagende chance. Da den virksomheder fair pågældende er gennemskuelig, er offentlige kontrakter i praksis ofte kun et nationalt anliggende, uanset EU- lovgivningen på området. en information altid ikke på europæisk 34. Et andet eksempel, hvor informationernes manglende gennemskuelighed har negative konsekvenser er patentinformation. Europæiske Patentmyndighed anslår, at der hvert år anvendes 18 mia. euro på forskning, der allerede er udført én gang. Bedre adgang til oplysninger om den seneste forskning vil kunne reducere dette beløb. plan, Den Esp@cenet og har Patentorganisation Den Sammen med de lande, der er medlemmer af den Europa- Europæiske Kommissionen Europæiske Patentmyndighed lanceret en ny service under navnet esp@cenet, og der er adgang til denne via Internet. Hovedformålet med denne service er at give brugerne let adgang til gratis patentoplysninger (over 30 millioner patentdokumenter). Formålet er også på nationalt og fremme internationalt plan bevidstheden, ikke mindst hos de små og mellemstore virksomheder, om de informationer, der er offentligt tilgængelige. at http://www. european-patent-office. org/ 35. Den konklusion at adgang til information i den offentlige sektor er af betydning for virksomheder i hele Europa bakkes også op af den nylige rapport "Håndtering af ændringer" fra Gruppen af eksperter på højt plan om økonomiske og arbejdsmæssige følger af de industrielle ændringer. 13 I denne anføres det, at det "styrke konkurrenceevnen med en fuld åbning af det europæiske marked for telekommunikation og. datatjenesteydelser samt skabe større adgang til regerings- og andre statsejede data". prioriteres, bør nu at og informationsindhold til skabelse af værditilført værditilførte informationsindhold informationstjenester. Undersøgelser har vist, at kommercielle størstedelen af informationstjenester EU's informationsmarked består af tjenester inden for områder, hvor den offentlige sektor ligger inde med meget store ressourcer. de på vigtig figur 2 ressource fremgår det tydeligt, at 37. Af i den offentlige sektor er en information meget i mange informationstjenester, idet den enten er det egentlige emne (samfundsinformation, politisk information, juridisk information) eller et vigtigt (virksomhedsprofil, råmateriale teknisk og patentinformation, videnskabelig, Fig. 2 : Indtægter fra elektroniske informationstjenester i EØS, opdelt efter emneområde Juridisk information-1 4% Rejser, turisme 1% Patent information 1% STM 6% Andet 7% Anden erhvervs information 8% Samfund/ "- politik 15% Finans/ økonomi 34% Virksom hedsprofiler 24% Kilde: MS Study ofthe markels for electronic information services in the EEA, 1994 (Samlede indtægter i 1994: 5517 mio. ecu) medicinsk information (STM) osv. ). informationsindhold, 38. Information i den offentlige sektor er derfor vigtigt er af afgørende betydning for informationsindustrien og et centralt element inden for elektronisk handel14. der information potentiale, der skal udforskes og udnyttes i den offentlige sektor: Et 36. Den offentlige sektor er qua dens størrelse for og aktiviteter den største enkeltkilde 39. Indholdsindustrien er inde i en meget hurtig vækst, og der beskæftiges ca. fire millioner mennesker i denne sektor i Europa^. Meget af 13 "Håndtering af ændringer", Gruppen af eksperter på højt plan om økonomiske og arbejdsmæssige følger af de industrielle ændringer, endelig rapport, november 1998. Det særlige møde i Det Europæiske Råd i Luxembourg (21. -22. november 1997) opfordrede denne gruppe til at analysere de industrielle ændringer i EU og undersøge metoder til at foregribe og håndtere ændringer og deres økonomiske og sociale konsekvenser. 14 For yderligere oplysninger om de seneste tendenser inden for indholdsindustrien i netværksøkonomien henvises til CONDRINET-undersøgelsen (CONtent and Commerce DRiven Strategies in Global NETworks), oktober 1998. Undersøgelsen blev bestilt af Kommissionen og udført af Gemini Consulting. Se http://www2. echo. lu/condrinety 15 for informationsteknologi, 1998. Data vedr. indhold omfatter sektorerne for massemedier, markedsføring og reklame. Observatorium Europæiske Det private sektor er interesserede i samarbejde med organer inden for den offentlige sektor på tværs af grænserne om at udnytte information i den offentlige sektor, og at der findes et reelt potentiale, der skal udforskes og udnyttes bedre på europæisk niveau. Potentialet i EU, som det fremgår af indkaldelsen af forslag under INFO 2000 I 1998 indkaldte Europa-Kommissionen inden for rammerne af INFO2000-programmet forslag til pilot eller forundersøgelsesprogrammer. Formålet med indkaldelse af forslag var at gøre de denne informationsressourcer, der befinder sig i den offentlige sektor lettere tilgængelige med henblik på udnyttelse i europæiske multimedie-indholdstjenester. Ved fristens udløb var der blevet modtaget 141 forslag. De samlede omkostninger til det foreslåede arbejde beløb sig til 109,7 mio. ecu, og det samlede beløb, som EU ville skulle bidrage med, var på 50,6 mio. ecu. Dette var 7 gange mere end de oprindeligt afsatte budgetmidler på 7 mio. ecu. kan nogle tilfælde 45. I kommerciel genanvendelse af information fra den offentlige sektor imidlertid give anledning til spørgsmål vedrørende grænserne mellem de forskellige aktørers rolle og begrænsninger af denne. Når private interesser kommer ind på markedet for offentlig blive vanskeligere at sikre, at der er adgang for alle borgere. Hvis den offentlige sektor samtidig tilfører og markedsfører kommercielle informationsprodukter på et informationsmarked, der hidtil har været privat, opstår spørgsmålet om fair konkurrence måske. information merværdi, information, kan det egen 46. Disse spørgsmål og mulige hindringer på europæisk plan for udnyttelse af information i den offentlige sektor vil blive behandlet i kapitel ved væksten vil finde sted i SMV'er, der søger at forvaltning og udnytte mulighederne information. Oprettelsen og bearbejdning af udviklingen dynamiske disse meget af virksomheder bør fremmes, især fordi de er af afgørende betydning for skabelsen af nye arbejdspladser i det 21. århundrede. europæiske repræsentanter 40. Den informationsindustri konkurrerer på det globale marked. Under den forberedende proces forud for denne grønbog har europæiske kraftigt og vedvarende informationsindustri påpeget, udgivere europæiske konkurrencemæssig var dårligere stillede end udgivere uden for Europa. for den at 41. Bedre muligheder for udnyttelsen af information i den offentlige sektor ville til dels kunne rette op på denne situation og ville medføre nye muligheder for jobskabelse. I USA har de gunstige betingelser for sådan udnyttelse allerede sat skub i informationsindustrien. 42. Der findes næsten ingen regler i Europa for betingelserne for den private sektors udnyttelse af information i den offentlige sektor. I 1989 offentliggjorde Kommissionen nogle retningslinjer for synergien mellem den på sektor private offentlige informationsmarkedet. Lignende retningslinjer blev udarbejdet af handels- og industriministeriet i Det Forenede Kongerige I 1994 udsendte statsministeriet i Frankrig en cirkulære om dette område, og den nederlandske regering vedtog i 1997 et aftalememorandum. i 1985. den og ikke et 43. Selv om der er tale om prisværdige klart og findes der initiativer, sammenhængende sæt af principper, der er gældende i hele EU. Denne mangel på klare og sammenhængende principper betyder, at den europæiske industri konkurrencemæssigt er dårligere amerikanske I nogle tilfælde har dette fået konkurrenter. førende til at virksomheder investere i produkter baseret på information fra den offentlige sektor i USA. europæiske stillet dens en Den britisk/nederlandske koncern Reed Elsevier plc, har erhvervet det amerikansk baserede LEXIS- NEXIS-selskab, der er en af de ledende udbydere af online-informationstjenester management værktøjer for mange forskellige erhvervssektorer (1,4 mia. dokumenter i mere end 8. 692 databaser, 1,5 mio. abonnenter, 1200 ansatte på verdensplan). De er bl. a. specialiseret inden for juridisk information. og 44. Pilotprojekter europæiske under INFO2000-program16 har vist, at parter fra den det 16 INFO2000-programmet (Rådets beslutning af 20. maj 1996, EFT L 129 af 30. 5. 1996, s. 24) Kapitel I I: Informationssamfundet og den offentlige sektor 47. Debatten om information i den offentlige sektor bør ses i sammenhæng med udviklingen af informationssamfundet. De nye informations- og kommunikationsteknologier er hurtigt ved at ændre den måde, som de offentlige organer fungerer på, hvilket gør det endnu vigtigere hurtigt at komme i gang med en debat om information i den offentlige sektor. 11. 1 elektronisk forvaltning 48. Informationssamfundet, hvis udvikling drives større og mere fremad af en stadig og informations- brug af overbevisende kommunikationsteknologi, påvirker også i stadig stigende grad den offentlige sektor. De offentlige følger den private sektors administrationer teknologis eksempel og udnytter den nye enorme potentiale til at fremme effektiviteten. Denne udvikling kan betegnes som "elektronisk forvaltning" og dækker både intern og ekstern og anvendelse kommunikationsteknologi (ICT) i den offentlige sektor. informations- af 49. Betydningen af denne udvikling erkendes i lande overalt i stadig større grad i mange verden. I Europa gennemføres der forsøg på alle niveauer i det offentlige - lokalt, regionalt, nationalt og på europæisk plan - for at forbedre de offentlige tjenester og deres interaktivitet med verden udenfor. af og informations- fremmer også mellem og 50. Anvendelsen ikke blot den kommunikationsteknologi gør interne operationer offentlige administrations i høj grad lettere, men forskellige kommunikationen administrationer interaktiviteten med borgerne og virksomhederne. Dette er et af de helt centrale elementer i "elektronisk forvaltning": tættere på De offentlige organer kommer borgerne og og derved virksomhederne forbedres det offentliges tjenester og service. På EU-plan bidrager programmer som IDA og de aktioner inden for det femte rammeprogram for forskning og udvikling, der er orienteret mod den offentlige sektor, til at fremme denne udvikling. 