title: Forslag til Rådets forordning (EF) om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om endelig opkrævning af den midlertidige told

eurovoc_concepts:
Brazil
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
building slab
wood fibre

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 06. 01. 1999 KOM(1998) 805 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om endelig opkrævning af den midlertidige told (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Ved meddelelse, der blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 336, s. 2, indledte Kommissionen den 7. november 1997 en antidumpingprocedure vedrørende importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland. Ved forordning (EF) nr. 1742/98 blev der den 6. august 1998 indført midlertidige anlidumpingforanstaltninger, efter at det var fastslået, at der fandt skadevoldende dumping sted. På daværende tidspunkt afgav alle berørte eksporterende producenter, undtagen de russiske, pristilsagn. De pågældende eksporterende producenter forpligtede sig til at sælge visse varetyper til eksport til Fællesskabet op til en forud fastsat årlig mængde til priser, der sikrede, at dumpingimporten ikke forvoldte skade, og denne import blev ikke pålagt antidumpingtold i form af værditold. Eksportsalg ud over de forud fastsatte årlige lofter blev pålagt nævnte midlertidige antidumpingtold. Kommissionen fandt, at denne ordning var praktisk anvendelig og kunne overvåges effektivt, og den godtog derfor disse tilsagn. I {flor indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger fik alle interesserede parler lejlighed til at anmode om at blive hørt og til at fremføre supplerende bemærkninger. Med henblik på den endelige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder foretog Kommissionen visse justeringer i overensstemmelse med visse interesserede parters bemærkninger. Det skal især anføres, at Kommissionen holdt tallene for Brasilien uden for undersøgelsen. I På grundlag af de endelige undersøgelsesresultater bekræftedes det, at der fandt dumping sled med deraf følgende skadelige virkninger for EF-erhvervsgrenen. Dette gjaldt dog ikke Brasilien, idet det konstateredes, at importen fra dette land ikke havde været årsag til den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. Kommissionen foreslår derfor, at proceduren vedrørende Brasilien afsluttes uden indførelse af foranstaltninger. For de øvrige berørte lande bekræftedes det imidlertid, at de var årsag til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. Under hensyntagen til alle involverede parters interesser, herunder især brugerindustriens interesser, kunne det på grundlag af undersøgelsen konkluderes, at det er i Fællesskabets interesse at træffe endelige antidumpingforanstaltninger. Eftersom alle berørte eksporterende producenter, bortset fra de russiske, afgav tilsagn som led i den foreløbige undersøgelse, foreslås det, at disse tilsagn videreføres under hensyntagen til eventuelle justeringer som resultat af den endelige undersøgelse. En særskilt kommissionsafgørelse, hvori der nærmere redegøres for ændringerne i nævnte tilsagn, skal offentliggøres samme dag som Rådets forordning om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger. Med afslutningen af proceduren vedrørende importen fra Brasilien bortfalder de tilsagn, der er afgivet af de brasilianske eksporterende producenter. 3 På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 foreslår Kommissionen derfor, at Rådet godkender, at der indføres endelig antidumpingtold på importen fra Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland, og at proceduren vedrørende Brasilien afsluttes uden indførelse ai* foranstaltninger. De foreslåede toldsatser er anført i nedenstående tabel: Land Selskab Toldsats (%) Taric- tillsegskode Bulgarien Fazerles AD Alle andre selskaber Estland Alle selskaber Letland Alle selskaber Litauen Alle selskaber Polcn Alpex-Karlino S. A. Ekopryta S. A. Zaklady Pryt Pilsniowych S. A. , Przemysl 7. 1 7. 2 6. 0 4. 7 11. 4 22. 4 7. 0 9. 1 Koniecpolskie Zaklady Pryt 11. 4 Pilsniowych S. A Zaklady Pryt Pilsniowych 11. 0 S. A w Krosnie Odrzanskim Alle andre selskaber Rusland Alle selskaber 34. 8 30. 6 8461 8900 - - - 8479 8480 8481 8494 8495 8900 - ^ I/327/98-DA, rev. 1 RÅDETS FORORDNING (EF) NR. af om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om endelig opkrævning af den midlertidige told RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, særlig artikel 9, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18). i" A. GENERELLE OPLYSNINGER 1. Midlertidige foranstaltninger (1) Som led i den foreliggende procedure indførtes der den 6. august 1998 midlertidige antidumpingforanstaltninger ved forordning (EF) nr. 1742/982 (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told"). Tilsagn afgivet af de eksporterende producenter i alle de berørte lande, bortset fra Rusland, blev godtaget. 2. Efterfølgende procedure (2) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indgav nogle eksporterende producenter, importører og brugere i Fællesskabet af den pågældende vare skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. (3) Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber, som anvender den pågældende vare til fremstilling af døre: Svedex BV, Nederlandene Swedoor, en afdeling af Nobia Nordisk Bygginteriôr AB, Sverige (to produktionsanlæg) Righini SA, Frankrig Muet SA, Frankrig Theuma Deurenindustrie NV, Belgien. Der blev også aflagt besøg hos en producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ: Industria de Fibras de Madeira, Portugal, og hos en uafhængig importør af fiberplader (hardboard): Firma Christian Kroger GmbH & Co. KG, Tyskland. KFTL 218 af 6. 8. 1998, s. 16. G B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare (4) Den vare, der er omfattet af denne antidumpingprocedure, er fiberplader (hardboard). Ved fiberplader (hardboard) forstås træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler med densitet på over 0,8 g/cm3, i øjeblikket henhørende under KN- kode ex 4411 11 00 og ex 4411 19 00. Fiberplader (hardboard) fremstilles udelukkende ved en "våd fremstillingsproces" (modsat nedenfor beskrevne fiberplader (fibreboard), der fremstilles ved en tør fremstillingsproces), og de har normalt en densitet på 800 - 1050 kg/m3 og fremstilles i tykkelser på mellem 1,8 og 6,0 mm. Fiberplader (hardboard) anvendes typisk til fremstilling af møbler, inden for bygge- og automobilindustrien samt til dørbeklædning og emballage, navnlig emballage til frugt og grøntsager. 2. 'Tynde' tørt fremstillede fiberplader (fibreboard) (5) Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger argumenterede en række importører og brugere fortsat for en udvidelse af varesortimentet under proceduren. De gjorde navnlig gældende, at de såkaldt 'tynde' former for tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) (af tykkelse under 6 mm), såsom fiberplader (fibreboard) af mellemhøj og høj densitet (tynde MDF og HDF), og fiberplader (hardboard) i det væsentlige har samme anvendelsesformål, og set under ét er der derfor tale om én og samme vare. Det hævdedes derfor, at undersøgelsen af spørgsmålet om dumping, skade og Fællesskabets interesser også burde indbefatte disse varer. } (6) På grundlag af de oplysninger, der blev fremlagt som led i den foreløbige undersøgelse, blev der foretaget en foreløbig vurdering af, i hvor høj grad anvendelsen af fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (Iibreboard) overlapper hinanden. På grundlag af de oplysninger, der er fremlagt efter udstedelsen af forordningen om midlertidig told, er der foretaget en endelig vurdering, og det fremgår heraf, at en sådan overlapning teoretisk set er betydelig, og at det kun er i nogle markedssegmenter, at de to varetyper slet ikke kan substituere hinanden. (7) Lighedspunkter i anvendelsesformålet er imidlertid ikke eneafgørende for spørgsmålet om samme vare. Konklusionerne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (Iibreboard) ikke er én og samme vare, var baseret på forskelle i de to varetypers fysiske og kemiske egenskaber. En yderligere undersøgelse af spørgsmålet har muliggjort følgende præcisering af analysen: det bekræftes, at den tynde HDF-variant af tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) kan fremstilles med densiteter, der svarer til eller er højere end densiteten af fiberplader (hardboard). Med en densitet defineret som værende højere end 800 kg/m3 er det tynd HDF, der kan anses for at komme tættest på fiberplader (hardboard); 1 gennemsnitspriserne for tynde HDF var imidlertid højere end gennemsnitspriserne for tynde MDF (i gennemsnit 10 - 15%) og for de fleste fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser under 6 mm, således at det i den betragtede periode hovedsagelig var tynde MDF (densiteter på under 800 kg/m3), der konkurrerede på markedet med fiberplader (hardboard) for så vidt angår en stor del af de endelige anvendelsesformål, navnlig i møbelsektoreri, delvis i emballagesektoren, til billedrammer og delvis til fremstilling af døre; det påpegedes også, at der efter den tørre proces fremstilles nye tynde fiberplader (fibreboard) med nul-emission, dvs. tynde tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), som ikke indeholder formaldehyd. Denne udvikling gør det muligt for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) af konkurrere på markedet for fødevareemballage, hvor de hidtil har været udelukket på grund af formaldehydindholdet. Disse varer med nul-emission er imidlertid først udviklet for nylig, og selv om det er muligt, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i fremtiden kan anvendes til fødevareemballage, vil den højere pris formentlig udelukke dette på nuværende tidspunkt. Da en sådan udvikling således vedrører perioder, der ligger senere end undersøgelsesperioden, kan spørgsmålet ikke undersøges nærmere; den kendsgerning, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader (hardboard) har en række anvendelsesformål tilfælles, er ikke ensbetydende med, at de på markedet betragtes som én og samme vare. De fleste næringsdrivende i den pågældende sektor har således bekræftet, at de i praksis ikke anvender de forskellige typer fiberplader vilkårligt på grund af de to varetypers forskellige fysiske egenskaber og tekniske kvalitet; det forholder sig snarere sådan, at de vælger mellem dem alt efter hvad der bedst tjener deres tekniske krav. MDF har eksempelvis en fordel, når de skal lamineres, for de har en porøs og mat overflade. Desuden er den indre struktur jævn og ikke lagdelt som fiberplader (hardboard), og de har ikke tendens til at spalte, når de udsættes for spænding. Som følge heraf foretrækkes tynde MDF almindeligvis for fiberplader (hardboard) til fremstilling af laminerede døre og møbelelementer. På den anden side har fiberplader (hardboard) almindeligvis en klar fordel til de anvendelsesformål, hvor der stilles krav til panelets densitet og/eller smidighed, såsom lakerede og for-malede døre eller automobildele, eller hvor det antages, at den harpiks, der er indeholdt i tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), som nævnt ovenfor, kan indvirke på sundheden, såsom i emballage til frugt og grønsager. j-o (8) På grundlag af den endelige analyse bekræftes således de foreløbige undersøgelsesresultater, nemlig at fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) ikke i praksis er én og samme vare på grund af forskellene i fysiske og kemiske egenskaber, omend de teoretisk set kan substituere hinanden til mange anvendelsesformål. (9) Selv om tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader (hardboard) således ikke er én og samme vare, anførtes det ikke desto mindre, at den betydelige overlapning mellem de to varetypers anvendelsesformål er af væsentlig betydning for analysen af årsagerne til den skade, som EF- erhvervsgrenen måtte have lidt. Dette spørgsmål behandles nedenfor i afsnittet om årsagssammenhæng. 3. Krydsfiner og spånplader (10) Der er modtaget oplysninger, der nærmere belyser de argumenter, der blev fremført som led i den foreløbige undersøgelse, nemlig af krydsfiner og spånplader også kunne substituere fiberplader (hardboard) til mange anvendelsesformål. Af samme grunde som anført ovenfor vedrørende tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), er en teoretisk lighed i anvendelsesformål imidlertid ikke eneafgørende for spørgsmålet om samme vare. Eftersom de fysiske og kemiske egenskaber ved fiberplader (hardboard) er forskellige fra krydsfiner- og spånpladepanelers fysiske og kemiske egenskaber, kan de ikke betragtes som én og samme vare. De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor. y *-1 4. Samme vare (11) På grundlag af den yderligere undersøgelse bekræftedes det, at der ikke var nogen forskelle med hensyn til grundlæggende egenskaber og anvendelsesformål mellem fiberplader (hardboard) importeret til Fællesskabet fra de pågældende lande og fiberplader (hardboard) fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og solgt på fællesskabsmarkedet. Det samme gælder fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen, (sidstnævnte land blev benyttet som referenceland med hensyn til importen fra Rusland). Det konkluderedes derfor, at både fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på fællesskabsmarkedet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen") er samme vare som fiberplader (hardboard) importeret til Fællesskabet fra de syv lande, der er omfattet af undersøgelsen. (12) De brasilianske eksporterende producenter samt en række brugere af fiberplader (hardboard), navnlig producenter af dørbeklædning, gentog deres påstand fra den foreløbige undersøgelse om, at brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ ikke er samme vare som den, der fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, hvorfor den bør holdes uden for undersøgelsen. AV (13) Af de eksporterende producenter, som er omfattet af denne undersøgelse, er de brasilianske eksporterende producenter de eneste, der leverer fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptus til Fællesskabet. Der er også to producenter af fiberplader (hardboard) af eukalyptus i Fællesskabet, begge på den iberiske halvø, men ingen af dem var part i den klage, som førte til indledningen af denne procedure. ( 14) Disse påstande vedrørende fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ er blevet nøje undersøgt. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, er der aflagt besøg hos en række dørfabrikanter rundt omkring i Fællesskabet. Desuden besøgtes en ikke-klagende EF-producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ i Portugal. Disse besøg havde til formål at klarlægge spørgsmålet om, hvorvidt brasilianske fiberplader (hardboard) skal være omfattet af denne procedure. Følgende stod klart efter disse besøg: (a) Tekniske egenskaber og anvendelser af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ (15) Der er modtaget talrige tekniske redegørelser fra de brasilianske eksporterende producenter, dørfabrikanter i Fællesskabet og klagende parter vedrørende de egenskaber, der kendetegner fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. De eksporterende producenter og dørfabrikanterne gør gældende, at fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ har visse enestående egenskaber, som adskiller dem fra alle andre typer fiberplader (hardboard), uanset om de er fremstillet af andre bløde eller hårde træsorter end eukalyptustræ. De påstår endvidere, at EF- erhvervsgrenen ikke fremstiller et tilfredsstillende alternativ. Især dørfabrikanterne understreger, at EF-erhvervsgrenen ikke fremstiller fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ til dørbeklædninger; de påpeger således, at den eneste producent i Fællesskabet (i Portugal) af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, som faktisk fremstiller plader beregnet til dørbeklædninger, ikke er en af klagerne. ^ (16) Det konstateredes, at fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptustræ har en række tekniske egenskaber, der gør dem særligt velegnede til dørbeklædninger til færdige døre af høj kvalitet. For det første giver dets særligt korte fibre de færdige fiberplader (hardboard) et meget ensartet udseende, en høj densitet og større brudstyrke end fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter end eukalyptus. Eukalyptustræet har næsten ingen bark, hvilket bevirker, at fejl i de pressede fiberplader (hardboard) kan holdes på et minimum. (17) Det skal imidlertid erindres, at eukalyptustræ ikke er den eneste træsort, der har korte fibre. Klagende parter har gjort gældende, at der i Vesteuropa vokser 40 andre træsorter, der har fibre af ca. samme længde som eukalyptustræ og i nogle tilfælde endog kortere. (18) Det skal også anføres, at den høje kvalitet, som dørfabrikanterne efterspørger, ikke kun kan tilskrives den træsort, som fiberpladerne fremstilles af. Nogle af de egenskaber, der kræves, såsom en konstant tykkelse af de plader, der benyttes, en høj densitet, en god modstandsevne over for høje temperaturer (døre samles ved en temperatur på over 100°C) og fugtighed og ingen overfladefejl, er ikke nødvendigvis knyttet til eukalyptustræ, men kan også opfyldes med andre træsorter med en strengt kontrolleret produktionsproces. Hvad angår egnetheden til lakering kan des desuden tilføjes, at nogle fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter end eukalyptustræ kan lakeres med tilfredsstillende resultater alt afhængig af den teknik og mængde af maling, der anvendes. Fordelen ved eukalyptustræ og i almindelighed fiberplader fremstillet at hårdt træ er hovedsagelig, at der skal anvendes mindre mængder afmåling for at opnå et godt resultat. A\ (19) På grundlag af analysen af dørfabrikanternes virksomhed bekræftedes det endvidere, at der til ikke-færdigbehandlede døre, som grundes eller forbehandles med hvis maling, men som kræver færdigbehandling hos den endelige kunde, benyttes dørbeklædning fremstillet af forskellige typer træ. Det konstateredes også, at nogle dørproducenter benyttede fiberplader (hardboard) fremstillet i Fællesskabet, men ikke af eukalyptustræ, til fremstilling af lakerede døre. (20) Endelig konstateredes det, at eukalyptustræ i undersøgelsesperioden også benyttedes til særlige anvendelsesformål i møbel-, tagdæknings- og automobilindustrien og, for så vidt angår afskæringer af fiberplader, til frugt- og grøntsagskasser. (b) Konklusion vedrørende samme vare af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ (21) Gennemgangen af de interesserede parters anbringender bekræfter, at de særlige egenskaber ved fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ ikke teknisk set udelukker, at de kan anvendes på de områder, hvor der også anvendes andre typer fiberplader (hardboard). At de således ikke i vidt omfang anvendes uden for sektoren for dørbeklædning er blot en følge af den forholdsvis højere pris, hvortil denne vare sælges på markedet sammenlignet med andre fiberplader (hardboard) af hårdt og blødt træ. Selv om fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, der fremstilles og eksporteres af de brasilianske eksporterende producenter, har visse særlige egenskaber, er disse således ikke tilstrækkelige til, at de kan føre til den konklusion, at der ikke er tale om samme vare som fiberplader (hardboard), der fremstilles af EF- erhvervsgrenen, idet de to varetyper har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. A C. DUMPING 1. Særlige spørgsmål vedrørende fastlæggelse af dumping for hvert af de pågældende lande (a) Brasilien (22) I betragtning af undersøgelsesresultaterne vedrørende årsagssammenhæng i betragtning 53 - 56 anses det ikke for påkrævet at redegøre for undersøgelsen af dumpingimporten af den pågældende vare fra Brasilien. (b) Bulgarien (23) De bulgarske eksporterende producenter fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Dumpingmargenerne for de bulgarske eksporterende producenter udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig: FazerlesAD: Lessoplast AD: 7,1% 7,2% ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 7,2% (c) Estland (24) Den estiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. jt> Dumpingmargenerne for de estiske eksporterende producenter udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig: AS Reno Vabrikud: 6,0% ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter : 6,0% (c) Letland Generelle bemærkninger (i) Vareklassifikation (25) Efter vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger anmodede den lettiske eksporterende producent om en ændring af klassificeringen af nogle af selskabets varekoder til varekontrolnumre. Anmodningen begrundedes med, at nogle af selskabets varekoder, som selskabet oprindeligt fejlagtigt havde indberettet som refererende til standardvarer, skulle betragtes som varer skåret efter mål. Denne anmodning er imødekommet, eftersom de pågældende varekoder rent faktisk ikke dækker standarddimensioner. Å\ Normal værdi (i) Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi Den lettiske eksporterende producent gjorde gældende, at ved beregningen af de normale værdier burde fortjenstmargenen på salg i normal handel fastsættes i procent af selskabets samlede omsætning på hjemmemarkedet af samme vare, indbefattet omsætningen af ikke-fortjenstgivende salg, i stedet for omsætningen udelukkende af salg i normal handel. Den fremgangsmåde, som Kommissionen har benyttet i forordningen om midlertidig told, indebærer ifølge producenten, at fortjenstmargenen ansættes for højt. Den lettiske producent påstod endvidere, at der er uoverensstemmelse mellem de metoder, som, Kommissionen har benyttet til på den ene side at beregne fortjenstmargenerne, hvor der ses bort fra ikke- fortjenstgivende transaktioner, samt til at beregne dumpingbeløb, hvor der ses bort fra negative dumpingmargener, og på den anden side beregning af dumpingmargener udtrykt i procent af den samlede cif-værdi. At Denne påstand måtte afvises. De metoder, som Kommissionen har benyttet til at beregne de normale værdier og til at bestemme, hvilke salg der har fundet sted i normal handel, er nærmere beskrevet i betragtning 29 og 31 i forordningen om midlertidig told og er i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i artikel 2, stk. 4 og 6, i grundforordningen. Det skal navnlig anføres, at det for det første i artikel 2, stk. 6, i grundforordningen klart fastsættes, at "beløbene til dækning af (. ) fortjeneste fastsættes på grundlag af de faktiske oplysninger i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare (. )". For det andet er det målet at fastsætte en fortjenstmargen, der normalt vil kunne opnås ved salg af en vare på hjemmemarkedet. For det tredje fastsættes det i artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, hvornår tabsgivende salg af en vare kan anses for at have fundet sted i normal handel, nemlig hvis de mængder, der er solgt med tab, udgør mindre end 20% af det samlede salg af den pågældende vare. Kun i dette tilfælde er det den samlede omsætning af en vare, indbefattet tabsgivende transaktioner, der benyttes som grundlag for beregningen af fortjenstmargenen. Sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen //? (i ) Justering for valutaomregning Den lettiske eksporterende producent havde krævet en justering for valutaomregning, som var baseret på en sammenligning mellem det beløb i Lat, som selskabet ville have opnået ved anvendelse af vekselkursen på tidspunktet for indgåelse af de respektive kontrakter med kunderne, og det beløb, selskabet faktisk opnåede. Kravet er baseret på den antagelse, at kontraktdatoen er lig med salgsdatoen. I forordningen om midlertidig told havde Kommissionen afvist dette krav med den begrundelse, at de fremlagte kontrakter ikke afspejlede de væsentlige salgsbetingelser, og at disse betingelser mere korrekt fremgik af fakturaen. Den eksporterende producent genfremsatte dette krav og anførte, at kontrakterne kunne ændres. Dette bekræfter, at selskabet kunne reagere på valutakursændringer ved at ændre eksportpriserne. Det bekræftes derfor, at sådanne kontrakter ikke mere korrekt afspejler de væsentlige salgsbetingelser end fakturaerne, navnlig hvad angår prisen. Kravet kunne derfor ikke godtages. (ii) Rentesatser til kreditformål (26) Med hensyn til justering for laeditornkostninger gør den lettiske eksporterende producent gældende, at indlånsrenten burde benyttes i stedet for udlånsrenten med den begrundelse, at selskabets kreditomkostninger begrænses til de renteindtægter, der ikke opnås af bankindestående, idet selskabet havde tilstrækkelig likviditet. %D I henhold til fællesskabsinstitutionernes faste praksis ansås det ikke for rimeligt at basere justeringen af kreditornkostninger på indlånsrenten med den begrundelse, at disse svarer til offeromkostningerne set i forhold til de faktiske omkostninger. Det skal i den forbindelse anføres, at de renter, som kunderne ville skulle betale i tilfælde af overskridelse af betalingsfristen, og som fremgik af de kontrakter, der var forelagt for Kommissionen, viser, at selskabet fastsatte denne rente på grundlag af udlånsrenten og ikke indlånsrenten. (i i i) Afskrivning på den indenlandske forbundne producents maskiner (27) Den lettiske eksporterende producent gør gældende, at afskrivning på den indenlandske forbundne producents maskiner burde være beregnet på grundlag af en afskrivningsperiode på ti år i stedet for fem år. I henhold til artikel 2, stk. 5, i grundforordningen kunne dette krav ikke godtages, da det benyttede beløb er i overensstemmelse med det beløb, der er angivet i de reviderede regnskaber for året 1997, og anvendelsen af et afskrivningsbeløb på 20% pr. år må derfor anses for på en rimelig måde at afspejle de omkostninger i form af afskrivninger, der er forbundet med produktionen af den pågældende vare. li Dumping (28) På grundlag af ovenstående er der fastsat følgende ændrede dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, for de lettiske eksporterende producenter: AS "Bolderåja": 4,7% Ikke-samarbejdsviliige eksporterende producenter : 4,7% (e) Litauen (29) Den litauiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Dumpingmargenerne for de litauiske eksporterende producenter udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig: JSC Grigiskes: 11,4% Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 11,4% (f) Polen Normalværdi (i) Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi (30) De polske eksporterende producenter fremsatte den samme anmodning som den lettiske eksporterende producent med hensyn til beregningen af fortjenstmargenen i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi (jf. betragtning 25). Denne anmodning afvises af de samme grunde, som er anført i betragtning 25. ft (ii ) Fordeling af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (31) En polsk eksporterende producent gjorde gældende, at den fordelingsmetode baseret på omsætningen, som Kommissionen havde benyttet til fordeling af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger i forbindelse med hjemmemarkedssalget, bør ændres, og i stedet bør den metode, som normalt anvendes af selskabet, og som er benyttet i