51. Tjenesterne inden for elektronisk forvaltning kan tre regel hovedfunktioner, som de opfylder. opdeles efter som de Informationstjenester, hvor man på anmodning kan klassificeret sorteret information (f. eks. websteder). fremhente og er Kommunikationstjenester, interaktivitet med enkeltpersoner (private eller forretningsmæssige) eller grupper af personer (f. eks. via e-post eller diskussionsgrupper). hvor der erhverve hvor man Transaktioner, produkter og tjenester online eller fremsende data (f. eks. formularer, stemmeafgivelse). kan Tabel 1 giver en oversigt over mulige tjenester og deres anvendelsesområder. Tabel 1 En oversigt over tjenester inden for elektronisk administration Information Kommunikation Transaktioner Dagligdagen Information om arbejde, bolig, uddannelse, sundhed, kultur, transport, miljø osv. Teleadministration Fortegnelser Politik Vejledning i administrative procedurer Offentlige registre og databaser Love, dokumenter, politiske programmer, høringsdokumenter Baggrundsinformation i beslutningsprocessen Diskussionsfora for emner af betydning i dagligdagen; tilmelding til f. eks. bestilling af billetter, sportsbegivenheder Opslagstavler (bolig, arbejde) e-post-kontakt til det offentlige elektronisk indsendelse af formularer Diskussionsfora for politiske spørgsmål e-post-kontakt til politikere folkeafstemninger valg opinionsundersøgelser Kilde: Institute of Technology Assessment, Austrian Academy of Sciences and Centre for Social, Background Paper to "the Information Society, Bringing Administration Closer to the Citizens Conference", November 1998 (organised by the Centre for Social Innovation on behalf of the Information Society Forum/Work Group 5/Public Administration). rolle betragtes for elektronisk normalt forvaltning, som 52. Transaktioner fordi fremtiden formularer spiller en central i alle administrative processer. I en nyere tysk Delphi undersøgelse mente de adspurgte eksperter, at transaktionstjenester ville blive en realitet inden for de kommende ti år. Det vurderes at 40 procent af alle den offentlige administrations formularer i USA allerede er elektronisk tilgængelige. Denne form for forvaltning kan mindske både borgernes og virksomhedernes administrative byrde betydeligt. forenkle dataudveksling (IDA), er at Formålet med TESS-projektet (Telematics for Social finansieres under programmet Security), der mellem vedrørende administrationerne de administrative procedurer og gøre dem hurtigere for at sikre borgernes adgang til deres retmæssige sociale ydelser. Opgaven går ud på at erstatte papirformularer med elektronisk udveksling af oplysninger. De to vigtigste områder, som man i øjeblikket beskæftiger sig med inden for TESS, er vandrende alderspensioner arbejdstagere den pension, som tilkommer dem) og godtgørelse af naturalydelser ydet i forbindelse med sygdom (hvis den medlemsstat, hvor ydelsen gives, er en anden end den medlemsstat, hvor den pågældende er forsikret). sikre (for at 53. En omstrukturering af den offentlige service vil nok kræve, at offentlige organer på alle niveauer foretager betydelige investeringer samt at "kulturen" ændres. Resultaterne berettiger dog dette. "Elektronisk forvaltning" giver en bedre fungerende offentlig sektor, der er tættere på borgerne. i selv involveret "elektronisk 54. EU er betydelige omstruktureringsbestræbelser for at udnytte de fordele, som forvaltning" giver. Transaktioner med og information til borgerne vil i stigende grad blive elektroniske. Et eksempel: inden længe vil Kommissionen være i stand til at behandle elektroniske projektforslag inden for det forskning og udvikling. Der er dog juridiske hindringer på EU- niveau, der skal for at gøre disse løses transaktioner til realitet. rammeprogram femte for 55. Et aspekt af elektronisk forvaltning, der ofte overses, er den potentielle virkning på informationsmarkedet. Ved at anvende ny teknologi og innovative koncepter kan offentlige organer på alle niveauer komme til at spille en i rolle som en af de drivende kræfter informationssamfundets udvikling. Rapporten om Jobmuligheder i informationssamfundet^7, der blev forelagt for Det Europæiske Råd i Wien "Jobmuligheder 17 informationssamfundet: Den informationsteknologiske revolution og dens muligheder". KOM(1998) 590 endelig udg. i vil i december 1998 understreger endnu engang de offentlige organers rolle i denne sammenhæng. Deres eksempel som kunder på forkant med udviklingen og overbevise virksomhederne om, at de også bør indføre nye teknologier, og dette vil være en ansporing for informations- og kommunikationsindustrien til at udforske nye muligheder. H,a Elektronisk forvaltning og information i deø offentlige sektor borgerne for at deles om 56. Anvendelsen af ny teknologi kan i betydeligt omfang øge effektiviteten ved indsamling af information. Den giver de offentlige organer foreliggende mulighed information, når dette er i overensstemmelse med reglerne om databeskyttelse. Derved undgås det, at de samme oplysninger skal indsamles fra borgere og virksomheder mere end én gang. Dette kan ikke mindst reducere de administrative byrder, som borgerne og virksomheder, herunder de små og mellemstore, pålægges. relevante 57. Samtidig betyder det, at man deles om information, at de offentlige organer er bedre informerede og har adgang til alle de data, der er I EU- sammenhæng udveksles der mere og mere information mellem medlemsstaterne inden for områder som told, landbrug, miljø, sundhed, statistik osv. for deres arbejde. 58. Den "elektroniske revolution" har også en meget stor indflydelse med hensyn til adgangen til og spredningen af information. Internet har et enormt potentiale som en platform, hvor finde borgerne og virksomhederne offentlig information. Alle medlemsstaterne i EU benytter sig af denne mulighed. let kan 59. Som led i deres informationspolitik anvender EU-institutionerne mere og mere de muligheder, som Internet giver. De har en "familie" af websteder med omfattende informationer om EU og EU's aktiviteter. 60. Der er flere og flere besøgende på disse websteder, som det følgende eksempel: I september 1998 blev næsten 7 millioner dokumenter Kommissionens konsulteret elektronisk, hvilket var mere end en fordobling i forhold til september 1997. fremgår af af integration er information og tjenester 61. Den nye teknologi giver også mulighed for i mere levering af integreret form. Sådan især informationsbehov ønskelig, hvis et specifikt kræver kontakt forskellige række til en administrative organer. Den nye model går eller under "kvikskranke". Webstedet europa. eu. int er en sådan "kvikskranke" for information om alle EU- institutionerne. navnet shop" "one stop Infocid I Portugal er der blevet etableret et net af "Cyber- kiosker", der dækker hele landet, og som giver borgerne adgang til information om den offentlige sektor. Det globale, integrerede multimediesystem (Infocid) giver adgang til offentlig information om lang række emner som beskæftigelse, uddannelse, love, retspraksis, boliger Internet og specielt til http://www. infocid. pt/ i inden investere færdigheder 67. Dette understreger også, hvor vigtigt det er at for informations- og kommunikationsteknologi. Hvis der ikke investeres tilstrækkeligt, kan det føre til et samfund med en dyb kløft mellem folk, der kan anvende de nye værktøjer og folk, der ikke kan. Der er allerede flere projekter på europæisk niveau, der forsøger at tage fat på dette problem. EUN - European Schoolnet og Formålet med projektet, der finansieres aftaskforcen multimedieundervisningsprogrammer for "Educational Multimedia" koordineres af SOCRATES-programmet, er at etablere et europæisk skoleinformationsnet - European Schoolnet - som en multimedie- og kommunikationsplatform, der stilles til en samarbejdsramme på europæisk niveau for nationale uddannelsesmyndigheder, universiteter og industrien med henblik på udvikling af informations- og kommunikationsteknologi til skolerne, både med hensyn til indhold, pædagogisk metode og teknologi. skolerne, rådighed som for og http://www. eun. org/ 68. Bedre færdigheder vil på længere sigt også føre til bedre anvendelse af information i den offentlige sektor. Bedre informerede borgere med computerkundskaber og virksomhederne vil kræve mere og bedre information og dette vil komme til at virke som et incitament for den bedre offentlige for informationstjenester informationsindustrien flere informationsprodukter -tjenester med værditilførsel. levere og til og sektor skabe at at til af information 62. Digitaliseringen i den offentlige sektor letter ikke blot adgangen til men også mulighederne for udnyttelsen af information. En bedre adgang til information betyder sammen med det digitale format, at det bliver lettere at kombinere data fra forskellige kilder. Dette gør det muligt at skabe nye informationsprodukter med information fra den offentlige sektor som råmateriale. tydeligere information, 63. Digitaliseringsprocessen gør de forskelle, der findes mellem offentlige organer i Europa med hensyn til adgang til og udnyttelse af offentlig og mere relevante. Disse forskelle skaber hindringer for fuld udnyttelse af de muligheder, som den ny teknologi giver, og gør en debat på europæisk plan om information i den offentlige sektor endnu mere påkrævet. 11. 3 Elektronisk adgang for alle? 64. Vore samfund er ved at bevæge sig hen imod en situation, hvor alle har adgang til de nye elektroniske værktøjer. Udbredelsen af Internet finder sted meget hurtigere end det var tilfældet med andre informationsværktøjer som telefon og fjernsyn tidligere i dette århundrede. Det vil dog tage tid, før stort set alle har adgang til Internet. information Internet betyder fra den 65. Offentliggørelsen af offentlige sektor på ikke automatisk, at alle borgere har lige adgang til den. Det er store forskelle, når det gælder adgangen til informationssamfundets værktøjer (computere/modemer osv. ) og evnerne til at benytte disse værktøjer I denne sammenhæng understreges det i rapporten om jobmuligheder i informationssamfundet18, til sådanne værktøjer og evnen til at benytte dem er en forudsætning for jobskabelse og derfor bør gives høj prioritet. adgangen at 66. Disse bemærkninger viser, at der er behov for at investere i infrastrukturer, der giver alle adgang til de elektroniske net. Bibliotekerne synes at være oplagte kandidater til at opfylde denne rolle, men andre muligheder bør også undersøges. "Jobmuligheder 18 informationssamfundet: Den informationsteknologiske revolution og dens muligheder". KOM(1998) 590 endelig udg. i 10 Kapitel III: Spørgsmål med relation tit adgang til og udnyttelse af information i den offentlige sektor 69. Adgang til information i den offentlige sektor samt kommerciel udnyttelse af denne indebærer en lang række spørgsmål, der bør overvejes nøje. De strækker sig lige fra fastlæggelsen af en definition af information i den offentlige sektor til og problemer erstatningsansvar. privatlivets som fred 70. De spørgsmål, der stilles ved afslutningen af hvert afsnit, er kun vejledende. Læserne opfordres til at anlægge en åben og innovativ synsvinkel og overveje alle de områder, der er behandlet her samt andre emner, som de anser for relevante. HM Definitioner information i dan offentlige sektor 71. Det er vigtigt, at definere information i den offentlige sektor, fordi dette vil have betydning for besvarelserne af spørgsmålene i denne grønbog og en eventuel opfølgning af denne. 72. Definitionen af den offentlige sektor er forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. I love og i debatter om adgang til information i den offentlige sektor, synes der at være tre forskellige indfaldsvinkler: • Den funktionelle indfaldsvinkel, hvor den offentlige sektor omfatter organer med statslig autoritet og organer, der leverer offentlige tjenester''9. • Den juridiske/institutionelle indfaldsvinkel: der organer, kun udtrykkeligt er nævnt i de relevante love, har karakter af offentlige organer. • Den finansielle indfaldsvinkel, hvor den offentlige sektor omfatter alle organer og institutioner, der hovedsageligt finansieres med offentlige midler (dvs. at de ikke er underlagt de normale markedsmekanismer). 19 I direktiv 90/313/EØF om fri adgang til miljøoplysninger undtages organer med dømmende eller lovgivningsmæssige beføjelser fra definitionen af myndigheder. I henhold til dirketivet skal alle offentlige myndigheder på nationalt, regionalt eller lokalt plan, som har et ansvar for, og som råder over oplysninger på miljøområdet, stille disse oplysninger til rådighed for enhver fysisk eller juridisk person på dennes anmodning, og uden at denne skal godtgøre nogen fremme interesse deri. Da miljøbeskyttelse, omhander direktivet ikke kommercielle spørgsmål. I kapitel II henvises til nogle af de specifikke bestemmelser i direktivet. Aktioner gennemført på grundlag af denne grønbog vil til miljøoplysninger i medfør af direktivet, der muligvis vil blive revideret i 1999, og de vil heller ikke berøre anden relvant, gældende fællesskabsret. indskrænke adgangen formålet er at ikke Uanset hvilken indfaldsvinkel, der vælges, skal i offentlige der tages hensyn til information organer på - centralt, forskellige niveauer regionalt og lokalt. Under alle omstændigheder er det ikke meningen, at statsejede selskaber, der drives på markedsvilkår, og som er underlagt private og kommercielle love, skal falde ind under en af ovenstående definitioner. Typer af Information i den offentlige sektor information. Den 73. Information i den offentlige sektor kan klassificeres på forskellige måder. En første skelnen kan foretages mellem administrativ og første ikke-administrativ kategori vedrører selve forvaltningsfunktionen, mens den anden kategori vedrører information om verden udenfor, der er blevet indsamlet under udførelsen af det offentliges opgaver (geografisk information, virksomhedsoplysninger, forskning og udvikling osv. ). for kategorien administrativ 74. Inden information kan der igen skelnes mellem information, der er af fundamental betydning for demokratiet retspraksis, (f. eks. oplysninger om parlamentets arbejde), og information, der sådan ikke fundamental betydning. love, har en 75. En anden skelnen kan foretages mellem information med relevans for offentligheden i almindelighed om parlamentets arbejde) eller kun med relevans for en begrænset gruppe af personer med en direkte interesse. information (f. eks. fra et markedssynspunkt kan 76. Set ud information opdeles efter dens (potentielle) økonomiske værdi. Det bør bemærkes, at både information administrativ og ikke-administrativ kan have en betragtelig markedsværdi. kan kategorisering 77. Ovennævnte have betydning for den måde, som forskellige typer af information behandles på: de kan have stor betydning for spørgsmål som prissætning og copyright, og de kan vedrøre følsomme områder som databeskyttelse. Spørgsmål i : Hvilken definition af den offentlige sektor mener De, er den mest hensigtsmæssige? Hvilke kategorier af information i den offentlige sektor bør anvendes i debatten? Ifl. 2 Betingelser for adgang til information i den offentlige sektor 78. Det forhold, at der findes en adgangsret, betyder ikke automatisk, at der er ubegrænset 11 mængde og format for information bliver mindre relevante. Hvis information er direkte tilgængelig på elektroniske net, kan borgerne downloade hvad de har brug for, når de har brug for det, og hvor de har brug for det. foreligge 84. Da det imidlertid ikke er al information fra den offentlige sektor, der vil i elektronisk form inden for en overskuelig fremtid, skal der stadig tages stilling til spørgsmål om, hvor hurtigt de offentlige myndigheder skal efterkomme anmodninger, og hvor meget levere. Disse information de skal kunne spørgsmål med nødvendigheden urimelige omkostninger eller en urimelig arbejdsbyrde. sammen undgå hænger af at Tid 85. National lovgivning om adgang er forskellig med hensyn til frister for den offentlige sektor til I at efterkomme anmodninger om adgang. fransk to måneder, mens den svenske lovgivning kræver, at der skal svares "hurtigt". I nogle tilfælde er der ikke I direktiv 90/313/EØF fastsættes en frist på to måneder. fastsættes en lovgivning frist på fastsat frister. Mængde og format 86. Spørgsmålet om hvorvidt der bør være begrænsninger med hensyn til den mængde information, man kan anmode om, er straks mere komplekst. I princippet kan der indføres nogle mængdebegrænsninger med hensyn til information i manuelt format, hvis det er meget arbejdskrævende den. at Nødvendigheden af at sikre borgerne billig information skal opvejes mod adgang nødvendigheden af at undgå en for stor arbejdsbyrde for det offentlige. I tilfælde, hvor information i den offentlige sektor foreligger og er format, er det i elektronisk vanskeligere at begrunde begrænsninger med hensyn til mængden. tilgængelig samle til I forbindelse med udøvelsen af dens primære opgaver producerer den offentlige sektor en stor mængde rådata. Disse foreligger ofte i et ikke særligt attraktivt og i et svært tilgængeligt format. 87. Det kan i denne forbindelse nævnes, at mange offentlige organer er i færd med at tilpasse disse rådata, så de opfylder kundernes behov. spørgsmål: 88. Dette giver også anledning til et andet til interessant ret ubehandlede data og data på mellemniveauer og ikke blot data i deres endelige bearbejdede form. borgernes og ubetinget adgang i den offentlige sektor. I denne henseende anvender medlemsstaterne og EU forskellige regler og forskellig praksis. information til 79. De forskellige betingelser for adgang til række information giver anledning spørgsmål, der har relevans dels for borgerne og dels for virksomhedernes konkurrenceevne. Synspunkter vedrørende begge perspektiver er velkomne. til en Skal der være en særlig interesse? 80. Langt de fleste nationale love kræver ikke, at en person eller en virksomhed skal have en særlig interesse for at få adgang til information i den offentlige sektor. Da dette dog kan være tilfældet, blive debatteret. spørgsmålet fortjener at Undtagelser fra adgangsretten indgår der 81. I alle nationale regelsæt bestemmelser om undtagelser til retten til adgang. Disse undtagelser kan i grove træk opdeles i fire kategorier: • undtagelser interesse, i statens f. eks. af hensyn til national sikkerhed, offentlig ro og internationale orden, økonomiske relationer, lovgivningsprocedurer osv. Denne type undtagelser falder næsten altid ind under medlemsstaternes kompetenceområde. interesser, • undtagelser i tredjemands interesse, f. eks. af intellektuel forretningshemmeligheder, privatlivets hensyn til ejendomsret, retsprocedurer osv. fred, • undtagelser for beskytte beslutningsprocessen, f. eks. i forbindelse med forberedende information information eller udelukkende til "intern brug" osv. at • undtagelser for undgå urimelige at omkostninger eller en urimelig arbejdsbyrde i allerede de berørte myndigheder, offentliggjort urimeligt omfattende forespørgsler. f. eks. eller information Direktiv 90/313/EØF indeholder en liste over undtagelsesmuligheder, som dækker alle de ovennævnte områder. 20 forskellige 82. Undtagelser og fortolkninger af disse er i et vist omfang til medlemsstat. Nogle kommentatorer mener, at dette kan være en ulempe for virksomheder og borgere, der har behov for information, der dækker hele Europa. fra medlemsstat Tid, mængde og format 83. Fremkomsten af ny teknologi og hurtigere net betyder, at spørgsmålene vedrørende tid, 20Jvf. fodnote 19, s. 11. 12 Fig. 3 : Enhedspris for virksomhedsoplysninger i forskellige lande (Kilde: Dun & Bradstreet Europe, 1998) I Registrede data B Regnskabsoplysninger 8 EURO 10 Prismodeller I det franske cirkulære fra 1994 skelnes der mellem indsamlings- og produktionsomkostninger (som der ikke kræves betaling for) og andre omkostninger som trykning, ajourføring, datafremhentning og feks. dataoverførsel (som der kan kræves betaling for). Der skelnes desuden mellem forskellige typer af information og forskellige anvendelsestyper. findes "Hvis der allerede I UK guidelines fra 1985 går man ind for en markedsløsning: et etableret marked for information i det offentliges besiddelse, skal ministerier og lignende kræve en rimelig markedspris. Hvis der er tale om omsættelig information, der ikke tidligere er blevet udnyttet, kan kontrakterne i første omgang indgås på grundlag af de omkostninger, der er påløbet ud over de omkostninger, der normalt påløber ved behandling af de pågældende data til deres oprindelige formål". I de synergi-retningslinjer, der i 1989 blev offentliggjort af Europa-Kommissionen, går man ind for en indfaldsvinkel med distributionsomkostninger. Det anføres, at prispolitikken kan variere afhængig af informationernes art. Der bør fastsættes en pris, der er baseret på omkostninger til forberedelse af disse og overførslen af dem til den private sektor, men som fulde dog omkostninger til den rutinemæssige administration. Prisen kan nedsættes, hvis den informationstjeneste, som informationerne skal bruges til, anses for at offentlighedens set ud være nødvendige interesser. nødvendigvis omfatter ikke fra de Spørgsmål 2: Skaber forskellene i betingelserne for adgang til information i medlemsstaterne hindringer på europæisk plan? offentlige sektor den i Hvis dette er tilfældet, hvilke elementer drejer det sig så om: krav om særlig interesse, undtagelser, format eller mængde? Hvilke løsninger kunne man forestille sig? 111,3 praktiske vajrktøjer, der gør adganger* lettere som "kunder" 89. Både borgerne og virksomhederne kan til betragtes de informationstjenester, der tilbydes af den offentlige sektor. Kundebegrebet indebærer, at borgernes og virksomhedernes behov tages i betragtning, når tjenesterne udformes, og at der tilbydes brugervenlige søgemekanismer. 90. Der findes mange forskellige datasæt i den offentlige sektor. Ifølge et nyligt skøn over offentlige databaser i Nederlandene findes der alene der omkring 36. 000 21 For at hjælpe "informationskunderne" med at finde rundt i denne enorme mængde af data kan det være nødvendigt at udarbejde metadata og fortegnelser. Dette giver anledning til følgende spørgsmål: Spørgsmål 3: Kunne udarbejdelsen af europæiske metadata (information om tilgængelig information) gøre det lettere for Europas borgere at finde rundt i den offentlige information i Europa? Hvis dette er tilfældet, hvorledes kan det så bedst gennemføres? Hvilke kategorier af indhold bør fortegnelser over information i den offentlige sektor omfatte? HU Prl$$pørg$måt prisfastsættelsesmodellerne 91. Priserne og varierer enormt i de forskellige medlemsstater forskellige offentlige organer og og de institutioner i samme medlemsstat. Som et eksempel viser figur 3 de meget forskellige leverer priser virksomhedsoplysninger, må betale for at få adgang og regnskabsoplysninger i Europa. som Dun&Bradstreet, selskabsdata registrerede der til 21 BDO Consultants, Electronische bestanden van net bestuur, 1998. 13 / den amerikanske lovgivning kan der kræves betaling for søgning, kopiering og revidering, men ikke for den værditilvækst, som den offentlige sektor tilfører de ubehandlede data. Hensigten er, at den offentlige sektor i USA skal betragte værditilførsel som et værktøj til at forbedre effektiviteten, ikke som et redskab til at skabe indtjening. 