besvarelsen af spørgeskemaet, anvendes. Denne metode var baseret på salget målt i tons, og der var i den forbindelse benyttet omregningsfaktorer (dvs. faktorer til omregning af tons til m2) med hensyn til tykkelsen af en given type fiberplader (hardboard). Anmodningen undersøgtes nærmere, og det konkluderedes, at den fordelingsmetode, der var benyttet i besvarelsen af spørgeskemaet, er i overensstemmelse med selskabets normale regnskabspraksis. Fordelingsmetoden for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ændredes følgelig i overensstemmelse med selskabets anmodning. (iii) Udelukkelse af særlige transaktioner (32) En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som Kommissionen havde benyttet til fastsættelse af den normale værdi, hvor den havde set bort fra transaktioner omfattende fiberplader (hardboard) af lav kvalitet. Ifølge dette selskab forårsager udelukkelsen af disse transaktioner en kunstig overvurdering af rentabiliten af salget og påvirker følgelig dumpingmargenen. z± Som anført i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told kunne det fastslås, at kun paneler af fiberplader (hardboard) med samme egenskaber og af samme kvalitet er direkte sammenlignelige. Det forholder sig sådan, fordi fiberpladernes kvalitet er af afgørende betydning for prisen og for pladernes egnethed til bestemte formål. Af den grund og fordi den pågældende type fiberplader (hardboard) af lav kvalitet ikke eksporteres til Fællesskabet, kunne selskabets anmodning ikke imødekommes. (iv) Produktionsomkostninger (33) En polsk eksporterende producent foreslog en anden metode end den i besvarelsen af spørgeskemaet benyttede til beregning af omkostningerne ved at opskære fiberplader (hardboard) i standardstørrelse til plader efter mål. Ved denne nye omkostningsfordelingsmetode blev der også taget hensyn til tykkelsen af de plader, der skal opskæres, og ikke blot til antallet af opskårne kvadratmeter. Ovennævnte begrundedes med, at opskæringsmaskinerne kunne skære paneler med en samlet tykkelse på 100 mm på en gang. Det anførtes, at selskabet derfor i én skæreoperation kunne opskære et større antal kvadratmeter alt afhængigt af de opskårne panelers tykkelse. Forslaget kunne følgelig godtages. Sammenligning af normal værdi og eksportpris iH (i) Startomkostninger (34) En polsk eksporterende producent, der er omhandlet i betragtning 65 i forordningen om midlertidig told, var uenig med Kommissionen om afvisningen af justeringen af startornkostningerne i forbindelse med bearbejdede fiberplader (hardboard). Da den pågældende producent imidlertid ikke fremlagde nye oplysninger, bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 65 i forordningen om midlertidig told. Dumping (35) En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som Kommissionen havde benyttet til beregning af en enkelt dumpingmargen for alle typer af fiberplader (hardboard) i stedet for at beregne en forskellig dumpingmargen for ubearbejdede og bearbejdede fiberplader (hardboard). Dette krav kunne ikke godtages. Det er fællesskabsinstitutionernes faste praksis i overensstemmelse med artikel 1 og 2 i grundforordningen at fastsætte en dumpingmargen for den af undersøgelsen omfattede vare som helhed og ikke pr. kategori, type eller model af den pågældende vare. Begrundelsen herfor er den, at for en vare som fiberplader (hardboard), der findes i mange forskellige typer, vil det ud fra et toldmæssigt synspunkt ikke i praksis være muligt at gennemføre antidumpingforanstaltninger, især i form af antidumpingtold, for hver enkelt varetype. ( 36 ) På grundlag af ovenstående er der for de polske eksporterende producenter fastsat følgende ændrede dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet: P EkoplytaS. A. 20,6% Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim. 11,0% CzamaWoda Zaklady PrytPiléniowych: Alpex Karlino S. A. : Zaklady Pryt Pilsniowych S. A. , Przemysl: Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowych S. A. : Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 34,8% 22,4% 9,1 % 11,4% 34,8% Med hensyn til Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen udvistes der generelt betydelig samarbejdsvilje. Som anført i betragtning 35 i forordningen om midlertidig told ansås det derfor for rimeligt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige selskaber i de lande, der udviste en sådan høj grad af samarbejdsvilje, til den højeste eller eneste dumpingmargen, der fastsattes for et samarbejdsvilligt selskab i det pågældende land. (g) Rusland (37) Ingen russiske eksporterende producenter fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Den normale værdi for Rusland beregnedes på grundlag af det vejede gennemsnit af de normale værdier, der var fastsat for samarbejdsvillige polske selskaber. Der er foretaget en ny beregning af dumpingmargenen for Rusland, idet der er taget hensyn til ændringerne i de normale værdier for de polske selskaber, jf. betragtning 30 - 33. i(> På dette grundlag er der for de russiske eksporterende producenter fastsat en ny dumpingmargen, som udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør 30,6%. D. SKADE 1. Forbrug (38) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. 2. Dumpingimporten (a) Kumulering (39) De brasilianske eksporterende producenter genfremsatte påstanden om, at importen til Fællesskabet fra Brasilien ikke bør kumuleres med importen fra de øvrige lande, der er omfattet af proceduren. De gjorde gældende, at fiberplader (hardboard), der fremstilles i Brasilien og eksporteres til Fællesskabet, ikke konkurrerer med import af den pågældende vare med oprindelse i de øvrige berørte lande, idet : - eksportpriserne i gennemsnit er højere end for de øvrige berørte lande, som det fremgår af den lavere underbudsmargen, der konstateredes som led i den foreløbige undersøgelse; - importen, hvad mængder og markedsandel angår, har udviklet sig anderledes i den betragtede periode end importen fra de øvrige berørte lande; Vr den brasilianske vare sælges til andre kunder, hovedsagelig producenter af lakerede døre. (40) En undersøgelse af disse påstande gav følgende resultater: Næsten hele importen fra Brasilien var bestemt til særlige anvendelsesformål, især fremstilling af lakerede døre, som er en sektor, hvor der opnås høje priser, og hvortil de øvrige berørte lande ikke sælger. Brugerne af brasilianske fiberplader (hardboard) anså således importen fra disse øvrige lande for at være ganske uegnet til deres formål af både tekniske og økonomiske grunde. Ovennævnte undersøgelsesresultater understøttes af prisniveauet for de brasilianske varer, som er væsentligt højere end for importvarerne fra de øvrige berørte lande. Endvidere er importen fra Brasilien i tilbagegang, medens den øvrige import stiger. (41) På baggrund af ovenstående er det ikke urimeligt i den foreliggende sag at konkludere, at der ikke bør foretages en kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra Brasilien og fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen. Følgevirkningerne af importen fra Brasilien blev derfor undersøgt særskilt. /- t (b) Udviklingen i dumpingimportens omfang og priser (42) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. På baggrund af beslutningen om at analysere virkningerne af importen fra Brasilien særskilt, altså ikke sammen med virkningerne af importen fra de øvrige lande, er der foretaget en undersøgelse af udviklingen i importmængder og -priser med følgende resultat: Importen fra Brasilien: 1993 1994 1995 1996 IWENGDE (tons) 62,193 61,605 69,783 58,514 Indekstal 100 99 112 94 V/ERDI (1000 ECU) 18,117 17,724 20,767 16,772 Indekstal 100 98 115 93 % Markedsandel 6. 3 5. 4 6. 0 5. 2 Indekstal 100 86 95 82 Pris pr. ton 291 288 298 287 Indekstal 100 99 102 98 (43) Det fremgår, at mængder og markedsandel er faldet betydeligt mellem 1995 og undersøgelsesperioden, medens priserne har holdt sig nogenlunde uændrede i hele den betragtede periode. i«i Importen fra de øvrige berørte lande: 1993 1994 1995 1996 M/ENGDE (tons) 171,890 192,165 253,041 209,727 Indekstal 100 112 147 122 V/ERDI (1000 ECU) 28,707 33,919 49,103 43,461 Indekstal 100 118 171 151 % Markedsandel 17. 4 16. 9 21. 7 18. 5 Indekstal 100 97 125 107 Pris pr. Ton 167 177 194 207 Indekstal 100 106 116 124 De importerede mængder og markedsandelen steg betydeligt mellem 1993 og 1995, faldt i 1996 og steg igen i undersøgelsesperioden. Importen var, både målt i absolutte tal og markedsandel, større i undersøgelsesperioden end i begyndelsen af den betragtede periode. Selv om priserne steg betydeligt i løbet af den periode, der er omfattet af undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade, var importpriserne stadig betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. -*o (c) Prissammenligning (44) Efter at der var givet underretning om resultaterne af den foreløbige undersøgelse, fremsatte de brasilianske eksporterende producenter bemærkninger vedrørende den metode, der var benyttet til beregning af prisunderbud. Det påpegedes, at forskellen mellem de brasilianske eksportpriser og EF- erhvervsgrenens priser hovedsagelig kunne tilskrives en lille del af transaktionerne i undersøgelsesperioden svarende til mindre end 1% af produktionen i Fællesskabet. En brasiliansk eksporterende producent anmodede om, at der med henblik på sammenligningen benyttedes den pris, der betaltes af den første uafhængige kunde i Fællesskabet til den med eksportøren forbundne importør, da denne pris var i samme handelsled som EF-erhvervsgrenens priser. Endvidere anmodede han om, at de konstaterede margener blev udtrykt i procent af den samlede importværdi i undersøgelsesperioden, indbefattet den del der var holdt uden for sammenligningen, fordi EF-producenterne ikke havde solgt tilsvarende modeller. (45) Sidstnævnte anmodning kunne ikke godtages. Det er fællesskabsinstitutionernes faste praksis ved fastsættelse af underbudsmargenen kun at anvende cif-værdien af den import i undersøgelsesperioden, for hvilken der er foretaget en faktisk undersøgelse af prisunderbud, og for hvilken der følgelig findes tilsvarende varetyper fremstillet i Fællesskabet. vi (46) De varekontrolnumre, som både de eksporterende producenter og EF- producenterne havde indgivet, undersøgtes omhyggeligt og revideredes om nødvendigt for at sikre en retfærdig sammenligning. Sammenligningen blev derefter foretaget i samme handelsled mellem EF-producenternes priser ab fabrik og eksportpriserne, cif Fællesskabets grænse, fortoldet, når de eksporterende producenter solgte direkte til en uafhængig kunde, eller den forbundne importørs videresalgspriser, ab lager, til første uafhængige kunde. (47) Underbudsmargenen beregnedes ved for hver varetype at vægte de gennemsnitlige underbudssatser med mængderne af de importerede dumpingvarer ganget med gennemsnitspriserne for de tilsvarende varer fremstillet i Fællesskabet. Samme kriterier anvendtes for prissammenligningerne for de øvrige berørte lande. (48) De eksporttransaktioner, der benyttedes til sammenligningen, svarede til mindst 74% af den samlede eksport fra hvert af de berørte lande. (49) De reviderede beregninger bekræftede, at der var tale om prisunderbud for alle lande undtagen Brasilien, for hvilket der ikke konstateredes prisunderbud. De nye prisunderbudsmargener fremgår af nedenstående tabel: 3 l- OVERSIGT OVER UNDERBUDSMARGENER Land ~ BRAS1L1EN BULGARIEN ESTLAND LETLAND LITAUEN POLEN RUSLAND Vejet gennemsnitlig underbudsmargen ved direkte sammenligning for hver varetype - 44% 65% 48% 45% 53% 65% ' 3. EF-erhvervsgrenens situation (50) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. 