92. På længere sigt kan den nuværende tendens til gratis at stille information til rådighed indflydelse på priserne og på prisfastsættelsesmodellerne. Internet få 14 „, 70 -- 60 •- 50 • 4 0 -- 30 - 20 -- 1 0 -- Figur 4: Hvor mange er interesserede i selv at hente dokumenter fra lokale myndigheder eller offentlige værker via hjemmecomputer? / \ \ /\. -* B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU Interesserede • Villige til at betale Kilde: Eurobarometer 47 15 information fra den offentlige sektor, skal den dog have råmateriale til deres rådighed til en rimelig pris. 97. Prisfastsættelse er derfor et afgørende punkt i forbindelse med indholdsindustriens udnyttelse af information i den offentlige sektor. Den er i høj grad bestemmende for, om industrien vil være interesseret i at investere i produkter og tjenester med værditilførsel, der er baseret på information i den offentlige sektor. Amerikanske selskaber drager fordel af, at de gratis kan hente information fra den offentlige sektor i USA. Et amerikansk softwarefirma er ved at sende nyt kort- software for virksomheder på markedet. Denne software gør det muligt for brugerne at finde og illustrere punkter på kortet, integrere kort i deres dokumenter og anskueliggøre deres virksomheds udviklingstendenser på kortet. Målet er at gøre det lettere for brugerne i virksomhederne at træffe beslutninger på et bedre grundlag. Der indgår mere end 15 millioner segmenter på gade-/vejniveau med adresser. Den forventede salgspris for produktet er $109. Til sammenligning er der et tysk selskab, der tilbyder geodata for blot én tysk delstat for en samlet pris på 9. 728DM + 16% VAT. En miljøgruppe i Det Forenede Kongerige, har klaget, efter at Ordnance Survey (kortmyndighederne) har forsøgt at afkræve gruppen mere end £365. 000 for grundlæggende digitale kortdata for landet. 93. Undersøgelser og drøftelser har vist, at det dobbelte formål med en politik for information i den offentlige sektor - adgang og udnyttelse - kræver en prispolitik, der tager hensyn til en række forskellige interesser: • • • prisen for adgang skal kunne betales af alle udnyttelsespotentiale fair konkurrence (omhandlet i næste afsnit) 94. Prispolitik er i første omgang vigtig i relation til debatten om adgang. Offentlig information produceres for skatteydernes regning. Man kan derfor rejse spørgsmålet om, hvorvidt offentlige organer har ret til at kræve betaling for levering af information. Det kan dog også argumenteres, at det normalt kun er en lille gruppe af befolkningen, der ønsker at benytte sig af et bestemt informationsprodukt fra den offentlige sektor, og at resten af befolkningen derfor ikke skal betale for denne gruppe. Faktisk er folk under visse omstændigheder villige til at betale for de tilbudte (informations-)tjenester. Dette fremgår klart af figur 4. 95. Prisen skal dog fastsættes således, at det er muligt for alle at få adgang. I denne forbindelse kan nævnes det franske initiativ, der går ud på at identificere kategorier af i den offentlige sektor, der anses for "væsentlige" for borgernes udøvelse af deres demokratiske rettigheder. I princippet er sådan information fra den offentlige sektor gratis. information 96. For så vidt angår udnyttelsen, er det vigtigt, at den indsats, der gøres i den offentlige sektor for at kunne stille information til rådighed for kommerciel udnyttelse, anerkendes og belønnes. Hvis den private sektor skal kunne udvikle konkurrencedygtige produkter på grundlag af 15 Spørgsmål 4; Hvilken betydning har forskellige prispolitikker for adgangen til og udnyttelsen af information i den offentlige sektor? Fører dette i borgernes og forskelle virksomhedernes muligheder på europæisk plan? til I1M> Konkurrence 98. Den offentlige sektors omkostningsstrukturer kan være forskellige fra strukturerne i private virksomheder. Under visse omstændigheder er det muligt, at de tilbyder produkter til under markedsprisen eller støtter andre af deres aktiviteter gennem salg af information. 99. Fair konkurrence kan således blive påvirket i negativ retning, hvis offentlige organer udbyder værditilførte informationsprodukter på markedet. Det samme kan blive tilfældet, når der gives koncessioner eller eneretsaftaler til halvoffentlige virksomheder. eller Konkurrenceforvridning kan også forekomme, hvis information frigives på forskellige tidspunkter til forskellige interesserede parter. private Nationale lovgivninger 100. Alle medlemsstaterne har nogle generelle konkurrenceregler. Nogle love og bestemmelser i omhandler specifikt konkurrencespørgsmål forbindelse med kommercialisering af information fra den offentlige sektor. I UK guidelines er det anført, at offentlige forvaltninger ikke på nogen måde skal søge af konkurrere med den private sektor. I henhold til de franske regler bør et offentligt organ/en offentlig institution ikke direkte gå ind på markedet, og de må kun levere merværdi-informationstjenester, hvis dette sker i lovmæssige overensstemmelse med deres formål. af Forskellig anvendelse konkurrenceregler i forskellige medlemsstater kan skabe markedsforvridninger. EU's konkurrenceregler 101. EU-konkurrencereglerne er fastsat i artikel 85-94 flere i EF-traktaten. Der konkurrencespørgsmål på dette område: indgår • Statsstøtte22: konkurrencevilkårene tilskud skal undgås fordrejning gennem af offentlige • Misbrug af dominerende stilling23: adgang til data skal, hvis der ikke er adgang til dem andre steder, ske på rimelige vilkår og til omkostningsrelateret pris (essential facility- doktrinen) 22 23 artikel 92. artikel 86. 16 • Aftaler mellem virksomheder24; • Monopolstillinger25. i 102. I sammenhæng med reglerne om statsstøtte kan offentlige informationsudbydere under visse en sig befinde omstændigheder i forhold til den private konkurrencesituation sektor. Offentlig finansiering ville så kunne udgøre en statsstøtte26, der måske ville falde ind under visse undtagelsesbestemmelser27. Artikel 6 i EF-traktaten, der forbyder forskelsbehandling på grundlag af nationalitet, er også relevant. Desuden henvises der til konkurrencereglerne i de synergiretningslinjer, der i 1989 blev offentliggjort af Kommissionen. 103. For så vidt angår konkurrencepolitikken skelnes der ofte mellem information, som kun har én kilde, og som normalt skal gøres tilgængelig på rimelige vilkår, og information som også er tilgængelige fra andre kilder, og for hvilken markedspriserne kan være gældende. kan anvendes i (hvor en offentlig 104. Konkurrence er også et vigtigt princip i forbindelse med kontrakter med det offentlige. Det om offentliggørelse institution betaler for eller yder tilskud til offentliggørelsen) og i kontrakter om distribution (i de tilfælde hvor der er begrænsninger af antallet af distributører for at nå visse målgrupper, f. eks. bestemte geografiske områder). kontrakter 105. Ny teknologi ændrer de faste og variable omkostninger, og der kommer nye nationale og multinationale aktører på markedet. Dette giver muligheder reducere priserne eller fastsætte større målgrupper, hvilket igen kræver ændringer og udbudsbetingelserne. indkøbspolitikken for at af Spørgsmål S: I hvilket omfang og under hvilke omstændigheder udgør på informationsmarkedet unfair konkurrence på europæisk plan? aktiviteter offentlige organers virskomheden har artikel 85. 24 artikel 90. 25 i betydningen i artikel 92, stk. 1. 26 27 ikke blot i medfør af artikel 92, stk. 2 og 3 (typer af støtte der anses eller kan anses for at være forenelige med det indre marked), men også i medfør af artikel 90, stk. 2, at udføre hvis fået tjenesteydelser af almindelig økonomisk I sidstnævnte tilfælde skal alle betingelserne i artikel 90, stk. 2, være opfyldt: virksomheden skal have fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse: støtten må ikke overstige nettoomkostningerne til udførelse af de pågældende tjenesteydelser af almindelige økonomisk interesse og udviklingen af samhandelen må ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod Fællesskabets interesse. overdraget interesse. HU Spørgsmål ve<3rørémie ophavsret 106. I henhold til Bernerkonventionens artikel 2, stk. 4, kan medlemsstaterne selv bestemme, hvorledes officielle tekster af lovgivningsmæssig, administrativ eller juridisk art samt officielle oversættelser af sådanne skal beskyttes. 107. Langt de fleste medlemsstater har brugt denne bestemmelse til at undtage disse tekster fra ophavsretlig beskyttelse. For så vidt angår fremstillet af den information af anden art offentlige sektor har medlemsstaterne generelt også undtaget sådant informationsmateriale. Det omfang, er ophavsretligt beskyttet, betyder dog ikke i sig selv, at adgangen til det begrænses. sådant materiale hvilket i 108. Der er to hovedgrunde for den offentlige sektor til at beskytte dens information. For det første kan den være en indtægtskilde. Dette kan dog give problemer på konkurrenceområdet. Det skabe markedsforvridninger mellem kan forskellige medlemsstater, som selskaber pågældende den ønsker information. at genanvende i 109. En anden grund for offentlige organer til at beskytte deres information kan være et ønske integritet. Dette er om at bevare relevant med hensyn spørgsmål om til erstatningsansvar. indholdets Spørgsmål 6: Udgør det forhold, at der er forskellige ordninger for ophavsret i Europa en hindring med hensyn til udnyttelse af information i den offentlige sektor? IHJ Privatlivets fred information, som den 110. En del af den offentlige i besiddelse af, er sektor er personoplysninger, dvs. at de vedrører eller gør det muligt at identificere enkeltpersoner. Dette er f. eks. tilfældet med hensyn til registre over befolkning, virksomheder, biler og kreditgivning samt data om helbred, beskæftigelse og socialhjælp. Sådan information kan været til nytte for den private sektor forbindelse med markedsføring, forskning og anden aktivitet. I sådanne tilfælde skal retten til information afvejes i forhold til beskyttelsen af privatlivets fred. Af alle de nationale informationsadgang fremgår det, at man er opmærksom på problemerne med en sådan afvejning. love om i 111. Den 24. oktober 1995 blev direktiv 95/46/EC28 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger 28 EFTL281 af 23. 11. 1995, s. 31-50. 17 og om fri udveksling af sådanne oplysninger vedtaget. I dette direktiv opstilles der bindende regler for både den offentlige og den private sektor, og der skabes en balance mellem princippet om adgang til information fra den offentlige af og personoplysninger. Bestemmelserne i direktivet skal til personoplysninger i den offentlige sektor. respekteres med hensyn beskyttelsen fuldt ud sektor 112. Det er op til de ansvarlige offentlige organer og institutioner at administrere den aftalte balance mellem behovet for åben adgang til information med kommercielle eller andre formål på den ene side og beskyttelse af privatlivets fred til de på den anden, under hensyntagen principper, der er fastlagt i EF-direktivet, især princippet om begrænsning med hensyn til formålet med behandlingen af dataene. De tilsynsmyndigheder spiller også en nationale vigtig rolle, og domstolene forventes at træffe afgørelser i tilfælde af tvister. til 113. I det specifikke tilfælde med statistiske data, bidrager det veletablerede princip om statistisk fortrolighed databeskyttelse. Statistisk fortrolighed forhindrer ikke blot adgang til andre private brugere men også overførsel af administrative til fortrolige myndigheder end de statistiske kontorer. andre bedre data en 114. Informationssamfundet kan indebære nye risici for privatlivets fred, hvis offentlige registre bliver tilgængelige i elektronisk format (især on line og på Internet) og i store mængder. Spørgsmål 7: Skal der lægges særlig vægt på beskyttelsen af privatlivets fred i forbindelse med udnyttelsen af information i den offentlige sektor? interesser På hvilken måde vil kommercielle kunne retfærdiggøre adgang til personlige data i det offentliges besiddelse? ifl. 8 Ansvarsspørgsmål i den offentlige 115. Klarhed med hensyn til ansvar kan have en positiv virkning for adgangen til og udnyttelsen af sektor. information Ansvarsspørgsmål kan få den offentlige sektor til at føre en forsigtig informationspolitik. Hvis det offentlige organ leverer information direkte til en blive rekvirent, erstatningsansvarligt (i henhold til de nationale love om erstatningsansvar) for skade, som den pågældende borger måtte lide. princippet kan det i 116. Spørgsmålet bliver mere indviklet, når der er mere end to parter (offentligt organ/institution, og rekvirent) formidlingen af f. eks. tilfældet, når den offentlige sektor har overdraget information til en privat virksomhed. I sådanne information. Dette er behandlingen involveret i tilfælde kan offentlige organer stadig have har erstatningsansvaret, medmindre begrænset dette ansvar ved kontrakt. de eller 117. Jo flere operatører der er involveret, jo vanskeligere bliver det i tilfælde af en tvist at bestemme, hvem der har misligholdt sine ulovligt. Nogle forpligtelser handlet koordineret kommentatorer mener, i europæisk at betragtning bestemme, hvilken lov der er gældende, hvis flere lande er involveret29. indfaldsvinkel er særlig vigtig vanskelighederne med at en af Spørgsmål 8; omfang kan medlemsstaternes I hvilket forskellige vedrørende ordninger erstatningsansvar udgøre en hindring for adgang til eller udnyttelse af information i den offentlige sektor? IJ1. 9 EU-information 118. Som omhandlet i kapitel 1 og i bilag 2 til denne grønbog er EU i færd med at udvikle politikker til forbedring af adgangen til dens information og spredningen af denne information. Alle EU-institutionerne har f. eks. en "familie" af websteder, som der er adgang til via en fælles gateway (http://europa. eu. int), og her findes der en meget omfattende mængde information. 119. Det ville være til hjælp for disse initiativer, hvis der i forbindelse med reaktioner på denne grønbog, også kom kommentarer til aktioner på dette område, og til hvorledes de opleves. Det fører til følgende spørgsmål. Spørgsmål 9: Er den politik, der føres af EU-institutionerne med hensyn adgang til information og spredning af information, tilstrækkelig god? Hvorledes kan den gøres bedre? 29 I forslaget til et direktiv om visse juridiske aspekter i forbindelse med elektronisk handel i det indre marked, der blev fremlagt af Kommissionen den 18. november 1998, erkendes behovet for at klarlægge det ansvar, som online- tjenesteudbydere har i forbindelse med overførsel og lagring af information fra tredjemand (f. eks. når tjenesteudbyderne fungerer som "formidlere") i forbindelse med kommcerciel juridiske kommunikation. For at fjerne den eksisterende usikkerhed og skabe sammenhæng i de forskellige løsninger, der er ved at opstå på medlemsstatsniveau, indføres der en undtagelse formidling" og en begrænsning af tjenesteudbydere ansvar, når der er tale om andre former for virksomhed som "formidler". for "ren Afsluttende bemærkninger 120. Den manglende gennemskuelighed med hensyn til information i den offentlige sektor i hele Europa udgør en betydelig hindring for både borgere og virksomheder, der ønsker at udøve de rettigheder, som de har fået i medfør af EF- traktaten, og drage fordel af det indre marked. og står den Samtidig 121. europæiske informationsindustri over for et væld af forskellige er love Kommissionens opfattelse, at dette forhindrer den i fuldt ud at udnytte Europas potentiale på informationsområdet. forskellig praksis, det og især kommentarerne 122. Med forbehold af reaktioner på denne grønbog, herunder til lovgivningsmæssige eller andre hindringer, som forringer mulighederne til og udnyttelse af information i den offentlige sektor, kan det overvejes, hvilke initiativer der eventuelt vil være nødvendige på europæisk plan. for adgang 123. Disse kunne f. eks. vedrøre: • Lovgivning (f. eks. behovet for henstillinger, retningslinjer eller bindende regler). • Udveksling af information i hele Europa, således at de offentlige organer kan lære af hinandens erfaringer. • Oplysningsaktiviteter på alle niveauer (borgere, virksomheder og den offentlige eksisterende om administration) informationskilder. • Demonstrations- og pilotprojekter, der gør det muligt at sprede ny teknologi til nye informationstjenester og eksperimentere med nye modeller for partnerskaber mellem det offentlige og det private. • Uddannelsesinitiativer til forbedring af de offentlige administrationers og den enkeltes informationsforvaltning. 124. Der ønskes til disse potentielle initiativer eller ethvert andet initiativ, som måtte anses for hensigtsmæssigt. kommentarer Spørgsmål! 0: Hvilke aktioner bør prioriteres på europæisk plan? 19 Nedenfor er liste over de spørgsmål, der er blevet rejst. Læserne opfordres til at besvare dem så specifikt som muligt og evt. med eksempler. Spørgsmål 1 Hvilken definition af den offentlig sektor mener De, der den mest hensigtsmæssige? Hvilke kategorier af information i den offentlige sektor bør anvendes i debatten? 2 Skaber forskellene i betingelserne for adgang til information i den offentlige sektor i medlemsstaterne hindringer på europæisk plan? Hvis dette er tilfældet, hvilke elementer drejer det sig så om: krav om særlig interesse, undtagelser, format eller mængde? Hvilke løsninger kunne man forestille sig? 3 Kunne udarbejdelsen af europæiske metadata (information om tilgængelig information) gøre det lettere for Europas borgere at finde rundt i den offentlige information i Europa? Hvis dette er tilfældet, hvorledes kan det så bedst gennemføres? Hvilke kategorier af indhold bør fortegnelser over information i den offentlige sektor omfatte? 4 Hvilken betydning har forskellige prispolitikker for adgangen til og udnyttelsen af information i den offentlige sektor? Fører dette til forskelle i borgernes og virksomhedernes muligheder på europæisk plan? 5 I hvilket omfang og under hvilke omstændigheder udgør offentlige organers aktiviteter på informationsmarkedet unfair konkurrence på europæisk plan? 6 Udgør det forhold, at der er forskellige ordninger for ophavsret i Europa en hindring med hensyn til udnyttelse af information i den offentlige sektor? 7 Skal der lægges særlig vægt på beskyttelsen af privatlivets fred i forbindelse med udnyttelsen af information i den offentlige sektor? På hvilken måde vil kommercielle interesser kunne retfærdiggøre adgang til personlige data i det offentliges besiddelse? I hvilket omfang kan medlemsstaternes forskellige ordninger vedrørende erstatningsansvar udgøre en hindring for adgang til eller udnyttelse af information i den offentlige sektor? Er den politik, der føres af EU-institutionerne med hensyn til adgang til information og spredning af information, tilstrækkelig god? 8 9 Hvorledes kan den gøres bedre? A 9 Hvilke aktioner bør prioriteres på europæisk plan? 20 Bilag 1: Den nuværende situation i medlemsstaterne med hensyn til lovgivning og politik for adgang tii information i den offentlige sektor Østrig i lov andre fastlægges tjenestemænd på (1987/285) af I en konstitutionel 15. 5. 1987 generel en adgangsret. Der er tale om en minimal ramme: alle føderalt, regionalt eller lokalt plan, der beskæftiger sig med administrative opgaver, samt tjenestemænd offentligretlige til at videregive enheder er forpligtede information om sager for deres inden kompetenceområde, hvis dette ikke strider mod en lovbestemt tavshedspligt. Borgerne har normalt gratis adgang, men i nogle tilfældes opkræves der et gebyr, der bl. a. og dække skal enkelt formidlingsomkostninger. egen departement kommercialiseringspolitik den ansvarlige ministers tilsyn. Der er nogle eksempler på samarbejde mellem den offentlige og den private sektor inden for telekommunikation, bl. a. inkassovirksomhed, og lovinformation information fra det offentlige. Hvert sin under reproduktions- fastlægger Belgien og findes love på 13. 6. 1996) ikke nogen generel Der føderalt niveau (11. 4. 1994) og regionalt niveau (Flandern 23. 10. 1991 om gennemsigtighed i den offentlige sektor, og borgerne har i henhold til disse en generel ret til adgang til de offentlige myndigheders dokumenter. I henhold til disse love må de administrative dokumenter, som der gives adgang til, imidlertid ikke videreformidles eller anvendes til kommercielle formål. Der lov om findes kommercialisering af information fra den offentlige sektor. I forbindelse med loven om gennemsigtighed i den offentlige sektor gives der gratis adgang eller adgang mod betaling af marginalomkostninger. Nogle departementer en kommercialiseringspolitik med indgåelse af til sag. Samarbejde kontrakter mellem det offentlige og det private finder f. eks. sted inden for bilregistre, statistik og geografiske oplysninger. I sidstnævnte tilfælde har der dog været tilfælde af tvister, hvori offentlige organer har været involveret. fra sag fører de pågældende emner og tjenester. Borgerne kan også indhente yderligere oplysninger via Postbus 3000. Postbus 3000 er en tjeneste oprettet af den føderale informationstjeneste. http://belgium. fgov. be. Fra den 24. marts 1995 har den føderale regering haft et omfattende websted på fire sprog (hollandsk, fransk, engelsk og tysk) på adressen Dette "paraply"-websted indeholder henvisninger til alle føderale departementer. Der findes en lang række f. eks. generel information om Belgien, ministerrådets afgørelser, nyttige adresser på offentlige myndigheder og oplysninger om initiativer vedrørende information i den offentlige sektor. Sprogsamfundene og regionerne i Belgien har også deres egne websteder. Der er adgang til dem fra det føderale websted via hyperlink. informationer som forskellige I øjeblikket forbereder man oprettelsen af et Call Center (på føderalt plan), der skal give borgerne mulighed for at stille spørgsmål til de flamske føderale sprogsamfund er lignende initiativ. I det vallonske sprogsamfund har man allerede et sådant center, der befinder sig i den operationelle fase. i gang med et myndigheder. Det I henhold til en henstilling fra Europarådet i 1997 er statsrådet forpligtet til at offentliggøre de fleste af sine afgørelser, som gøres tilgængelige på cd-rom og på Internet. Danmark til det offentliges Der er en lov på vej, der skal erstatte de to nuværende love, der sikrer en generel ret til adgang dokumenter. Lovforslaget omfatter hele samfundet og