4. Konklusion vedrørende skade (51) De polske og lettiske eksporterende producenter anfægtede de foreløbige konklusioner vedrørende den forvoldte skade med den begrundelse, at udviklingen i nogle skadesfaktorer, såsom EF-erhvervsgrenens produktion, markedsandel og salgsomsætning, ikke var tilstrækkelig negativ til at godtgøre, at der forvoldtes væsentlig skade. Disse påstande undersøgtes nærmere, men kunne ikke godtages. På grundlag af den samlede undersøgelse på fællesskabsplan af alle indikatorer, der havde tilknytning til EF-erhvervsgrenens situation, navnlig den negative udvikling af salgspriserne og de finansielle tab, bekræftes det, at der forvoldes skade. ?,i> (52) De foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende skade bekræftes derfor. E. ÅRSAGEN TIL SKADE 1. Følgevirkninger af dumpingimporten fra Brasilien (53) De brasilianske eksporterende producenter gjorde gældende, at importen med oprindelse i Brasilien ikke kan have forårsaget skade af følgende grunde: - de mængder, der er importeret fra Brasilien, er faldet med 20% mellem 1995 og undersøgelsesperioden; - den brasilianske vare konkurrerer ikke med den i Fællesskabet fremstillede vare, da den sælges til specialiserede brugere, nemlig producenter af lakerede døre og tavleunderlag og automobilindustrien, som skal bruge brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustrae for at opfylde deres særlige kvalitetskrav, og de kan på trods af den højere pris ikke erstatte dem med andre typer fiberplader (hardboard); - priserne på de brasilianske eksportvarer er ikke lavere end EF-erhvervsgrenens priser, navnlig i ovennævnte specialiserede sektorer. (54) Hvad angår førstnævnte påstand udelukker nedgang i de importerede mængder ikke, at den pågældende import har forvoldt skade i undersøgelsesperioden; importen var således stadig betydelig og lå væsentligt over det minimum, der er fastsat i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen. 3L( ( 55 ) Med hensyn til de øvrige påstande kunne følgende fastslås: - ca. 68% af importen fra Brasilien i undersøgelsesperioden var bestemt til produktion af lakerede døre i Fællesskabet. Den industri i Fællesskabet, der fremstiller lakerede døre, har strenge kvalitetskrav, som bedst opfyldes af brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. Som påpeget i betragtning 18 er den høje kvalitet, som dørfabrikanterne kræver, imidlertid ikke strengt knyttet til de benyttede træsorter, i det foreliggende tilfælde eukalyptustræ. Brasilianske fiberplader (hardboard) er velegnede til fremstilling af lakerede døre, ikke alene fordi de er fremstillet af eukalyptustræ, men også fordi de brasilianske producenter udfører en meget streng kvalitetskontrol på eksporten til Fællesskabet; - i undersøgelsesperioden blev der kun anvendt meget små mængder af fiberplader (hardboard) fremstillet af EF-erhvervsgrenen til fremstilling af lakerede døre; efterspørgslen blev næsten helt tilfredsstillet ved køb af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, som enten importeredes fra Brasilien eller leveredes af den portugisiske producent, der ikke er part i klagen. Dørfabrikanterne forklarede deres valg med den høje kvalitet, som disse leverandører garanterede; v - ovennævnte påstand om de særlige anvendelsesformål understøttes af den kendsgerning, at der ikke er tale om underbud for den brasilianske eksport bestemt til fremstilling af dørbeklædning; faktisk er priserne betydeligt højere end EF-erhvervsgrenens; - den foreliggende dokumentation understøtter derfor ikke EF-producenternes påstand om, at markedspriserne var trykkede på grund af den brasilianske eksport, og at det er de trykkede priser, som hindrer dem i at fremstille dørbeklædning, der har samme kvalitet som den brasilianske vare og er egnet til fremstilling af lakerede døre; - priserne på de pågældende importvarer fra Brasilien, som ikke solgtes til fremstilling af lakerede døre, var i gennemsnit ikke lavere end EF- producenternes priser. (56) Ovennævnte fører til den konklusion, at den brasilianske eksport ikke var årsag til væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, og at proceduren vedrørende Brasilien følgelig bør afsluttes uden indførelse af foranstaltninger. 2>£ 2. Følgevirkninger af dumpingimporten Ira de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen (57) Importen fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen, steg mængdemæssigt med 29% mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Selv om priserne på de importerede varer steg med 32% i gennemsnit i samme periode, var de i undersøgelsesperioden stadig betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Som følge af disse underbud, som udgjorde mellem 44% og 67%, måtte EF-erhvervsgrenen registrere en nedgang i salgspriserne på 16% og en alvorlig forværring af sin finansielle situation. De foreløbige undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten fra Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland forårsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, bekræftes derfor. 3. Følgevirkninger af dumpingimporten fra andre tredjelande (58) Selv om visse eksporterende producenter i de berørte lande gentog påstande om, at skaden var forårsaget af en stigning i importen fra andre tredjelande, blev der ikke fremlagt nye oplysninger herom, som kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater. De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor. 37- 4. Konkurrence fra ikke-klagende EF-producenter (59) Nogle af de berørte eksporterende producenter henledte opmærksomheden på, at selv om der ikke havde været tale om underbud fra de ikke-klagende EF- producenternes side i undersøgelsesperioden, havde de i gennemsnit underbudt EF-erhvervsgrenens priser fra 1993 til 1995, og dette kan i de pågældende år have været årsag til skade. (60) Det skal bemærkes, at selv om de ikke-klagende EF-producenters priser var lavere end EF-erhvervsgrenens priser, var de betydeligt højere end de gennemsnitlige importpriser for varer fra de berørte lande, bortset fra Brasilien: gennemsnitsprisen for den pågældende import var således 167 ECU pr. ton i 1993, medens den gennemsnitlige enhedspris for ikke-klagende EF-producenter var 1,02 ECU pr. m2, svarende til mere end 300 ECU pr. ton. (61) På baggrund af disse prisrelationer anses det for usandsynligt, at ikke-klagende EF-producenters priser var årsag til skade for EF-erhvervsgrenen; under alle omstændigheder anses en sådan prisvirkning ikke for tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de seks lande og den skade, der er forvoldt. 5. Konkurrence fra tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) (62) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gjorde flere eksporterende producenter igen gældende, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, ikke var forårsaget af dumpingimport, men af konkurrencen fra tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). 3& (63) Det fremgår af undersøgelsen, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) kunne anvendes på de fleste områder, hvor der anvendes fiberplader (hardboard). Trods den kraftige vækst på markedet for tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i de seneste år er dette imidlertid ikke, som det fremgår af væksten i forbruget af fiberplader (hardboard), sket på bekostning af forbruget af fiberplader (hardboard). (64) Flere interesserede parter har fremlagt skøn over størrelsen af sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). På grundlag af statistikker fra den europæiske MDF-industri anslås det, at produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) udgjorde mellem 500 000 og 600 000 m3 i 1997 med en stigning på ca. 50% mellem 1993 og 1997. Der foreligger ikke særskilte statistikker over importen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), men importen af tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) af alle tykkelser var ifølge det oplyste af mindre betydning indtil 1997. (65) Som det fremgik af den foreløbige undersøgelse, steg forbruget af fiberplader (hardboard) med 20% mellem 1993 og undersøgelsesperioden (i den forbindelse skal det erindres, at forbruget udgjorde ca. 1,2 mio. tons i undersøgelsesperioden trods stigningen i produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)), og det var derfor ikke sandsynligt, at stigningen i efterspørgslen efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) var en væsentlig årsag til skade. Den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, skyldes ikke en nedgang i de solgte mængder, som kunne pege i retning af substitution. EF-erhvervsgrenen led navnlig skade i form af finansielle tab som følge af kraftige prisfald på grund af dumpingimporten. Q 3C7 (66) Det fremgår således af de foreliggende oplysninger, at gennemsnitsprisen for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i hele perioden fra 1993 til 1996 var højere end for fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser fremstillet i Fællesskabet. Kun i undersøgelsesperioden er der visse tegn på, at én type tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), nemlig tynde MDF, kan være nået ned på samme prisniveau som fiberplader (hardboard) fremstillet i visse områder i Fællesskabet. Så selv i dette scenarium solgtes fiberplader (hardboard) importeret fra de berørte lande i undersøgelsesperioden til betydeligt lavere priser, som omhandlet i betragtning 49. (67) I betragtning af substitutionsmulighederne mellem alle typer træbaserede varer er tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) trængt ind på alle markeder for træbaserede paneler, herunder markedet for fiberplader (hardboard). Den generelle stigning i efterspørgslen efter træpaneler og navnlig fiberplader (fibreboard) har imidlertid åbnet mulighed for, at efterspørgslen efter fiberplader (hardboard) har kunnet stige trods tilstedeværelsen af konkurrerende varer. (68) Der er ikke fremlagt nye oplysninger, som ændrer de foreløbige undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten af fiberplader (hardboard) fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen, med undtagelse af Brasilien, trods væksten i efterspørgslen efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) særskilt betragtet forårsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen på grund af meget lave priser og deraf følgende finansielle tab. 6. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng (69) På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende årsagssammenhæng undtagen for så vidt angår importen fra Brasilien. Vo F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Den endelige undersøgelse (70) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fortsattes undersøgelsen af antidumpingforanstaltningernes følgevirkninger for de forskellige sektorer, der er omfattet af undersøgelsen. Der blev aflagt besøg hos brugere af fiberplader (hardboard), jf. betragtning 3, og hos en ikke-klagende EF-producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. 2. Følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen (71) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der fremført adskillige bemærkninger om eventuelle endelige foranstaltningers sandsynlige følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen. Disse bemærkninger vedrørte forholdet mellem fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) som følger: (a) Bemærkninger fremført af interesserede parter (72) Visse interesserede parter gjorde gældende, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne opnå nogen fordele af antidumpingforanstaltninger som følge af substitutionsmulighederne mellem tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader (hardboard). H1 Til støtte for dette synspunkt anførtes det, at prisen på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) er nået ned på samme niveau som prisen på fiberplader (hardboard) af samme tykkelse. Ifølge disse påstande vil indførelsen af antidumpingforanstaltninger med det formål at forhøje prisen på fiberplader (hardboard) i Fællesskabet have den virkning, at prisen herpå vil stige til et niveau, der er højere end prisen på konkurrerende tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). I de tilfælde, hvor de to varetyper kan substituere hinanden, vil antidumpingforanstaltningerne medføre, at kunderne vil vælge at anvende tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i stedet for fiberplader (hardboard). Antidumpingforanstaltningerne vil med andre ord blot tjene til at mindske forbruget af fiberplader (hardboard) ved at tilskynde til at gå over til at forbruge tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). (73) Det blev også gjort gældende, at der er stigende efterspørgsel efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) med øgede investeringer i produktionskapacitet og med potentielle muligheder for at erstatte fiberplader (hardboard) til de fleste anvendelsesformål, hvis prisrelationerne ændrer sig. (h) Størrelsen af sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) (74) Som anført i betragtning 64 udgjorde produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) mellem 500 000 og 600 000 m3 i 1997 med en stigning på ca. 50% mellem 1993 og 1997. De fabrikker, der er specialiserede i produktionen af disse tynde plader (dvs. fabrikker udstyret med den såkaldte "kalanderpresse"), kører i øjeblikket med næsten fuld kapacitetsudnyttelse, og hovedparten af de nye investeringer i sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) vedrører fabrikker, der er bedst i stand til at fremstille plader af "mellemtykkelse", dvs. mellem 6 og 30 mm, som ikke er omfattet af denne undersøgelse. uz Det er derfor ikke sandsynligt, at produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) vil stige på kort sigt. (c) Konkurrencen mellem fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) (75) Som anført i betragtning 5 -9 kan fiberplader (hardboard) og tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) teoretisk set substituere hinanden til mange anvendelsesformål, men de to varetypers forskellige fysiske egenskaber indebærer, at hver type har sine særlige fordele og ulemper til bestemte anvendelsesformål. (76) De eksporterende producenter gjorde gældende, at hvis der opstår en tilstrækkelig ændring i de relative priser for de to konkurrerende varetyper, kan de ekstra omkostninger, der er forbundet med eventuelle tekniske problemer i forbindelse med et skifte til brug af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), overvindes, hvis prisfordelen sammenlignet med fiberplader (hardboard) er tilstrækkelig stor. (77) EF-erhvervsgrenen påstod imidlertid, at substitueringen af fiberplader (hardboard) med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) allerede har fundet sted til de anvendelsesformål, hvor sidstnævnte har en teknisk fordel, og at konkurrencesituationen på markedet i øjeblikket har fundet en ligevægt, som ikke vil blive ændret væsentligt af de foreslåede antidumpingforanstaltningej;. Eftersom forbruget af fiberplader (hardboard) er steget med 20% i den betragtede periode, lader tallene formode, at fiberplader (hardboard) har været i stand til effektivt at konkurrere med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), hvilket understøtter EF-erhvervsgrenens argumenter. Fortsatte tekniske fremskridt i fremstillingen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) gør det imidlertid vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i fremtiden vil blive anvendt på områder, der hidtil har været domineret af fiberplader (hardboard). i<i> (78) Prisen