ligger tæt på bestemmelserne i direktiv 95/46 (EF). Der er planlagt pilotaktioner vedrørende åbne offentlige mailing-lister, der offentliggøres en standard for elektronisk offentliggørelse, og der vil efterhånden blive elektronisk adgang til alle offentlige offentlige institutioner har en e-post-adresse og er repræsenterede på Internet. Der er stadig flere elektronisk baserede selvbetjeningsmuligheder. Adgang lovgivningsmæssige data og til information er gratis. dokumenter. Alle For så vidt angår aktiv spredning er det Postbus 3000, der spreder information fra den føderale regering gennem tv og radio og ved annoncering tidsskrifter. Denne form for kommunikation indeholder henvisninger til brochurer, der udleveres gratis. Brochurerne giver oplysninger om kontaktsteder og yderligere information om i aviser og For så vidt angår borgernes ret til dokumenter i papirformat er princippet, at man kun skal betale for de dermed forbundne omkostninger, der er fastsat til 10 kr. for den første side og 1 kr. for hver af de efterfølgende sider. Der findes ingen særlig lovgivning om kommercialisering af information fra den offentlige sektor, men dette omtales dog nogle steder i Info-samfundet 21 fastlagt principper år 2000. I 1992 blev der af finansministeriet udsendt en budgetvejledning, der dækkede den offentlige sektor i sin helhed, og i hvilken der blev for "langsigtede gennemsnitsomkostninger" og "fair konkurrence". Da det danske marked for elektroniske informationstjenester stadig er relativt lille, foretages en stor del af spredningen af information fra den offentlige sektor, både i papirformat og elektronisk format, af den offentlige sektor selv. Der har været givet udtryk for kommerciel interesse på befolkning, virksomhedsregistre, matrikelregister, lovgivning og statistik, og inden for disse områder er der eksempler på samarbejde mellem den offentlige og den private sektor samt konkurrence mellem de to sektorer. områderne En ny prisfastsættelsesmodel for det offentliges salg af data er nu indarbejdet i budgetvejledningen for den offentlige sektor, og der er truffet beslutning om principperne for kvaliteten af data i den offentlige sektor og adgangen hertil samt for det løbende udviklingsarbejde. Tendensen er, at nye skridt åbne informationssamfund gennemføres hurtigt. skabelse det af til Finland ret til adgang ret udvidet Der findes en lov om offentlig adgang til (83/9. 2. 1951), der officielle dokumenter giver generel til ethvert dokument udarbejdet og udstedt af en offentlig myndighed samt ethvert dokument fremsendt til eller indleveret til en offentlig myndighed og i dennes besiddelse. I 1987 blev denne til at omfatte dokumenter produceret "ved anvendelse af hulkort, magnetisering eller andre lignende metoder med henblik på at kunne læses, aflyttes eller på anden måde forstås ved hjælp af tekniske hjælpemidler". Man er i øjeblikket ved at revidere og modernisere fremme denne anvendelsen af myndighedernes information også uden for administrationen. lov. Den nye lov skal Det finske marked og situationen med til kommercialisering svarer på hensyn mange måder til situationen i Danmark. Den private sektors ret begrænset, og det er stadig den offentlige sektor, der gennemfører de fleste initiativer til spredning af information. interesse er stadig bør I en rapport fra 1995 om udvikling af det finske informationssamfund anføres det kort, at man kommerciel genanvendelse af information i den private sektor. Prispolitikken blev fastlagt i en lov fra for det offentliges 1992 om kriterierne opkrævning af betaling, gebyrer osv. I denne fremme lov skelnes der mellem tre typer af varer og tjenester fra det offentlige: a) varer og tjenester i almenvellets interesse leveres gratis b) varer leveres af organer med og tjenester, der monopolstilling, eller som følge af lovkrav, leveres til omkostningspris og c) andre varer og tjenester leveres til handelspris. Frankrig ikke findes i 1979), lov om adgang Der findes en generel til indgår i en administrative dokumenter (der bredere lov om forholdet mellem den offentlige administration og borgerne, 78-753/17. 7. 1978, til hvilken de i henhold ændret må dokumenter pågældende reproduceres, videreformidles eller udnyttes kommercielt. Adgang til dokumenterne "på stedet" er gratis, mens udgifter til kopiering skal betales af den, der anmoder om information. Der fra premierministeren af 14. 2. 1994 vedrørende spredning af data fra det offentlige, og heri fastsættes for kommercialisering af sådanne data. Der skelnes mellem ubehandlede data (som der er fri adgang til) og data tilført merværdi (i nogle tilfælde beskyttet af ophavsret). Cirkulæret beskæftiger sig også med den offentlige og den private sektors rolle i spredning af information, herunder spørgsmål vedrørende konkurrence og priser. principper cirkulære nogle også et for områder information (geografiske Den private sektor er i stort omfang inde på markedet fra den offentlige sektor. Dette har været mere vellykket inden for nogle data, virksomhedsoplysninger) end inden for andre områder (landbrug, juridisk information). Der føres en politik, der går ud på at give offentlige koncessioner til virksomheder i den private sektor, og nogle kommentatorer mener, at dette giver konkurrencemæssige problemer. anledning til dens indtrædelse handlingsplan for I informationssamfundet, Préparer l'entrée de la l'information France dans la société de (forberedelse af Frankrigs i informationssamfundet;, der blev offentliggjort den 16. januar 1998, meddelte den franske regering, at "væsentlige offentlige data" vil være frit tilgængelige på Internet. Med dette initiativ erkender man, net grundlæggende har ændret den traditionelle skelnen mellem adgang til offentlig information og spredning af offentlig information. Endvidere understreges det, at muligheden for at få adgang til information i den offentlige sektor er for udviklingen af af afgørende betydning informationsmarkedet af derved informationsindustrien. udviklingen og at af 22 Tyskland der findes klager specifikke til (f. eks. I Tyskland findes der hverken en generel lov om adgang til eller kommercialisering af information fra den offentlige sektor. En lang række love vedrørende specifikke sektorer typer af give adgang information over administrationen, miljøoplysninger). I nogle Lander konstitutionelle bestemmelser, og man er ved at forberede generelle love om adgang til information. Forskellige myndigheder har hver for sig udviklet forskellige former for praksis. I nogle tilfælde finansielle statistikker og handelsstatistikker) er der eksempler på vellykket samarbejde mellem den offentlige og den private sektor, mens der i andre (f. eks. virksomhedsoplysninger) har været vanskeligheder. Prispolitikken er også meget forskellig, afhængig af det juridiske grundlag for anmodningen om information, den pågældende myndighed og hvilket formål, informationerne skal anvendes til. Forskellene med politik accentueres af statens føderale opbygning. hensyn (f. eks. til Grækenland arbejder med I Grækenland er der en lov, der sikrer generel adgang til information (1599/1986), men som ikke giver mulighed for kommerciel udnyttelse af dokumenter fra den offentlige sektor. Der findes ingen generel lov eller politik med hensyn til kommerciel spredning af information fra den offentlige sektor, men indenrigsministeriet de juridiske rammer for en sådan lov. Markedet for elektronisk information er meget lille, og markedspotentialet for information fra den offentlige sektor er endnu ikke blevet udnyttet (bortset fra nogle få undtagelser inden for kultur, turisme, landbrug og jura). Mange offentlige organer er i gang med at udvikle informationssystemer, der vil give både virksomheder og borgere adgang til information. Irland instanser Freedom of Information Aet, 1997, var den første betydende lovgivning, der forpligtede til at offentliggøre offentlige oplysninger om, hvilke data de var i besiddelse af. lov påberåbes I denne offentlighedens ret til adgang til offentlig information i størst muligt omfang, uden at dette for samfundsinteresser og beskyttelsen af privatlivets fred. skade dog må til I henhold til loven er offentlige organer forpligtede visse oplysninger om dem selv, herunder også om deres den forretningsgang og de procedurer offentliggøre at til der Mange anvendes fortolkninger, i og instanser beslutningstagningen. offentliggør disse oplysninger på Internet. Den vigtigste formål med oplysningerne er at hjælpe finde ud af, hvilke offentligheden med at informationer de forskellige ligger inde med, og hvorledes man kan få adgang til dem. instanser søgning fremhentning For så vidt angår ikke-personlige oplysninger, kan der på grundlag af en standardpris pr. time kræves betaling for den tid, der anvendes til egentlig af og dokumenter. Der kan også kræves betaling for fotokopiering. For så vidt angår personlige oplysninger, kræves der kun betaling for fotokopiering, undtagen hvis der er tale om en stor mængde oplysninger. Der kan ikke kræves betaling for den tid, som offentlige organer bruger til at behandle en anmodning om oplysninger. Desuden fremstiller mange ministerier og offentlige kontorer publikationer inden for deres område. Disse er som regel gratis, hvis dette er ønskeligt af hensyn til den offentlige politik, ellers fastsættes der en pris, der skal sikre omkostningsdækning. lov ingen findes generel instanser Der om kommercialisering af information i den offentlige (f. eks. Land sektor, men nogle Registry, Ordnance Survey osv. ) markedsfører information. Når dette sker, er prisfastsættelsen som regel markedsstyret med kommercielle priser. Kommercialisering samarbejde mellem den offentlige og den private sektor finder først og fremmest sted inden for jura og statistik. og anvende - Strategy informations- I henhold til rapporten "Information Society Ireland for Action", der blev offentliggjort i 1996, bør der være gratis eller billig adgang til offentlige databaser og informationstjenester, og den offentlige sektor bør og kommunikationsteknologi til at tilbyde borgerne brugerorienterede ny information fra det offentlige skal offentliggøres tryk samtidigt. Billige elektronisk og på telefonlinier ("lo-call") til offentlige ministerier og kontorer er allerede blevet indført og vil blive udvidet til at omfatte selvbetjening via Internet, "fax on demand" osv. Det offentliges websteder vil blive udviklet i retning af en større grad af interaktivitet og muligheder levering af tjenester. applikationer. for Al Italien til Der findes en generel information i mange (241/7. 8. 1990), men tilfælde er retten til adgang betinget af, at der foreligger en lovmæssig interesse. Der findes lov om adgang 23 ingen generel lov eller politik med hensyn til information fra den kommercialisering af offentlige sektor. Adgang i medfør af ovennævnte lov er gratis. Prispolitikken for til kommerciel udnyttelse er information i den forskellig offentlige sektor. Der findes eksempler på samarbejde mellem den offentlige og den private sektor for områder som virksomhedsoplysninger og statistik. I nogle tilfælde har der været klager vedrørende den konkurrencemæssige situation. i de forskellige organer inden Luxembourg Der findes ingen generel lov om adgang til information og ingen generelle regler for kommerciel udnyttelse af information fra den offentlige sektor, men der er nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge dette område. I praksis kan information fra den offentlige sektor enten indhentes gratis eller til til distributionsomkostningerne. Der er endnu ingen eksempler på samarbejde mellem den offentlige og den private sektor. Det meget lille marked virker sandsynligvis hindrende for gennemførelse nationale initiativer. svarende rent pris en af Nederlandene til findes Der findes en lov om adgang til information i 1992), i i 1980 og ændret (vedtaget henhold administrative hvilken myndigheder aktivt skal sprede offentlig information efter information og levere anmodning. Der nogle begrænsninger. Disse undtagelser undtagelser er sammenlignelige med undtagelser og begrænsninger i andre generelle love om adgang til information (f. eks. undtagelser af hensyn til statens interesser, tredjemands interesser af beslutningsprocessen). begrænsninger beskyttelse eller dog og og Indenrigsministeriet har en koordinerende rolle med hensyn til politikken for information i den offentlige sektor. I øjeblikket findes der ikke en generel politik for udnyttelse eller kommerciel genanvendelse af information i den offentlige sektor. De administrative myndigheder fastlægger derfor selv deres politik. Der er dog taget skridt, der skal føre til udviklingen af en generel politik. skridt første offentliggjorde Som et regeringen i juni 1997 et memorandum, "Towards the accessibility of govemment information. Policy framework for increasing the accessibility of government information information and communication through dette Hovedemnet technology". memorandum er, hvilke informationer i den i og informationer offentlige sektor, der bør gøres elektronisk tilgængelige, for hvem, hvorfor, hvordan og til hvilken pris. Det er regeringens opfattelse, at de basale i en demokratisk konstitutionel stat (lovgivning, bekendtgørelser, parlamentarisk domstolsafgørelser information) skal gøres tilgængelige i størst muligt omfang, idet sådan information generelt er offentlig Informations- og kommunikationsteknologi kan være et vigtigt værktøj i den forbindelse. For så vidt angår elektroniske administrative myndigheder, har regeringen anført, at der bør udvikles en politik vedrørende adgang til datafiler, især den private sektors adgang. information. datafiler hos type, Som en opfølgning af memorandummet undersøger man i øjeblikket elektroniske i administrative myndigheder med datafiler hensyn dataenes anvendelse, til oprindelse og deres juridiske status. Formålet er at kategorisere elektroniske datafiler for at udvikle bestemmelser vedrørende adgang til datafiler. Sådanne specifikke bestemmelser anses for at være nødvendige, fordi det er usandsynligt, at udnyttelse eller kommerciel genanvendelse af elektroniske filer i den offentlige sektor, der er meget forskelligartede, kan dækkes af en enkelt regel. typer af Portugal fra hensyn generel offentlige politik med lov om adgang til Der findes en generel information sektor den (65/26. 8. 1993), men ingen generelle regler og ingen til kommercialisering. Generelt kræves der den lavest mulige betaling for information ud fra den betragtning at de offentlige myndigheder skal tjenester. Der kører et yde offentligheden projekt med "kioskadgang" til information inden for særlige områder af den offentlige sektor, og de tekniske aspekter af projektet er i et vist omfang overdraget til den private sektor. Der findes nogle flere eksempler på samarbejde mellem den offentlige og den private områderne inden virksomhedsoplysninger og lovinformation, selv om markedets ringe størrelse og de relativt få offentlige databaser ikke virker fremmende for sådanne kommercielle initiativer. for borgerne sektor for Spanien interesse lovmæssig Spanien har en generel lov om adgang til information (30/26. 11. 1992), som dog endnu ikke omfatter edb-information. Det kræves, at man har en i den information, der anmodes om. Der er for nylig om en blevet centraladministrationens af elektronisk Denne bekendtgørelse kommer også ind på forholdet mellem borgerne. Undersøgelser af nyere dato har vist, at bekendtgørelse anvendelse informationsteknologi. administrationen vedtaget og 24 politik offentligheden har adgang til information i 34% af de offentlige tjenester, og denne adgang sikres i nogle tilfælde i samarbejde ingen med den private sektor. Der er generel vedrørende kommercialisering. Priserne varierer fra 0 (40% af tilfældene) til markedspriser. Der er mange eksempler på samarbejde mellem den offentlige og den private sektor, især på regionalt og lokalt niveau inden for områder finansiering, kultur, som udenrigshandel, uddannelse og videnskab, mens der på områder som virksomhedsoplysninger og statistik ikke har været samarbejde eller ikke vellykket samarbejde. Sverige Sverige har verdens ældste lov om adgang til information (1766-loven om pressefrihed, senest ændret i 1994), som giver adgang til dokumenter hos de offentlige myndigheder, herunder elektroniske dokumenter. Dette gælder alle dokumenter udarbejdet eller modtaget af en myndighed. Adgangen til dokumenter er gratis, idet der dog opkræves et gebyr for dokumenter på over 9 sider. Der findes kun en forpligtelse til at stille data til rådighed for elektronisk databehandling i form af udskrifter. Adgang til dokumenter kan kun nægtes med henvisning til en bestemmelse om i en lov om hemmeligholdelse af oplysninger. i og lovgivningen også I princippet dækker offentlige myndigheders information databaser til registre. Adgangen information i datasystemer og registre er dog i praksis begrænset til data, der kan af findes rutineprocedurer. En lov om databeskyttelse indeholder særlige bestemmelser om, at en person kan få at vide, hvilke oplysninger der findes om ham/hende i offentlige registre. leveres hjælp ved og En ny lov om persondata træder i kraft i oktober 1998. Loven er i vid udstrækning baseret på EU's direktiv om beskyttelse af persondata. Den nye lovgivning indskrænker ikke offentlighedens grundlovsfæstede ret til adgang til officielle dokumenter. antal store begrænset registre kan lovgivningen anvendes nationale Et i databaser og offentlige til henhold til kommercielle informationstjenester (adresser på personer og virksomheder, oplysninger vedrørende ejendomme og jord, oplysninger om registrerede biler osv. ). I virksomhederne information anvendes til etablering af tjenester med værditilførsel. Prisfastsættelsen for offentlig kan sådan information baseres normalt på princippet om omkostningsdækning. Bortset fra ovennævnte må der ikke sælges information fra offentlige registre. og deres kommunale myndigheder Statslige organiserer informationsressourcer således, at de kan stille mere information til rådighed i elektronisk form, og dette ikke blot med henvisning til loven om pressefrihed, som i til øjeblikket papirdokumenter, men også som en service overfor borgerne og virksomhederne. adgang sikrer kun de Der er blevet nedsat et udvalg, der skal gennemgå regler vedrørende offentlighedens ret til adgang til officielle dokumenter, set i perspektivet af den nye informationsteknologi. forfatningsmæssige i til en lov forslag (Riksdagen) Regeringens om informationsteknologi, der blev vedtaget af parlamentet foråret 1996, skitserer orienteringen af statens politik til en yderligere åbning af elektronisk adgang til den forslaget understreges offentlige sektor. informationsteknologiens betydning med hensyn til øget gennemsigtighed, demokrati og skabelse af økonomiske fordele for samfundet, og det fastlægger generelle retningslinjer for den offentlige sektors og borgernes adgang til information. I retningslinjerne I lov om offentlig forvaltning af 1998 er den offentlige sektors informationstjenester et af de vigtigste emner. Som et grundlæggende princip skal prisfastsættelsen baseres på dækning af Regeringen distributionsomkostningerne. udstikker det også fremtidige arbejde på dette område, herunder data hvordan defineres, og hvordan information fra offentlige registre kan gøres i elektronisk form. De myndigheder, hvis opgaver først og fremmest er at betjene virksomheder og enkeltpersoner, bør tilbyde elektroniske selvbetjeningstjenester som supplement til de traditionelle tjenester. grundlæggende tilgængelig nationale lettere for af det Der foreligger et forslag fra justitsministeriet om fornyelse juridiske datainformationssystem, Rixlex 2000, som i øjeblikket er til høring. System er decentralt af enkelte opbygget. De information til systemet er ansvarlige for, at de indsendte oplysninger er korrekte. leverandører Inden for de generelle rammer, som beskrevet ovenfor, gennemføres der en række praktiske og lovgivningsmæssige initiativer for yderligere at informationsstyring, åbenhed, synergi og ansvarsspørgsmål i det nye elektroniske miljø. tilpasse og udvikle 25 forstærket det offentliges tendens til at stille information til rådighed på forskellige måder, både kommercielt og ikke-kommercielt. Prisen varierer, afhængig af typen af materiale og afhængigt af, om det skal anvendes til kommercielle formål. vil der ske en med Den private sektor har slået til lyd for en liberalisering af bestemmelserne vedrørende ophavsret og licens til at udnytte denne for at for at give den private sektor mulighed reproducere visse former for information efter opnåelse af licens og på et ikke-eksklusivt grundlag, og regeringen har for nylig meddelt, af at ophavsretspolitikken til reproduktion af I Det Forenede Kongerige, som er det land, der har det ældste og bedst udbyggede elektroniske informationsmarked i EU, har der været mange eksempler den offentlige og den private sektor på områder som geografisk information, juridisk information og virksomhedsoplysninger. I januar 1998 blev der offentliggjort en grønbog om statens ophavsret (Crown Copyright in the Information Age). samarbejde mellem lovpligtigt materiale. lempelse hensyn på Det Forenede Kongerige i 1994, i der til En information kodeks, Der findes ingen lov, der giver en generel statens adgangsret blev besiddelse. offentliggjort giver adgangsrettigheder, der stort set svarer til de lovfæstede ordninger i andre lande. Den omfatter en forpligtelse for de offentlige administrationer initiativ at fremlægge visse former for information af interesse for offentligheden. Kodeksen er ikke bindende, men der føres tilsyn med dens anvendelse af en ombudsmand, der er uafhængig af regeringen. I 1995 blev der for en offentliggjort sundhedssektoren Forenede Kongerige. til på eget særskilt kodeks Det i Den nuværende regering, der blev indsat i maj 1997, havde klart tilkendegivet, at den ville gennemføre en lovgivning om adgang til information. I december 1997 blev der offentliggjort en hvidbog med titlen Your right to know, der går betydeligt videre en kodeksen med hensyn til kravene om åbenhed. Regeringen forventes i løbet af 1999 at fremlægge et udkast til et lovforslag om adgang til information. Internet Staten har også etableret en tjeneste