på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) har i det meste af den betragtede periode ligget over prisen på fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelse, men da omkostningerne er faldet på grund af teknologiske fremskridt, er priserne faldet støt i hele perioden og nåede i 1997 ned på ca. samme niveau som priserne på fiberplader (hardboard) af samme tykkelse fremstillet i Fællesskabet. Det er uklart, om denne faldende udviklingstendens for priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) efterhånden som omkostningerne reduceres som følge af teknologiske fremskridt vil fortsætte i nær fremtid. Klagende parter erklærer, at der ikke kan forventes en yderligere væsentlig nedgang i priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i Fællesskabet. Det påstås, at varen nu har passeret den fase med hastig vækst, der er registreret i de seneste år, og som førte til faldende enhedsomkostninger, og fabrikkerne er på vej mod fuld kapacitetsudnyttelse med en omkostningsstruktur, der svarer til den, der er gældende for fiberplader (hardboard). Prisen på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) forventes derfor, hvis der indføres endelige antidumpingforanstaltninger, at holde sig på samme niveau som prisen på fiberplader (hardboard) fremstillet i Fællesskabet. (79) På den anden side er den kontinuerlige produktionsproces med kalander, som anvendes til fremstilling af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), ifølge den pågældende industri mere effektiv end de flerlagspresser, der anvendes til fremstilling af fiberplader (hardboard). Det anføres navnlig, at mængden af affald og afskæringer i forbindelse med denne MDF-produktionsproces er langt lavere end ved anvendelsen af flerlagspresser, selv om produktionshastigheden er større. Det påstås således, at priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) fremstillet i Fællesskabet vil kunne fortsætte den nedadgående tendens. Nogle af de interesserede parter forudsiger samme udviklingstendens for priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), der importeres fra lande uden for Fællesskabet. u<t Denne udvikling har følgevirkninger for anvendelsen af fiberplader (hardboard) i de sektorer, hvor der er tale om overlapning med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), såsom møbelindustrien. Hvis priserne på tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) fortsætter med at falde efter indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger, er det muligt, at der vil ske en ændring i forbrugsmønstret bort fra fiberplader (hardboard) til fordel for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i de markedssegmenter, hvor tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) kan substituere fiberplader (hardboard). (d) Konklusion vedrørende foranstaltningers følgevirkninger for EF- erhvervsgrenen (80) På baggrund af ovenstående analyse konkluderedes det, at det er mest sandsynligt, at indførelsen af foranstaltninger vil have en gunstig indvirkning på EF- erhvervsgrenens situation. Indføres der ikke antidumpingforanstaltninger, vil dumpingimporten fortsat give anledning til betydelige underbud i forhold til EF- erhvervsgrenens priser. I betragtning af de finansielle vanskeligheder, der fremgår af skadesundersøgelsen, vil EF-erhvervsgrenens fortsatte forretningsvirksomhed blive alvorligt truet, og en stor del af produktionen i Fællesskabet af fiberplader (hardboard), som i øjeblikket sikrer, at en bred vifte af kundernes efterspørgsel kan tilfredsstilles, vil være bragt i fare og nødsage brugerne til at vælge mellem alternativer, der ikke er optimale, såsom dumpingimporten og andre træbaserede paneler. Det skal påpeges, at selv om nogle af fordelene ved antidumpingforanstaltninger kan tilfalde andre industrier end den industri, der fremstiller fiberplader (hardboard), er det højst usandsynligt, at EF-erhvervsgrenen ville have anmodet om beskyttelse mod illoyal konkurrence, hvis den ikke havde forventet at opnå fordele af sådanne foranstaltninger. u r Foranstaltningernes effektivitet kan imidlertid blive mindsket alt afhængigt af det fremtidige prisforhold mellem fiberplader (hardboard) og tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), og en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen vil måske være berettiget, hvis udviklingen peger i den retning. 3. Følgevirkninger for tidligere led i produktionskæden (81) Da der er ikke er fremført yderligere bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater. 4. Følgevirkninger for importørerne (82) Da der er ikke er fremført yderligere bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater. 5. Følgevirkninger for brugerne (83) Alle de brugere, der medvirkede i undersøgelsen, var fabrikanter af døre, som kun benyttede fiberplader (hardboard) importeret fra Brasilien. Det kunne fastslås, at importen fra Brasilien ikke har forårsaget skade for EF-erhvervsgrenen, og at der ikke bør vedtages foranstaltninger over for dette Land. Følgevirkningerne for andre brugere forventes at blive minimale i betragtning af de foreslåede toldsatser og den lille del af produktionsomkostningerne, som fiberplader (hardboard) tegner sig for hos de fleste af disse brugere. U<o 6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser (84) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen grund til at antage, at det vil være i modstrid med Fællesskabets overordnede interesser at indføre endelige antidumpingforanstaltninger mod importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i de lande, over for hvilke der skal vedtages endelige foranstaltninger. G. FORESLÅEDE FORANSTALTNINGER 1. Afslutning af proceduren med hensyn til Brasilien (85) På grundlag af konklusionerne af den endelige undersøgelse bør proceduren vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien afsluttes 3 uden indførelse af foranstaltninger. De beløb, ved Kommissionens afgørelse for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, bør derfor frigives. De tilsagn fra de to eksporterende producenter i Brasilien, der er godtaget, bortfalder automatisk i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i grundforordningen. 2. Endelige foranstaltninger (a) Skadestærskel (86) Skadestærsklen beregnedes efter samme metode, som er beskrevet i forordningen om midlertidig told i betragtning 113, dog med en justering for handelsled (or al tage hensyn til salg via forhandlere. I )cr henvises til side. i denne Tidende. W (87) Der fastsattes en skadestærskel for hver af de berørte eksporterende producenter på grundlag af disse sammenligninger, og denne tærskelværdi beregnedes i procent af cif-værdien af de pågældendes eksport til Fællesskabet af varetyper, hvoraf der fandtes tilsvarende typer fremstillet i Fællesskabet. (b) De endelige foranstaltningers form og omfang (88) På grundlag af ovenstående konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser undersøgtes det, hvilken form for antidumpingforanstaltninger der skal træffes og omfanget heraf for at afhjælpe den skadevoldende dumpings handelsfordrejende virkninger og genskabe effektive konkurrencevilkår på fællesskabsmarkedet. De endelige foranstaltninger bør indføres i form af en værditold, som anses for velegnet til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten. Da skadestærsklen var lavere end den dumpingmargen, der er fastlagt for en af de samarbejdsvillige polske eksporterende producenter, fastsættes den endelige antidumpingtold for dette selskab i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen til en sats svarende til førstnævnte. For alle andre eksporterende producenter er skadestærsklerne højere end de tilsvarende dumpingmargener, og foranstaltningerne fastsættes derfor på grundlag af sidstnævnte. Det samme gælder for resttolden. M% (c) Tilsagn (89) Som det fremgår af betragtning 115 ff. i forordningen om midlertidig told havde de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen afgivet tilsagn, som Kommissionen havde godtaget midlertidigt. Disse tilsagn, med undtagelse af de brasilianske selskabers tilsagn, er i overensstemmelse med de endelige undersøgelsesresultater med hensyn til de mindstepriser, der er fastsat deri, og de er godtaget endeligt ved Kommissionens afgørelse 4. 3. Opkrævning af midlertidig told (90) | betragtning af den alvorlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, anses det for påkrævet, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres - Der henvises til side. i denne Tidende. vS IJ DSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard), der defineres som vådtfremstillede fiberplader af træ eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler, med densitet på over 0,8 g/cm3, henhørende under KN-kode ex 4411 11 00 og ex 4411 19 00 (Taric-kode: 4411 11 00*10 og 4411 19 00*10) og med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland. 2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende, beregnet af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for den pågældende vare fremstillet af nedenan førte selskaber: Land Selskab Toldsats (%) Taric- tillaegskode Bulgarien Estland Letland Litauen Polen Rusland Fazerles AD Alle andre selskaber Alle selskaber Alle selskaber Alle selskaber Alpex-Karlino S. A. Ekopfyta S. A. Zaklady Pryt Pilsniowych S. A. , Przemysl Koniecpolskie Zaklady Pryt Pilsniowych S. A Zaklady Pryt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim Alle andre selskaber Alle selskaber 7. 1 7. 2 6. 0 4. 7 11. 4 22. 4 7. 0 9. 1 11. 4 11. 0 34. 8 30. 6 8461 8900 - - - 8479 8480 8481 8494 8495 8900 - \o Artikel 2 1. Uanset artikel 1 pålægges den endelige tolden ikke import af fiberplader (hardboard), som de i stk. 3 anførte selskaber fremstiller, eksporterer direkte og fakturerer til et importerende selskab i Fællesskabet, forudsat at betingelserne i stk. 2 er overholdt. 2. Ved fremlæggelse af angivelse til fri omsætning er toldfritagelsen betinget af, at der for medlemsstaternes kompetente toldmyndigheder fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura, som er udstedt af et af de selskaber, der er anført i stk. 3. Tilsagnsfakturaen, hvis vigtigste indhold er anført i bilaget, skal være i overensstemmelse med de bestemmelser for sådanne fakturaer, som er fastsat i det tilsagn, som er godtaget ved Kommissionens afgørelse. s. 3. Import, der ledsages af en tilsagnsfaktura, angives under følgende Taric- tillægskoder: Der henvises til side. i denne Tidende. 31 Land Selskab Taric- tillsegskode Bulgarien Estland Letland Litauen Polen ___ Fazerles AD LessoplastAD AS Repo Vabrikud AS "Bolderaja" JSC Grigiskes Alpex-Karlino S. A. Czarna Woda Zaklady Pryt Pilsniowych EkoprytaS. A. Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A. , Przemysl Koniecpolskie Zaklady Pryt Pilsniowych S. A Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim Artikel 3 8496 8497 8498 8499 8510 85 lT 8600 8513 8545 8546 8547 1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til import af den pågældende vare med oprindelse i de lande, der er nævnt i artikel 1, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told. 2. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til import af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien, frigives. iT Artikel 4 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne r3 BILAG Den i artikel 2, stk. 2, nævnte tilsagnsfaktura skal indeholde følgende oplysninger: 1. Vareindberetningskoden (som fastsat i den pågældende eksporterende producents tilsagn); 2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder: • Sclskabsvarekoden (CPC); om de pågældende fiberplader (hardboard) er ubearbejdede eller bearbejdede; panelets tykkelse og nøjagtige mål med angivelse i en parentes, om det har standardmål (STA) eller er afskåret efter mål (CTS); • KN-kode; • 1 )en Taric-tillægskode, under hvilken de fakturerede varer kan toldbehandles ved fællesskabets grænse (som anført i forordningen); • mængde (angives i m2); 3. Beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder: • Pris pr. kvadratmeter1; • Gældende betalingsbetingelser; • Gældende leveringsbetingelser; • Samlede rabatter og prisafslag; 1 I or tilsagnsfakturaer, der udstedes af den lettiske eksporterende producent, AS "Bolderâja", kan prisen pr. kvadratmeter for så vidt angår salg via salgsagenter i Fællesskabet anføres på den tillægsfaktura, som agenten udsteder, i stedet for på den tilsagnsfaktura, som udstedes af AS "Bolderâja". Er dette tilfældet, skal navnet på agenten også anføres på tilsagnsfakturaen. à V 4. Navnet på den importør, til hvem selskabet direkte har udstedt fakturaen. 5. Navnet på den medarbejder i det pågældende selskab, som har udstedt li Isagnsfakturaen, samt følgende underskrevne erklæring: "Undertegnede bekræfter, at salget af de varer, der er omfattet af denne faktura, og som er solgt for direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab, finder sted inden for rammerne af og på betingelserne i det tilsagn, der er afgivet af ("selskabets navn") og godtaget af Europa-Kommissionen ved afgørelse nr. 2 Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte. " Der henvises til side. i denne Tidende. ^ s ISSN 0254-1459 KOM(98) 805 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 11 06 01 Katalognummer : CB-CO-98-813-DA-C Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Forslag til Rådets beslutning om Det Europæiske Fællesskabs holdning til forslag til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om typegodkendelse af forlygter til biler med asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys monteret med glødelamper

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
approximation of laws
motor car
technical regulations
vehicle parts

formats: html pdf print

text: 6. 2. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 32/9 II (Forberedende retsakter) KOMMISSIONEN Forslag til R¿dets beslutning om Det Europ»iske F»llesskabs holdning til forslag til regulativ fra De Forenede Nationers ˘konomiske Kommission for Europa om typegodkendelse af forlygter til biler med asymmetrisk n»rlys og/eller fjernlys monteret med gl(cid:192)delamper (1999/C 32/10) KOM(1998) 797 endelig udg. - 1999/001(AVC) (Forelagt af Kommissionen den 7. januar 1999) R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro(cid:220) p»iske F»llesskab, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa(cid:220) Parlamentet, under henvisning til R¿dets afg(cid:192)relse 97/836/EF af 27. november 1997 om Det Europ»iske F»llesskabs tiltr»delse af overenskomsten under FN’s ˘konomiske Kommission for Europa om indf(cid:192)relse af ensartede tekniske forskrifter for hjulk(cid:192)ret(cid:192)jer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes p¿ hjulk(cid:192)ret(cid:192)jer, samt vilk¿rene for gensidig anerkendelse af godken(cid:220) delser, der er meddelt p¿ grundlag af s¿danne forskrifter(cid:216)(˛), s»rlig artikel 4, stk. 2, andet led, og skabet kan stemme for vedtagelse af et s¿dant regu(cid:220) lativforslag; (2)(cid:217)forslaget til regulativ om typegodkendelse af forlygter til biler med asymmetrisk n»rlys og/eller fjernlys monteret med gl(cid:192)delamper fjerner de tekniske hindringer for samhandelen med motork(cid:192)(cid:220) ret(cid:192)jer mellem de kontraherende parter, for s¿ vidt ang¿r forlygter til bilver med asymmetrisk n»rlys og/eller fjernlys monteret med gl(cid:192)delamper; med de ensartede forskrifter i n»vnte regulativ opn¿s en h(cid:192)j grad af sikkerhed og milj(cid:192)beskyttelse; (3)(cid:217)regulativet bliver integreret i systemet for typegod(cid:220) kendelse af k(cid:192)ret(cid:192)jer og supplerer s¿ledes g»ldende f»llesskabslovgivning - VEDTAGET F˘LGENDE BESLUTNING: ud fra f(cid:192)lgende betragtninger: Eneste artikel (1)(cid:217)N¿r et forslag til regulativ fra De Forenede Natio(cid:220) ners ˘konomiske Kommission for Europa, som skal blive til et bilag til den reviderede overenskomst af 1958, forel»gges til afstemning i det administrations(cid:220) udvalg, som er nedsat i henhold til bestemmelserne i i n»vnte overenskomst, skal artikel 1, stk. 2, inden F»lles(cid:220) forslaget v»re godkendt af R¿det, (˛)(cid:217)EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 78. som Det Europ»iske F»llesskab stemmer for det forslag til regulativ om typegodkendelse af forlygter til biler med fjernlys monteret med asymmetrisk n»rlys og/eller gl(cid:192)delamper, i dokument TRANS/ foreligger WP. 29/1998/41 ved afstemningen p¿ det m(cid:192)de i admini(cid:220) strationsudvalget, som afholdes den 10. marts 1999 i forbindelse med 117. m(cid:192)de i arbejdsgruppen vedr(cid:192)rende k(cid:192)ret(cid:192)jers konstruktion under De Forenede Nationers ˘konomiske Kommission for Europa, eller ved en afstemning p¿ et senere m(cid:192)de


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4006/98 van Jesús CABEZÓN ALONSO Oneerlijke concurrentie van Zuid-Koreaanse scheepswerven

eurovoc_concepts:
International Monetary Fund
South Korea
building subsidy
competitiveness
financial aid
international aid
restriction on competition
shipbuilding

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4004/98 del Jesús CABEZÓN ALONSO Pyörremyrsky Mitchin koettelemien maiden jälleenrakennussuunnitelma

eurovoc_concepts:
Central America
EU programme
Inter-American Development Bank
cyclone
disaster area
economic reconstruction
education
project evaluation
public health
technical cooperation

text: 6. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 320/105 separado beneficio para ambas partes. Una vez firmado, se facilitará el acceso de esos productos al mercado comunitario en fases sucesivas, según el calendario que se acuerde. En Viena, el Consejo Europeo invitó al Consejo a concluir las negociaciones antes del Consejo Europeo de marzo de 1999. (1999/C 320/140) PREGUNTA ESCRITA E-4003/98 de Jesús Cabezón Alonso (PSE) a la Comisión (5 de enero de 1999) Asunto: Deuda externa y países afectados por el huracán Mitch ¿Qué países de la Unión Europea han condonado la deuda externa bilateral con los países de América Central afectados por el huracán Mitch? ¿Qué actitud han adoptado las instituciones financieras internacionales, fundamentalmente el FMI, para cancelar o aliviar la deuda de los países damnificados? Respuesta del Sr. Marín en nombre de la Comisión (16 de febrero de 1999) inicio, Desde el la comunidad internacional respondió rápidamente, con aportaciones materiales, a las necesidades generadas por el impacto del huracán Mitch, e indicó rápidamente su buena disposición para aliviar la situación de endeudamiento de los países asolados por el huracán. Todos los miembros del Club de París que son países acreedores (la mayor parte de los Estados miembros de la Comunidad, con excepción de Grecia, Irlanda (1), Luxemburgo y Portugal) acordaron declarar una moratoria de tres años para el servicio de la deuda pública bilateral de Nicaragua y Honduras. Además, y aunque la Comisión no tenga la información oficial completa, se sabe que varios Estados miembros de la Comunidad (entre otros, Dinamarca, Alemania, España, Francia, los Países Bajos, Austria y el Reino Unido), así como otros donantes tales como Brasil y Cuba, han anunciado su intención de renunciar al reembolso del principal o suspender los pagos del servicio de la deuda de la región. Las condiciones varían pues, en algunos casos, renuncian parcialmente y, en otros, íntegramente; en algunos casos, de manera permanente y, en otros, temporalmente, es decir, hasta que los cuatro países se hayan recuperado de sus dificultades actuales y estén en mejores condiciones para enfrentarse a sus obligaciones internacionales. Las instituciones financieras internacionales (IFI) más activas en la región, a saber el Banco Mundial, el Fondo Monetario Internacional (FMI) y el Banco Interamericano de Desarrollo, están cooperando para encontrar maneras de disminuir la deuda. En particular, han creado un fondo fiduciario con cargo al cual se va a financiar el servicio de la deuda multilateral de estos países, fondo al que están contribuyendo algunos Estados miembros de la Comunidad. Además, las IFI han prometido iniciar con los Gobiernos de Honduras y Nicaragua una evaluación completa de su situación y requisitos de deuda exterior para el alivio de la deuda en el contexto de la Iniciativa por la deuda de los países sumamente endeudados (PPAE). Por último, estas instituciones están aumentando y acelerando su ayuda financiera a esos países. (1) Irlanda pertenece al Club de París pero, en este caso, no es uno de los países acreedores. (1999/C 320/141) PREGUNTA ESCRITA E-4004/98 de Jesús Cabezón Alonso (PSE) a la Comisión (5 de enero de 1999) Asunto: Plan de reconstrucción para los países afectados por el huracán Mitch ¿En qué estado se encuentra la redacción de la propuesta de la Unión Europea de responder a las necesidades de los países damnificados por el huracán Mitch con un plan de reconstrucción general suficientemente dotado presupuestariamente?


title: WRITTEN QUESTION No. 3998/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Funding for groups of children from the Socrates programme

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
child
education policy
local government
non-governmental organisation
teaching

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 207/155 Kommissionen kan ge bidrag till europeiska samarbetsnätverk bestående av stödberättigade partner från 2. minst tre medlemsstater. Nätverket skall presentera ett projekt där ett gemensamt problem studeras och en metod utarbetas för nyskapande insatser som kan tjäna som exempel i ett europeiskt perspektiv. Sista ansökningsdatum för sådana projekt är den 26 mars 1999. (1) EGT C 342, 10. 11. 1998. (1999/C 207/214) SKRIFTLIG FRÅGA E-3990/98 från Frank Vanhecke (NI) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: EU-medborgares deltagande i val till Europaparlamentet som hålls i länder i vilka de inte är medborgare I sitt svar på min skriftliga fråga E-3595/96 (1) till kommissionen fick jag av kommissionsledamot Monti besked att kommissionen fortfarande höll på med att i medlemsstaterna samla in statistik av det slag som jag efterlyst (i min skriftliga fråga E-3314/95 (2). Dessutom påpekades det att denna verksamhet utvidgats så att också uppgifter om de första valen till Europaparlamentet i Sverige, Österrike och Finland skulle ingå i rapporten till parlamentet och rådet. Förfogar kommissionen i dag över de sifferuppgifter som efterfrågats, uppdelade per nationalitet och medlemsstat? Hur stor procentuell andel av dem som berörs har slutligen utnyttjat sin rösträtt? Håller redan en rapport till parlamentet och rådet på att utarbetas? I så fall: när kommer den att publiceras? (1) (2) EGT C 217, 17. 7. 1997, s. 28. EGT C 91, 27. 3. 1996, s. 58. Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (5 februari 1999) Alla uppgifter som kommissionen förfogar över har offentliggjorts i kommissionens rapport av den 7 januari 1998 (1) till parlamentet och rådet om tillämpningen av direktiv 93/109/EG. (1) KOM(97) 731 slutlig. (1999/C 207/215) SKRIFTLIG FRÅGA E-3998/98 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Finansiering av barngrupper genom Sokrates-programmet (5 januari 1999) Det europeiska nätverket Diecec (samarbete mellan städer vad gäller interkulturell utbildning) sysslar med utbildningsbehoven för barn i minoritetsgrupper och verksamheten har hittills finanserats genom Sokrates- programmet. Kan kommissionen säga om man kommer att fortsätta finansiera detta nätverk genom Sokrates-programmet efter den omorientering av programmet som nyligen gjordes?


title: Règlement (CE) n° 1/1999 de la Commission du 5 janvier 1999 modifiant le règlement (CE) n° 1666/98 et portant à 151 725 tonnes l'adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenu par l'organisme d'intervention autrichien

eurovoc_concepts:
Austria
award of contract
barley
export
intervention agency

formats: pdf print

text: 6. 1. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 2/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 1/1999 DE LA COMMISSION du 5 janvier 1999 modifiant le règlement (CE) no 1666/98 et portant à 151 725 tonnes l’adjudication permanente pour l’exportation d’orge détenu par l’organisme d’intervention autrichien LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, considérant que, compte tenu de l’augmentation des quantités mises en adjudication, il apparaît nécessaire d’apporter les modifications dans la liste des régions et des quantités stockées; qu’il convient donc, notamment, de modifier l’annexe I du règlement (CE) no 1666/98; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion des céréales, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 5, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: considérant que le règlement (CEE) no 2131/93 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2193/96 (4), fixe les procédures et les conditions de la mise en vente des céréales détenues par les orga- nismes d’intervention; (CE) no 1666/98 de la considérant que le règlement Commission (5), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2043/98 (6), a ouvert une adjudication permanente pour l’exportation de 100 750 tonnes d’orge détenues par l’organisme d’intervention autrichien; que l’Autriche a informé la Commission de l’intention de son organisme d’intervention de procéder à une augmentation de 50 975 tonnes de la quantité mise en adjudication en vue de l’exportation; qu’il convient de porter à 151 725 tonnes la quantité globale mise en adjudication permanente pour l’exportation d’orge détenu par l’organisme d’intervention autrichien; Article premier Le règlement (CE) no 1666/98 est modifié comme suit. 1) L’article 2 est remplacé par le texte suivant: «Article 2 L’adjudication porte sur une quantité maximale 1. de 151 725 tonnes d’orge à exporter vers tous les pays tiers à l’exception des États-Unis d’Amérique, du Canada et du Mexique. Les régions dans lesquelles les 151 725 tonnes 2. d’orge sont stockées sont mentionnées à l’annexe I. » 2) L’annexe I est remplacée par l’annexe du présent règlement. (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 191 du 31. 7. 1993, p. 76. (4) JO L 293 du 16. 11. 1996, p. 1. (5) JO L 211 du 29. 7. 1998, p. 12. (6) JO L 263 du 26. 9. 1998, p. 15. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communautés européennes. L 2/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 6. 1. 1999 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 5 janvier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission ANNEXE «ANNEXE I Lieu de stockage Quantités (en tonnes) Niederösterreich/nördl. Burgenland Steiermark/südl. Burgenland Oberösterreich 105 370 8 540 37 815»


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4002/98 do Deputado Caroline JACKSON à Comissão. Directiva relativa às viagens organizadas

eurovoc_concepts:
United Kingdom
additional duty
consumer protection
financial solvency
national implementing measure
package travel
redemption


title: Decisione n. 1/1999 del Consiglio di associazione CE- Turchia del 5 gennaio 1999 relativo all'attuazione di un sistema comune di perfezionamento passivo per i prodotti tessili e d'abbigliamento

eurovoc_concepts:
Türkiye
association agreement (EU)
clothing
outward processing
textile product

text: 9. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 35/45 DECISIONE N. 1/1999 DEL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE CE-TURCHIA del 5 gennaio 1999 relativo all’attuazione di un sistema comune di perfezionamento passivo per i prodotti tessili e d’abbigliamento (1999/117/CE) IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE CE-TURCHIA, visto l’accordo che crea un’associazione tra la Comunità economica europea e la Turchia (1), considerando che le misure in questione dovrebbero pos- sibilmente anticipare le eventuali future esigenze in mate- ria di perfezionamento passivo economico; che dette misure dovrebbero pertanto presentare un carattere gene- rale, vista la decisione n. 1/95 del Consiglio di associazione CE-Turchia, del 22 dicembre 1995, relativa all’attuazione della fase finale dell’unione doganale (2), DECIDE: considerando che, conformemente all’articolo 12, para- grafo 1, ottavo trattino della decisione 1/95 di cui sopra, la Turchia ha adottato, a livello interno, le misure legisla- tive necessarie all’attuazione di un regime di perfeziona- mento passivo per i prodotti tessili e l’abbigliamento, in appresso denominato perfezionamento passivo econo- mico; che il perfezionamento passivo economico può essere applicato, da parte della Comunità, quando merci in libera pratica e di origine comunitaria sono esportate temporaneamente verso un paese terzo per essere succes- sivamente reimportate nella Comunità sotto forma di prodotti compensatori e, da parte della Turchia, quando merci in libera pratica e di origine turca sono esportate temporaneamente verso un paese terzo per essere succes- sivamente reimportate in Turchia sotto forma di prodotti compensatori; considerando che, nel contesto dell’unione doganale sarebbe opportuno adottare misure adeguate affinché, da un lato, i prodotti compensatori possano essere reimpor- tati nell’unione doganale in una parte diversa da quella dalla quale le merci erano state esportate in un paese terzo per essere lavorate nel quadro del perfezionamento passivo economico e, dall’altro, affinché sia possibile vincolare al regime del perfezionamento passivo econo- mico, in una parte dell’unione doganale, merci che sono in libera pratica e originarie dell’altra parte dell’unione doganale e che sono destinate ad essere trasformate in un paese terzo; che tali misure devono basarsi sulle disposi- zioni già in vigore nelle due parti dell’unione doganale in materia di perfezionamento passivo economico; considerando che, due anni dopo l’entrata in vigore della presente decisione, si dovrebbe effettuare una valutazione relativa al funzionamento del regime di perfezionamento passivo economico; che detto regime dovrebbe essere modificato qualora fossero constatate frodi o perturba- zioni del mercato tessile; (1) GU 217 del 29. 12. 1964, pag. 3687/64. (2) GU L 35 del 13. 2. 1996, pag. 1. Articolo 1 La presente decisione intende fissare le misure che 1. rendano possibile la realizzazione delle operazioni di perfezionamento passivo economico nei casi in cui tali operazioni riguardino le due parti dell’unione doganale. Le operazioni in questione sono quelle realizzate nel quadro dei regimi di perfezionamento passivo economico basati sugli strumenti giuridici seguenti: — per quanto riguarda la Comunità, il regolamento (CEE) n. 3030/93 del Consiglio, del 12 ottobre 1993, relativo al regime comune da applicare alle importa- zioni di alcuni prodotti tessili originari dei paesi terzi (3), il regolamento (CE) n. 517/94 del Consiglio, del 7 marzo 1994, che concerne il regime comune applicabile alle importazioni di prodotti tessili da taluni paesi terzi, non contemplato da accordi bilate- rali, da protocolli o da altre disposizioni né da altro regime comunitario specifico in materia di importa- zioni (4) e il regolamento (CE) n. 3036/94 del Consi- glio, dell’8 dicembre 1994, che istituisce un regime economico di perfezionamento passivo applicabile ad alcuni prodotti tessili e d’abbligliamento reimportati nella Comunità dopo aver subito lavorazioni e tra- sformazioni in taluni paesi terzi (5); — per quanto riguarda la Turchia, il decreto n. 95/6815 del 30 aprile 1995 sulle misure di salvaguardia e di controllo per le importazioni di taluni prodotti tessili, il decreto n. 95/6816 del 30 aprile 1995 sulle misure di salvaguardia e di controllo per le importazioni di prodotti tessili originari di determinati paesi, non contemplati da accordi bilaterali, protocolli o altre disposizioni, il decreto n. 96/8703 del 27 settembre (3) GU L 275 dell’8. 11. 1993, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1053/98 (GU L 151 del 21. 5. 1998, pag. 10). (4) GU L 67 del 10. 3. 1994, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1457/97 (GU L 199 del 26. 7. 1997, pag. 6). (5) GU L 322 del 15. 12. 1994, pag. 1. L 35/46 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 2. 1999 1996 sul regime economico di perfezionamento pas- sivo applicabile ad alcuni prodotti tessili e d’abbiglia- mento reimportati in Turchia dopo aver subito tra- sformazioni in taluni paesi terzi. 2. Al fine dell’applicazione della presente decisione: — per «parte dell’unione doganale» si intende la Comu- nità europea o la Turchia, a seconda del caso; — gli altri termini devono essere intesi, mutatis mutan- dis, secondo le definizioni che figurano negli strumenti giuridici di cui al paragrafo 1. Articolo 3 Sulla base di una relazione elaborata dal comitato di cooperazione doganale CE-Turchia, istituito con la deci- sione n. 2/69 del Consiglio di associazione CE-Turchia, tale comitato procede, ogni due anni a partire dall’entrata in vigore della presente decisione, ad una valutazione del regime di perfezionamento passivo posto in atto dalla presente decisione e, se del caso, adotta le misure necessa- rie a risolvere gli eventuali problemi di funzionamento. Articolo 4 Articolo 2 Il comitato di cooperazione doganale CE-Turchia stabili- sce le misure adeguate ai fini dell’applicazione della presente decisione. Allorché, sulla base degli strumenti giuridici di cui 1. all’articolo 1, paragrafo 1 il regime del perfezionamento passivo economico sia stato concesso in una parte dell’unione doganale, i prodotti compensatori possono essere importati nell’altra parte dell’unione doganale alle condizioni stabilite da detto regime. 2. Le merci per le quali, sulla base degli strumenti giuridici di cui all’articolo 1, paragrafo 1, i regimi di perfezionamento passivo economico sono autorizzati in una parte dell’unione doganale, sono originarie di una parte dell’unione doganale, fatte salve le deroghe concesse ai sensi del regolamento (CE) n. 3036/94 e del corrispon- dente atto legislativo turco. Articolo 5 La presente decisione entra in vigore il 1o gennaio 1999. Fatto a Bruxelles, addì 5 gennaio 1999. Per il Consiglio di associazione CE-Turchia Il Presidente J. FISCHER


title: Rapport d'évaluation : Contribution de grandes infrastructures routières et ferroviaires au développement régional.

eurovoc_concepts:
EIB loan
project evaluation
rail network
regional development
road network


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4005/98 dell'on. Jesús CABEZÓN ALONSO Investimenti a favore della città di Santander (Spagna)

eurovoc_concepts:
Cantabria
Cohesion Fund
EU aid
EU initiative
European Regional Development Fund
European Social Fund
Structural Funds
decontamination
operational programme
town planning

text: C 325/46 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 12. 11. 1999 (1999/C 325/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3999/98 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Funzionamento del CEDEFOP (5 gennaio 1999) Il CEDEFOP è operativo in Grecia dalla fine del 1995. Tale organismo dispone di una sede distaccata a Bruxelles. Si chiede alla Commissione: 1. Quanti funzionari sono impiegati presso il Centro di Salonicco e quanti presso la sede distaccata di Bruxelles? 2. A quanto ammontano le spese di funzionamento (retribuzioni, pubblicazioni, manutenzione degli edifici, ecc. ) del Centro a Salonicco e a quanto quelle della sede distaccata? Risposta della sig. ra Cresson a nome della Commissione (8 marzo 1999) La Commissione comunica all’Onorevole Parlamentare che il Centro europeo per lo sviluppo della formazione professionale (CEDEFOP) ha un ufficio informazioni a Bruxelles sin dal 1991. L’ufficio di Bruxelles rappresenta inoltre un importante punto di collegamento con tutte le istituzioni comunitarie e con i partner del Centro a livello europeo (ad esempio: parti sociali). La presenza di un esperto in loco permette la partecipazione e la rappresentazione adeguata del Centro per un’ampia gamma di attività a livello europeo. L’ufficio di Bruxelles attualmente può contare su 3 funzionari, vale a dire un funzionario A5 (esperto 1. incaricato della rappresentanza del Centro e di monografie sui sistemi di formazione professionale degli Stati membri), un funzionario B1 e un funzionario C1, oggetto di una rotazione del personale su base triennale. Questi tre funzionari rappresentano il 3 % del totale degli effettivi (97) del Centro (funzionari (27), agenti temporanei, ausiliari, agenti locali ed esperti nazionali comandati). 2. Il costo annuo del funzionamento dell’ufficio di Bruxelles ammonta a 259. 800 Euro (suddivisi in retribuzioni (246. 800 Euro), locali, riscaldamento, elettricità e acqua (3. 000 Euro), telefono, fax, ecc. (10. 000 Euro)). Il bilancio annuo totale del Centro per il 1998 è stato dell’ordine di 13,3 milioni di Euro (sussidivi in (a) spese per il personale (6,5 milioni di Euro), (b) spese amministrative relative a edifici, infrastrutture, ecc. (1,4 milioni di Euro) e (c) spese operative per documentazione, diffusione, progetti, ecc. (5,4 milioni di Euro)). (1999/C 325/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4005/98 di Jesús Cabezón Alonso (PSE) alla Commissione Oggetto: Investimenti a favore della città di Santander (Spagna) (5 gennaio 1999) Quali opere, progetti, iniziative ecc. sono stati finanziati dal 1994 ad oggi, o si prevede di finanziare entro la fine del 1999, con stanziamenti dei Fondi strutturali e del Fondo di coesione nella città di Santander, capoluogo della Cantabria (Spagna), regione che rientra nell’Obiettivo n. 1? Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (24 febbraio 1999) La città di Santander beneficia del contributo dei Fondi strutturali, da un lato, nell’ambito di due programmi operativi (PO) nella regione della Cantabria, il «Programa operativo de Cantabria» e il «Programa operativo regional de Cantabria» e, dall’altro, nel quadro di un programma di portata nazionale, il «Programa operativo de medio ambiente local». È utile ricordare che le risorse finanziarie dei Fondi strutturali vengono attribuite a livello dei programmi e che i progetti da cofinanziare nel loro ambito sono scelti dalle autorità responsabili dell’attuazione, salvo quelli di una certa portata che sono invece considerati singolarmente. La Commissione non è dunque in grado di rispondere con esattezza alle domande che le vengono poste


title: Europeiska unionens råd & miljö.

eurovoc_concepts:
EU policy
air quality
environmental policy
environmental protection
quality of the environment
waste management
water pollution


title: Evaluation Report : Contribution of major road and rail infrastructure projects to regional development.


title: WRITTEN QUESTION No. 4008/98 by Joaquim MIRANDA Setting of quotas for the tomato sector

eurovoc_concepts:
agricultural quota
atmospheric conditions
common organisation of markets
concentrated product
fraud
fruit vegetable
marketing year
producer price
production quota
vegetable product


title: WRITTEN QUESTION No. 4004/98 by Jesús CABEZÓN ALONSO Reconstruction plan for the countries affected by hurricane Mitch

text: 6. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 320/105 molempia osapuolia hyödyttävä kalastussopimus. Sen jälkeen pääsy yhteisön markkinoille helpottuisi asteittain sopimuspuolten vahvistaman aikataulun mukaisesti. Wienissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa saattamaan neuvottelut päätökseen viimeistään ennen maaliskuussa 1999 pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta. (1999/C 320/140) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4003/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (5. tammikuuta 1999) Aihe: Pyörremyrsky Mitchin koettelemien maiden ulkomaanvelka Mitkä Euroopan unionin maat ovat antaneet anteeksi oman osuutensa niiden Väli-Amerikan maiden ulkomaanvelasta, jotka kärsivät pyörremyrsky Mitchin aiheuttamista vahingoista? Mikä on kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanta kyseisten maiden velkojen anteeksiantamiseen tai niiden huojentamiseen? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 1999) Kansainvälinen yhteisö vastasi alusta asti nopeasti pyörremyrsky Mitchin aiheuttamiin aineellisiin tarpeisiin. Lisäksi kansainvälinen yhteisö ilmaisi nopeasti olevansa myös valmis lievittämään pyörremyrskyn tuhoista kärsineiden maiden velkatilannetta. Kaikki Pariisin klubin jäsenet, jotka ovat velkojamaita (näitä ovat suurin osa yhteisön jäsenvaltioista Kreikkaa, Irlantia (1), Luxemburgia ja Portugalia lukuun ottamatta), suostuivat kolmen vuoden lykkäyksiin Nicaraguan ja Hondurasin kahdenvälisten valtion velkojen hoidossa. Vaikka komissiolla ei ole tästä virallista tietoa, useat yhteisön jäsenvaltiot (Tanska, Saksa, Espanja, Ranska, Alankomaat, Itävalta ja Yhdistynyt kuningaskunta) ja muut rahoittajat, kuten Brasilia ja Kuuba, ovat lisäksi ilmoittaneet aikomuksestaan joko luopua pääomasaa- tavista tai keskeyttää velanhoitomaksujen perimisen alueella. Ehdot vaihtelevat, sillä joissakin tapauksissa veloista luopuminen on osittaista ja joissakin tapauksissa kokonaisvaltaista. Veloista luopuminen on joissakin tapauksissa pysyvää ja toisissa väliaikaista; toisin sanoen velat unohdetaan siihen asti kunnes kyseiset neljä maata ovat toipuneet nykyisestä tilanteestaan ja pystyvät vastaamaan kansainvälisistä velvoitteistaan parem- min. Alueella toimivista kansainvälisistä rahoituslaitoksista aktiivisimmat, erityisesti Maailmanpankki, Kansainvä- linen valuuttarahasto (IMF) ja Latinalaisen Amerikan kehityspankki pyrkivät yhteistyössä löytämään keinoja velkataakan keventämiseen. Ne ovat perustaneet erityisen rahaston, josta rahoitetaan näiden maiden kansainvälisen velan hoitoa. Jotkut yhteisön jäsenvaltioista osallistuvat rahaston toimintaan. Kansainväliset rahoituslaitokset ovat myös luvanneet ryhtyä Hondurasin ja Nicaraguan hallitusten kanssa laatimaan laaja- alaista arviota niiden ulkomaanvelkaa koskevasta tilanteesta ja velkahelpotuksen vaatimuksesta raskaasti velkaantuneiden maiden (HIPC) velka-aloitteen yhteydessä. Kansainväliset rahoituslaitokset ovat myös lisänneet ja nopeuttaneet taloudellista tukeaan näille maille. (1) Irlanti kuuluu Pariisin klubiin, mutta ei ole tässä tapauksessa velkojamaa. (1999/C 320/141) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4004/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (5. tammikuuta 1999) Aihe: Pyörremyrsky Mitchin koettelemien maiden jälleenrakennussuunnitelma Missä vaiheessa on EU:n ehdottama suunnitelma, joka koskee pyörremyrsky Mitchin aiheuttamista tuhoista kärsineiden maiden jälleenrakentamista ja tarpeellisten varojen osoittamista sitä varten?