for information fra det offentlige (www. open. gov. uk). Alle nye love og bekendtgørelser offentliggøres på Internet (WWW. hmso. gov. uk). Man har ret til adgang til information hos de lokale myndigheder (Local Government Aet 1985) og til forskellige former for personlige oplysninger f. eks. hos de sygejournaler og socialdata. sociale myndigheder, i 1986 til rådighed første gang Handels- og industriministeriet udarbejdede for retningslinjer vedrørende information med handelsværdi (Government-Held Tradeable Information) for myndigheder, der ønsker at stille information for den private retningslinjer blev senest sektor. Disse revideret i 1990, og som følge af udviklingen mener regeringen nu, at det kan være på sin revision. plads med en som Retningslinjerne dækker områder afgrænsning med af handelsværdi, omkostninger og gebyrer, kontraktspørgsmål, ophavsret, sikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred, ikke-eksklusivitet og ikke-diskriminering af tjenesteudbydere osv. information yderligere statens Udviklingen af offentlige organer, der selv skal dække deres omkostninger, har 26 Bilag 2: Europa-Kommissionens initiativer vedrørende information i den offentlige sektor Baggrunden for denne grønbog 1. Vigtige milepæle handlingsplan I dets beslutning fra september 1996 om Kommissionens for informationssamfundet anmodede Europa- Parlamentet om, at nye former for elektronisk distribution blev anvendt til spredning af offentlig på europæisk og nationalt plan. information borgerne til I Rådets resolution (industriministrene) fra oktober 1996 om nye politiske prioriteter i forbindelse med informationssamfundet blev medlemsstaterne opfordret til at forbedre i den offentlige adgangen til af anvendelse sektor informationssamfundets og værktøjer gennem partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor. information øget gennem til information Adgangen i den offentlige sektor er et af de prioriterede spørgsmål i ministererklæringen fra konferencen om globale informationsnet, som fandt sted i Bonn fra 6. til 8. juli 1997. Ikke-offentlige aktører har også aktivt opfordret til en indsats på dette område. Forum for informationssamfundet har kraftigt slået til lyd for et initiativ vedrørende adgang til offentlig information. Det skal også nævnes, at der gennemføres andre internationale organisationer, som f. eks. Europarådet. i andre initiativer 2. Åbenhed i EU-institutionerne Efter vedtagelsen af Maastricht-traktaten er der gjort store fremskridt med hensyn til at gøre EU-institutionerne mere åbne udadtil. Der er gjort store bestræbelser for at sikre lettere institutionernes dokumenter. I 1994 vedtog Kommissionen en afgørelse om aktindsigt i Kommissionens dokumenter (afgørelse af 8. februar 1994, ændret den 19. september 1996). adgang til I Amsterdam-traktaten blev betydningen af dette område understreget ved indføjelsen af en særlig artikel om EU-institutionernes gennemsigtighed. Der er indsat en ny artikel i traktaten, hvorefter alle EU-borgere med bopæl i en medlemsstat samt fysiske og juridiske personer med hovedsæde i en medlemsstat kan få aktindsigt i dokumenter fra de europæiske institutioner (Parlamentet, rådet, Kommissionen) i henhold til principper og betingelser, der fastlægges af Rådet, og i henhold til interne regler, der gælder for de enkelte institutioner. Formålet hermed er at sikre den størst mulige gennemsigtighed. Den nye traktat tager et nyt skridt i retning af forbindelse at skabe en stadig mellem hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt. befolkninger, Europas tættere Det fastsættes også i traktaten, at Rådet skal offentliggøre og stemmeforklaringerne, når det optræder som lovgivende myndighed. afstemningsresultaterne Der findes en brugervejledning i en trykt udgave og i en udgave på nettet på adressen: (http://europa. eu. int/en/comm/accdoc/content s. html) Denne vejledning indeholder alle de vedrørende praktiske Kommissionens til information. detaljer politik for adgang 3. informationsspredning aktiv En politik for Alle EU-institutionerne har en "familie" af websteder, som der er adgang til gennem en enkelt gateway (http://europa. eu. int). hvor der findes en stor mængde information. rammerne for Inden (Informationsprogram for borgere) er der blevet oplysningskampagner: af PRINCE europæiske tre iværksat "Lad os bygge Europa • webstedet sammen" (http://europa. eu. int/en/comm/dg10/build/ tematisk build. htm) indeholder i om information forbindelse med europæiske integration; udfordringerne den • • http://europa. eu. int/euro/ er et af Europa- og det Kommissionens websteder, handler udelukkende om euroen dialog med borgere og virksomheder foregår adressen på http://citizens. eu. int/. Dette initiativ er en opfølgning af Borger i EU-initiativet. officielle Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer (Publikationskontoret) forlag. er EU-institutionernes Publikationskontorets tre vigtigste funktioner er redigering, tekniske og administrative tjenester og distribution. Publikationskontoret har sammen med et antal repræsentanter for europæiske forlag oprettet EU - Publishers Forum. På vegne af alle institutionerne skal Publikationskontoret give adgang til de data, der i øjeblikket er tilgængelige på database, 27 i 1989. Betingelserne og tilskynde forlæggerne til at bruge ikke offentliggjort EU-materiale. Publikationskontoret har altid henstillet til institutionerne, at de skulle følge de synergi retningslinjer, der blev offentliggjort af Kommissionen for distributionen afhænger af den merværdi, som informationen er tilført. F. eks. kan man (http://europa. eu. int/eur-lex/) på EUR-Lex gratis til De Europæiske Fællesskabers Tidende (EFT) i indtil 45 dage efter offentliggørelsen, og der foretages en daglig opdatering på 11 sprog med det seneste nummer af EFT, der således kan findes af offentliggørelsen af papirudgaven. få adgang Internet timer på få CELEX (http://europa. eu. int/celex/), som der er adgang til via et abonnement, er et interinstitutionelt dokumentationssystem for indeholder hele EU- EU-ret, og det lovgivningen. Man kan abonnere for 960 ecu pr. år, hvilket giver ret til ubegrænset brug. 4. Baggrundsinitiativer for blev første Kommissionen gang opmærksom på den potentielle betydning af den offentlige sektors information som ressource i midten af 80'erne i forbindelse med IMPACT-programmet, der gik ud på at skabe et informationsmarked i EU. Som reaktion på et behov i informationsindustrien startede Kommissionen en høringsproces med informationsudbydere fra den offentlige og den private sektor samt forskellige repræsentanter for brugerne. Desuden blev der gennemført undersøgelser vedrørende Kommissionen spørgsmål. disse række arrangerede også en indledende fra Den Juridiske drøftelser med hjælp (LAB) (se gruppens Rådgivende Gruppe Europa-Kommissionens hjemmeside på WWW-server l*M EUROPE på adressen: http://www2. echo. lu/legal/en/labhome. html). til informationsmarkedet. Disse initiativer førte til fastlæggelsen af 19 retningslinjer forbedring af synergien mellem den offentlige og den private sektor Efterfølgende på undersøgelser at vist, virkningen af disse retningslinjer har været ret skuffende. I de fleste medlemsstater har de kun haft ringe, eller slet ingen, effekt. imidlertid har Kommissionen arrangerede den 27. og 28. juni 1996 et møde i Stockholm, hvor en lang række deltagere drøftede forskellige af de aspekter, er i denne grønbog. Deltagerne udtrykte deres enighed med hensyn initiativer (mødereferat kan rekvireres). iværksatte indgår hidtil til første Det område var lovgivningsinitiativ på dette direktiv vedtagelsen af fri ret om adgang personer til adgang 90/313/EØF til miljøoplysninger, der giver alle fysiske og til juridiske miljøoplysninger i de offentlige myndigheders besiddelse. EU har gennemført yderligere initiativer på miljøområdet. Der kan f. eks. gøres opmærksom på Det Europæiske Miljøagenturs indsats på dette område. Den 25. juni underskrev Rådets formandskab og Kommissionen en FN/ECE-konvention om i aktindsigt, til beslutningsprocessen domstolene i miljøsager. deltagelse adgang borgernes og 28 Bilag 3: Den nuværende situation i USA: de lovgivningsmæssige rammer tjeneste, der er levedygtigt rent kommercielt, være i stand til at tilføre merværdi ud over den merværdi, der er tilført af den offentlige sektor, og til at sælge til en pris, der giver en indtjening. Der er på føderalt niveau ikke nogen offentlig ophavsret. findes de vigtigste henvisninger til I USA konkurrencerelaterede i Paperwork reduction Aet af 4. 1. 1995. Nærmere betegnet i artikel (section) 3506, der omhandler føderale organers ansvar. Det bestemmes, at spørgsmål "hvert organ skal sikre, at offentligheden har rimelig adgang til organets offentlige information inden for rimelige frister. " men det angives også, at et organ ikke, hvis det da lovbestemmelse udtrykkeligt er ikke ved bemyndiget dertil: "A) må oprette en eksklusiv, begrænset eller anden distributionsaftale, der går ud over offentlighedens til offentlig rimelige adgang information inden for rimelige frister; B) må begrænse eller regulere offentlighedens anvendelse, videresalg eller videreformidling af offentlig information; C) må opkræve gebyrer eller afgifter for videresalg eller videreformidling af offentlig information, eller D) må fastsætte brugerbetaling information, omkostningerne til spredning". denne hvis for offentlig overstiger USA har stor og langvarig erfaring med en aktiv politik for information i den offentlige sektor. I 1966 blev Freedom of Information Aet (FOIA) i 1996 blev FOIA ændret ved vedtaget, Electronic Freedom of Information Aet (EFOIA), som sikrer offentlig elektronisk adgang til information hos de føderale myndigheder. Information information ved at Government Locator Services (GILS) er blevet oprettet for at sikre adgang til føderal identificere de ressourcer, der er relevante for brugerne, idet man beskriver den information, der er tilgængelig, og hjælper med at skaffe adgang (se http://www. gils. net/). I kraft af nogle love, der supplerer FOIA (f. eks. Paperwork Reduction Aet og Government in the Sunshine Aet samt detaljerede dokumenter som Office of Management and Budget circular A130) - har USA kraftigt ansporet den private sektor i den til at udnytte offentlige sektor kommercielt. information Uniform Freedom of Information Aet Fee Schedule and Guidelines, der er udsendt af Office of Management and Budget (OMB), omhandler bl. a. prisspørgsmål. Den indeholder bestemmelse om, at der i alt væsentlighed tages for søgning, mangfoldiggørelse og betaling (eventuelt) beskrivelse, men ikke for merværdi tilført rådataene af den offentlige sektor. Prisfilosofien i USA er, at den offentlige sektor blot skal betragte tilførslen af merværdi som et værktøj til at øge sektorens egen effektivitet, og ikke som et incitament til at skabe en indtjening. På den anden side set skal den private sektor, hvis den skal fremstille et produkt eller en 29 ISSN 0254-1459 KOM(98) 585 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 16 06 01 Katalognummer : CB-CO-99-021-DA-C Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg