title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3875/98 af Philippe MONFILS til Kommissionen. Uregelmæssigheder i forbindelse med tilladelsen til at opføre et forbrændingsanlæg i Drogenboos (Belgien)

eurovoc_concepts:
Flanders (Belgium)
building permit
environmental impact
environmental protection
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
location of industry
waste incineration

text: 21. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 207/139 Projektet blev udarbejdet umiddelbart efter Golf-krigen under helt specielle politiske, økonomiske og sociale omstændigheder. Hovedformålet var at skaffe boliger til 2000 familier (ca. 12 000 personer), at skabe arbejdspladser (mere end 30 000 mandmåneder), at tilføre den betrængte palæstinensiske økonomi kapital, at skabe en fond med revolverende midler til yderligere boligbyggeri og at sørge for, at små virksomheder fik gavn af udviklingen. Der er opnået resultater med projektet. Der er bygget mere end 2000 lejligheder og Indtil nu er der skabt så mange som 30 700 etableret en revolverende fond til yderligere byggeri. mandmåneder inden for byggearbejde. I juli 1998 blev der foretaget en finansiel revision af PHC-projektet. Heraf fremgår det, at der ikke er konstateret finansielle uregelmæssigheder i projektet, og at hovedparten af projektmålene er nået (mere gang i bolig- byggeriet, fremme af en afbalanceret måde at imødekomme økonomiske og sociale behov, mere beskæftigelse, stimulering af interne økonomiske og sociale behov, udvikling af ledelsesmæssige og finansielle færdigheder og administration, og fremme af uddannelse for byggeområdet). Et af målene var at holde udgifterne til byggeriet meget langt nede, hvilket dog ikke blev nået. Revisionen fastslog, at der ikke var grundlag for at kræve tilbagebetaling af EF-midler. (1999/C 207/189) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3875/98 af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Uregelmæssigheder i forbindelse med tilladelsen til at opføre et forbrændingsanlæg i Drogenboos (Belgien) I spørgetiden under mødeperioden i marts II 1998 spurgte forfatteren til denne forespørgsel (spørgsmål H- 0329/98) Kommissionen, om den flamske regerings afgørelse om at bekræfte den miljøtilladelse, som den stående komité i det flamske Brabant havde givet til opførelse af et affaldsforbrændingsanlæg i Drogenboos, ikke stred mod flere EU-miljødirektiver. Kommissionen svarede i hovedtrækkene, at der var indgivet en tilsvarende klage, og at hvis undersøgelsen bekræftede, at der var sket overtrædelse af fællesskabsretten, kunne den afgøre, om der var anledning til at indlede en overtrædelsesprocedure. Da forfatteren til denne forespørgsel ikke modtog supplerende oplysninger, sendte han Kommissionen en ny forespørgsel (E-3326/98), hvori han spurgte, om Kommissionen kunne oplyse, om undersøgelsen havde bekræftet, at der var sket overtrædelse, og i påkommende tilfælde om der var truffet afgørelse om at indlede overtrædelsesproceduren samt grundene til denne afgørelse. Vil Kommissionen, da forfatteren til denne forespørgsel stadig ikke har modtaget hverken et positivt eller negativt svar, oplyse, hvilken afgørelse den har truffet med hensyn til, om overtrædelsesproceduren skal indledes? Kommissionens afgørelse er så meget desto mere presserende som regionen Flandern netop har givet tilladelse til at opføre forbrændingsanlægget. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. februar 1999) Som følge af behandlingen af klagerne vedrørende det omtalte forbrændingsanlæg, har Kommissionen i henhold til artikel 169 i EF-traktaten besluttet at indlede en overtrædelsesprocedure mod Belgien på grund af en formodet overtrædelse af Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (1). (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3935/98 van Carlos ROBLES PIQUER aan dee Raad. Gevangenschap van drie Cubaanse journalisten

eurovoc_concepts:
Cuba
EU aid
European Union
communications profession
democratisation
freedom of the press
human rights
imprisonment
press

formats: html pdf print

text: C 297/118 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 15. 10. 1999 (1999/C 297/159) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3932/98 van Carlos Robles Piquer (PPE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Zuid-Afrikaanse herbewapening De Republiek Zuid-Afrika heeft onlangs een omvangrijk herbewapeningsprogramma aangekondigd, in het kader waarvan zij bij verschillende Europese bedrijven bestellingen heeft geplaatst voor oorlogsschepen, gevechtsvliegtuigen, tanks, kanonnen en andere zware en lichte wapens, waarbij zij als tegenprestatie verlangt het scheppen van werkgelegenheid in de Zuid-Afrikaanse wapenindustrie, die sterk is gegroeid ten gevolge van het embargo ten tijde van de apartheid. Kan de Commissie mededelingen verstrekken over: 1. 2. 3. de totale kosten van deze orders, met vermelding van de betrokken landen en bedrijven, en de gevolgen hiervan voor de werkgelegenheid, zowel in Zuid-Afrika als in Europa; de eventuele aanwezigheid van een externe bedreiging voor Zuid-Afrika die deze operatie kan recht- vaardigen; de mogelijke gevolgen van deze uitgave voor de lopende onderhandelingen over een economische overeenkomst tussen de EU en de Zuid-Afrikaanse Unie en voor de nieuwe status van dit land als lidstaat van de Overeenkomst van Lomé? Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie (2 maart 1999) De Commissie werd niet geraadpleegd, op de hoogte gebracht of anderzijds betrokken bij het programma van Zuid-Afrika voor de aankoop van wapens. Het is haar echter wel bekend dat hierover in de Zuid-Afrikaanse pers verklaringen zijn verschenen. De Commissie verkeert niet in de positie en het is al evenmin haar rol om de noodzaak te onderzoeken van de modernisering van de Zuid-Afrikaans veiligheids- en defensiesystemen waartoe de Zuid-Afrikaanse regering heeft besloten. De Commissie ziet geen rechtstreeks verband tussen het Zuid-Afrikaanse besluit in kwestie en de onder- handelingen tussen de Gemeenschap en Zuid-Afrika of de nieuwe status van Zuid-Afrika als lidstaat van de Overeenkomst van Lomé. (1999/C 297/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3935/98 van Carlos Robles Piquer (PPE) aan de Raad (4 januari 1999) Betreft: Gevangenschap van drie Cubaanse journalisten Het Interamerikaanse Persgenootschap (IPG) heeft op haar vergadering in Punta del Este (Uruguay) de Cubaanse regering verzocht om herziening van de vonnissen die zijn opgelegd aan drie Cubaanse journalisten, Bernardo ARÉVALO PADRÓN, Lorenzo PAEZ NÚÑEZ en Carlos RECIO MARTÍNEZ, die respectievelijk zijn veroordeeld tot zes jaar, anderhalf jaar en een jaar gevangenisstraf. Het IPG heeft opnieuw de aandacht erop gevestigd dat in het Cubaanse wetboek van strafrecht nog steeds misdrijven worden gedefinieerd als „het verspreiden van valse informatie” of „enig andere vorm van criminele misleidende informatie”, op grond waarvan vrijheid van informatie uit den boze is in een land waarin de staat bovendien de enige eigenaar is van alle media. Welke stappen is de Raad bereid te ondernemen om aan te dringen op herziening en, eventueel, het ongedaan maken van deze straffen en om de vrijheid van informatievoorziening in Cuba te bevorderen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3887/98 von Glenys KINNOCK an die Kommission. Anträge auf NRO-Finanzierung

eurovoc_concepts:
budget
co-financing
development aid
development policy
eligibility criteria
financing
non-governmental organisation

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 297/111 (1999/C 297/150) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3868/98 von W. G. van Velzen (PPE) an die Kommission (9. Dezember 1998) Betrifft: Lagerung radioaktiver Abfälle des Kernreaktors in Petten (Niederlande) Aus den Antworten von Frau Cresson im Namen der Kommission vom 20. November 1998 auf meine ersten Anfragen betreffend die Probleme der Lagerkapazität für radioaktive Abfälle des Hochflußreaktors in Petten (E-3041/98) (1) geht hervor, daß dieses Problem in die Zuständigkeit der Gemeinsamen Forschungsstelle (GFS) fällt, da sie für die Nutzung zuständig ist. 1. Die zweitrangige Lösung, die in der Antwort erwähnt wird, wird auch zu großen Problemen führen, da das Becken des Reaktorgebäudes sich füllt. Geht die Kommission jetzt unverzüglich auf die Suche nach einer neuen Lösung? 2. In der Antwort der Kommission wird mitgeteilt, daß die Abfallbewirtschaftung eine nationale Zustän- digkeit ist. Es geht hier jedoch um eine GFS, die von der Kommission verwaltet wird. Fällt die Lösung dieses Problems daher nicht auch in die Zuständigkeit der Kommission? Werden andere Mitgliedstaaten jetzt von der Kommission bei der Lösung dieses Problems eingeschaltet? (1) ABl. C 142 vom 21. 5. 1999, S. 75. Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (27. Januar 1999) Die Lösung für die Lagerung der abgebrannten Brennelemente aus dem Hochflußreaktor (HFR), die für 1. den Fall der verzögerten Verfügbarkeit des Lagers bei der Habog-Anlage „Centrale organisatie voor radioactif afval“ (COVRA-Projekt) vorgeschlagen wurde, B die Lagerung im Lagerbecken des Reaktors B ist in der Tat lediglich eine Übergangslösung. Ende des Jahres 1999 wird die gesamte Lagerkapazität des Beckens ausgeschöpft sein, dann werden andere Lösungen gebraucht. Da der frische Brennstoff aus amerikanischem Ursprungsmaterial hergestellt worden ist, besteht eine Möglichkeit darin, den abgebrannten Brennstoff in die Vereinigten Staaten zurückzusenden, wie dies vor 1988 gehandhabt wurde. Eine von den amerikanischen Behörden auferlegte Voraussetzung ist aber, daß der derzeit hochangereicherte Uran(HEU)-Brennstoff aus dem HFR in schwachangereicherten Uran(LEU)-Brenn- stoff umgewandelt wird. Eine solche Umwandlung ist allerdings ein kostspieliger technischer Vorgang. Er sollte weder zu Einbußen bei den technischen Merkmalen dieses Reaktors, der etwa 60 % der in Europa verwendeten radiopharmazeutischen Produkte herstellt, führen noch seinen Wettbewerbsvorteil auf diesem ohnehin sehr engen Markt schmälern. Deshalb wurden entsprechende Untersuchungen aufgenommen. Bei positivem Ergebnis könnte abgebrannter Brennstoff 1999 in die Vereinigten Staaten zurückgeschickt werden. Die HFR-Haushaltsmittel müßten einer solch kostspieligen Lösung angepaßt werden. Auch wurde die Möglichkeit der Wiederaufarbeitung in Frankreich geprüft. Diese Option hat gewisse Vorteile, würde aber nach ein paar Jahren die Rückführung von Abfällen in die Niederlande erfordern. Darüber hinaus ist eine Wiederaufarbeitung in Frankreich mit den damit zusammenhängenden Operationen eine teure Lösung, die vom HFR-Etat nicht getragen werden kann. 2. Kein Mitgliedstaat verfügt über eine etablierte, anerkannte und genehmigte Abfallentsorgungsanlage für hochaktive Abfälle oder abgebrannten Brennstoff. Derzeit besteht die Verpflichtung, Abfälle in das Land zurückzuschicken, in dem die Anlage steht. Eine Internationalisierung oder gar „Europäisierung“ der Abfall- Lagerung ist nicht in Sicht. (1999/C 297/151) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3887/98 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Anträge auf NRO-Finanzierung Kann die Kommission mitteilen, wie Anträge der NRO auf Finanzierung aus dem Posten B7-6000 bewertet und vorrangig behandelt werden?


title: WRITTEN QUESTION No. 3906/98 by Miguel ARIAS CAÑETE Lack of provision for bank statements in relation to the sale of olive residue

eurovoc_concepts:
accounting
aid system
common organisation of markets
crop yield
fats
olive oil
olive-growing
payment
product quality
production aid

text: 6. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 320/87 Jos pitäydytään kertoimessa 0,70, silloin joko oliivien öljypitoisuus on 30% tai sitten hyväksytään oliivien todellista suurempi sisäänkirjaaminen öljymyllyihin? Tähänkö oikeastaan pyritäänkin? (1999/C 320/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3906/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Puuttuvat pankkitositteita koskevat säännöt oliivin puristusjätteen myynnissä Uusissa kaksivaiheisissa uuttamismenetelmissä oliivien puristusjäte käytetään niin loppuun, että yhä useam- min siitä ei voida maksaa mitään. Voimassa olevassa lainsäädännössä ei ole oliivin puristusjätteen myyntiä koskevia säädöksiä, ei edes pankkitositteiden osalta (oliiviöljyn maksujen pankkitositteista sen sijaan on mainittu). Aikooko komissio toimia tämän puutteen korjaamiseksi? (1999/C 320/118) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3907/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Öljymyllyjen varastokirjanpito Uuden oliiviöljyn tuotantotuen soveltamisasetuksen 9 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetaan, että valvonnan vuoksi oliiviöljyn ostot on kirjattava öljymyllyjen varastokirjanpitoon, jotta todellista tuotantoa suurempia tuotantomääriä ei pystyttäisi ilmoittamaan. Mahdollisia oliivin puristusjätteen ostoja ei ole kuitenkaan sisällytetty asetukseen. Oliiviöljyn tuotannossa syntyy aina myös puristusjätettä, ja koska asiaa koskevia kieltoja ei ole, pitäisikö öljymyllyjen mahdollisiin oliivin puristusjätteen ostoihin soveltaa samaa varastojen ja tulojen valvontaa? (1999/C 320/119) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3908/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Puristusjäteöljyn tuotannon kiinteät maksut Nykyisessä järjestelmässä kiinteitä maksuja sovelletaan enää vain puristusjäteöljyn tuotantoon. Jokaista tuotettua sataa oliiviöljykiloa kohti tukea myönnetään 108 kg:lta (8% on puristusjäteöljyn osuus), tuotetaanpa puristusjäteöljyä tai ei, mitä ei todenneta millään tavalla. Jos maksu suoritettaisiin todellisen puristusjäteöljyn tuotannon mukaan, valvonta parantuisi ja helpottuisi ilman että tarvittaisiin lisää budjettivaroja, sillä puristusjäteöljyn tuotanto sisältyy taattuun enimmäismäärään ja tilakohtainen määrä on sama riippumatta siitä kumpaa öljyä on tuotettu, koska molemmassa tapauksessa tuotantotukea saa oliivinviljelijä. Samalla järjestelmä vastaisi paremmin todellisuutta, koska kiinteisiin maksuihin perustuvassa järjestelmässä maksetaan tukea olemattomalle puristusjäteöljylle. Se edesauttaisi myös neitsytoliiviöljyn laadun parantamista, sillä mitä enemmän oliiveja puristetaan, sitä suurempaa ja huonompilaatuista on tuotanto. Jos tukia maksetaan todellisen tuotannon mukaan 3 jolloin samaa tukea myönnetään molempien öljyjen todellisen tuotannon


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3988/98 von Roberta ANGELILLI an die Kommission. Jahrbuch der kulturstatistischen Quellen in Europa

eurovoc_concepts:
EU publication
EU statistics
Italy
cultural heritage
cultural policy
data collection
heritage protection
project evaluation
statistical method
yearbook

text: 28. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 182/135 Welche Maßnahmen gedenkt die Kommission zu ergreifen, um das neue finnische Gesetz über die Kraftfahrzeugbesteuerung in Einklang mit Artikel 95 des EG-Vertrags zu bringen? Antwort von Herrn Monti in Namen der Kommission (18. Februar 1999) Die Kommission holt gegenwärtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverzüglich mitteilen. (1999/C 182/185) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3923/98 von Michl Ebner (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Altersgrenze für Buschauffeure Die Altersgrenze für Buschauffeure ist in den einzelnen Mitgliedstaaten unterschiedlich hoch, wobei sie beispielsweise in Italien bei 65 Jahren (Artikel 135, Absatz 6 des Straßengesetzbuches), in Österreich und Deutschland dagegen bei 70 Jahren liegt. Dieser Umstand hat im Laufe von Kontrollen bereits zu Rechtsunsicherheiten geführt. Kann die Kommission daher mitteilen: > ob ein Busfahrer mit österreichischem oder deutschem Führerschein in Italien auch nur bis zum 65. Lebensjahr als Busfahrer tätig sein darf und > ob die Kommission beabsichtigt, die Regelungen betreffend die Altersgrenze von Buschauffeuren in absehbarer Zukunft zu vereinheitlichen? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (3. März 1999) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf seine schriftliche Anfrage E-3997/97. (1) verwiesen. (1) ABl. C 22 vom 17. 7. 1998. (1999/C 182/186) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3988/98 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Jahrbuch der kulturstatistischen Quellen in Europa In der von Herrn Oreja am 27. November 1996 gegebenen Antwort auf meine Anfrage (E-2761/96) (1), in der es um eine bessere Verwaltung und einen besseren Schutz des künstlerischen und kulturellen Erbes in Italien ging, hieß es, daß der Kommission keine spezifischen Studien über die Tätigkeit von Zentren oder Einrichtungen zur Wahrung des nationalen künstlerischen Erbes auf europäischer Ebene vorlägen. Gleich- zeitig aber erklärte die Kommission, daß ein Jahrbuch der kulturstatistischen Quellen in Europa in Vorbereitung sei, in dem die Institutionen verzeichnet sein sollen, die regelmäßig Kulturstatistiken heraus- geben. Obwohl seitdem einige Zeit vergangen ist, scheint mir dieses Jahrbuch bis jetzt nicht veröffentlicht worden zu sein


title: WRITTEN QUESTION No. 3925/98 by Nikitas KAKLAMANIS Statements by Community official concerning accession of Cyprus

eurovoc_concepts:
Cyprus
European official
European political cooperation
Türkiye
accession to the European Union
enlargement of the Union
military occupation
settlement of disputes

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3949/98 van (Hanja) MAIJ-WEGGEN aan de Commissie. BTW-tarieven voor dierenartsen

eurovoc_concepts:
EU Member State
VAT
VAT rate
veterinarian

text: 21. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 207/149 Gememoreerd zij dat de communautaire OTO-activiteiten op het gebied van de ruimte beperkt zijn tot de coördinatie van activiteiten op de toepassingsgebieden (telecommunicatie, scheepvaart en observatie van de aarde) die van ruimtetechnologieën en -systemen profiteren, terwijl tegelijkertijd de synergie met de activiteiten van het ESA wordt gewaarborgd. Het vijfde kaderprogramma voor onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratie (1998-2002) omvat geen „ruimte”-activiteit als zodanig. (1999/C 207/206) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3948/98 van Johanna Maij-Weggen (PPE) aan de Commissie Betreft: Aanbestedingscontracten van DG VIII (4 januari 1999) In het kader van de ontwikkelingshulp worden door de Commissie aanbestedingscontracten gesloten met derden. Kan de Commissie aangeven wat de voorwaarden, met name de oorsprongeisen, zijn voor de levering van goederen zoals landbouwwerktuigen aan ontwikkelingslanden? En gelden deze voorwaarden van oorsprong ook voor de onderdelen? Mag verder ook gebruik gemaakt worden van ondernemingen die in ontwikkelingslanden, inclusief het begunstigde land, gevestigd zijn? Kan de Commissie uitleggen waarom de voorwaarde wordt gesteld dat de goederen enkel hun oorsprong kunnen vinden binnen de Gemeenschap? Vindt de Commissie niet dat ontwikkelingslanden erbij gebaat zouden zijn als goederen en/of onderdelen daarvan ook uit ontwikkelingslanden afkomstig zouden mogen zijn? Worden bij andere programma’s, zoals PHARE of TACIS, dezelfde voorwaarden gesteld? Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie (11 februari 1999) Met betrekking tot de externe hulp uit het Europees Ontwikkelingsfonds (EOF) wordt in artikel 294, lid 1, onder b, van de Overeenkomst van Lomé bepaald dat „de leveringen van oorsprong uit de Gemeenschap en/of de ACS-Staten moeten zijn, overeenkomstig de bepalingen van bijlage LIV”; deze bepaling is overgenomen in artikel 4, onder 1, bij b, van de Algemene voorschriften voor door het EOF gefinancierde overeenkomsten voor werken, leveringen en diensten. Met betrekking tot de door Phare en Tacis gefinancierde overeenkomsten is in de standaardtekst van de instructies aan inschrijvers een analoge clausule opgenomen. In beide gevallen komen producten van oorsprong uit de begunstigde landen zonder onderscheid en op gelijke voet met de producten uit de Gemeenschap in aanmerking. Bovendien kunnen, in naar behoren gemotiveerde gevallen, bedrijven uit andere, niet tot de ACS-Staten behorende ontwikkelingslanden of uit andere geassocieerde landen worden toegelaten (artikel 296 van de Overeenkomst van Lomé; de artikelen 4 en 6 van de Algemene voorschriften voor het EOF). Soortgelijke uitzonderingen kunnen worden toegekend voor Phare en Tacis, overeenkomstig artikel 114, lid 2, van het Financieel Reglement van toepassing op de begroting der Gemeenschappen (1) (1) PB L 356 van 31. 12. 1977. (1999/C 207/207) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3949/98 van Johanna Maij-Weggen (PPE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: BTW-tarieven voor dierenartsen Kan de Commissie meedelen onder welk BTW-tarief de diensten van dierenartsen in elk van de EU-lidstaten vallen?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3942/98 del Anita POLLACK Energiavarojen hallinnan tukijärjestelmä (EMAS)

eurovoc_concepts:
ISO
environmental impact
environmental monitoring
environmental policy
environmental protection
environmental research
environmental standard
quality of the environment
secondary sector
small and medium-sized enterprises

text: C 320/92 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 6. 11. 1999 (1999/C 320/125) PREGUNTA ESCRITA E-3942/98 de Anita Pollack (PSE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: EMAS ¿En qué fase se encuentra el Sistema comunitario revisado de gestión y auditoría medioambientales? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (4 de febrero de 1999) El 30 de octubre de 1998, la Comisión aprobó una propuesta de Reglamento del Consejo (1) por el que se permite que las organizaciones se adhieran con carácter voluntario a un sistema comunitario de gestión y auditoría medioambientales (EMAS), que revisa el Reglamento (CEE) 1836/93 del Consejo, de 29 de junio de 1993, por el que se permite que las empresas del sector industrial se adhieran con carácter voluntario a un sistema comunitario de gestión y auditoría medioambientales (2). En respuesta al requisito previsto en el artículo 20 del Reglamento (CEE) 1836/93, la Comisión aprovechó esta revisión para consultar a las partes interesadas con objeto de elaborar una propuesta equilibrada que beneficiara tanto al medio ambiente como a las organizaciones que se adhieran voluntariamente a EMAS. Entre los cambios introducidos en esta propuesta, la ampliación del campo de aplicación del Reglamento al conjunto de actividades económicas permitirá aumentar la cobertura de los impactos ambientales y, por consiguiente, mejorar en conjunto el rendimiento ecológico. Así, organizaciones tales como instituciones financieras o autoridades locales podrán disponer de un instrumento eficaz para gestionar sus efectos ambientales, que pueden ser tan importantes como los que se producen a nivel industrial. Asimismo se hizo hincapié en la compatibilidad de EMAS con la norma internacional de la Organización Internacional de Normalización (ISO) 14001, aumentando al mismo tiempo el valor añadido de EMAS con respecto a esta última. Además de la gestión interna de los efectos ambientales con arreglo a ISO 14001, EMAS exige a las organizaciones que mejoren su rendimiento ecológico y comuniquen los progresos obtenidos mediante una declaración medioambiental validada por una parte independiente. Este valor añadido permitirá que las organizaciones registradas se beneficien de una mayor credibilidad, sobre todo en sus relaciones con las autoridades de control y la población. La nueva propuesta tiene por objeto la participación de todo tipo de organizaciones. De este modo, se ha previsto mejorar la información de las pequeñas y medianas empresas (PYME), definir los instrumentos de asistencia, sensibilizar a los verificadores con respecto al funcionamiento de las PYME y animar a las grandes empresas a apoyar a sus proveedores, PYME, en la aplicación de EMAS. Finalmente, conviene señalar que las organizaciones registradas con arreglo a EMAS podrán utilizar un logotipo que les permita dar a conocer su compromiso voluntario en la mejora de su rendimiento ambiental. Las condiciones de utilización de dicho logotipo están perfectamente delimitadas a fin de mantener el equilibrio entre comunicación y credibilidad, sobre todo para evitar cualquier confusión con la etiqueta de un producto. (1) DO C 400 de 22. 12. 1998. (2) DO L 168 de 10. 7. 1993. (1999/C 320/126) PREGUNTA ESCRITA E-3945/98 de Anita Pollack (PSE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Antiguos terrenos industriales/suelo contaminado ¿Ha considerado la Comisión la posibilidad de desarrollar un instrumento de mercado para fomentar la inversión o apoyar el desarrollo de antiguos terrenos industriales?


title: WRITTEN QUESTION No. 3974/98 by Frédéric STRIBY Areas eligible for Objective 2 funding

eurovoc_concepts:
France
State aid
Structural Funds
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy
town and country planning


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3966/98 του Karin JOENS Ειδικές ρυθμίσεις για τις εισαγωγές αραβοσίτου στην Ισπανία

eurovoc_concepts:
Spain
United States
World Trade Organisation
import
maize
originating product
restriction on competition
sorghum
tariff quota
third country


title: WRITTEN QUESTION No. 3854/98 by Anita POLLACK European Union Visitors Programme

eurovoc_concepts:
EU institution
EU programme
Europe
civil servant
communications profession
entrepreneur
foreign national
public awareness campaign
teacher
travel

text: C 289/98 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 10. 1999 Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (5 mars 1999) Produktionskostnaderna för materialet ”Glasskriget” uppgår till totalt 181 970 euro. Kostnaderna för distribution på begäran i de enskilda medlemsstaterna ingår i arbetet vid kommissionens representations- kontor och kan inte beräknas. Materialet har tryckts i följande upplaga på de olika språken: danska 14 650, tyska 97 530, engelska 136 100, grekiska 10 900, franska 112 100, italienska 31 520, nederländska 43 050, spanska 47 000, portugisiska 33 400, finska 5 500 och svenska 7 250. Kommissionen får många förfrågningar om informationsmaterial om gemenskapen för användning i skolorna. Den har för närvarande inga planer på att utarbeta material av samma typ som ”Glasskriget”. (1999/C 289/129) SKRIFTLIG FRÅGA E-3854/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Europeiska unionens besöksprogram Kan kommissionen ange hur många procent av förra årets deltagare i Europeiska unionens besöksprogram som besökte länder i Europeiska unionen för första gången? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (4 februari 1999) Av de 160 medborgare från länder utanför gemenskapen som inbjöds att delta i Europeiska unionens besöksprogram 1998 har 141 besökt Bryssel och antingen Strasbourg eller en medlemsstat under året. Av dessa hade 27 % inte besökt gemenskapen de senaste fem åren, 42 % hade deltagit i konferenser eller seminarier eller besökt gemenskapen på korta affärsresor, men inte regelbundet. 4 % hade besökt gemen- skapen regelbundet, det vill säga minst en gång om året, 3 % hade arbetat i en medlemsstat i minst sex månader, 11 % hade varit i Europa på semester och 1 % hade studerat vid universitet i någon medlemsstat i mer än sex månader. För 12 % av besökarna saknas relevanta uppgifter. Det interinstitutionella besöksprogrammet är utformat för att unga människor i karriären från länder utanför EU skall få möjlighet att besöka gemenskapen, i synnerhet dess institutioner, och på så sätt lära sig om gemenskapen, dess institutioner och politik. Förhoppningen är att detta skall vara till glädje för dem både yrkesmässigt och på det personliga planet. Många deltagare i besöksprogrammet väljs ut därför att de har yrkesmässigt intresse av EU, till exempel i egenskap av politiker, statstjänstemän, journalister eller akademiker. Av denna anledning är det oundvikligen så att många av dem har besökt en medlemsstat tidigare, men det betyder ju inte att de nödvändigtvis har fått en djupare inblick i gemenskapens institutioner. I fråga om besökare från europeiska länder är det kanske också oundvikligt att en större andel tidigare besökt medlemsstaterna. Besöksprogrammets styrelse, där en vice ordförande i parlamentet och en ledamot av kommissionen delar på ordförandeposten, godkänner inte som deltagare en sökande som har besökt gemenskapen många gånger eller nyligen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3985/98 του Kirsi PIHA Επιχειρησιακές συστάσεις σχετικά με τη διάσταση του Βορρά

eurovoc_concepts:
Baltic States
EU policy
Northern Europe
Poland
Russia
cross-border cooperation

text: C 320/102 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 6. 11. 1999 (1999/C 320/136) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3985/98 υποβολη΄: Kirsi Piha (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Επιχειρησιακε΄ς συστα΄σεις σχετικα΄ µε τη δια΄σταση του Βορρα΄ Η Επιτροπη΄ υποβα΄λλει στην ανακοι΄νωση΄ της σχετικα΄ µε τη δια΄σταση του Βορρα΄ στην Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση επιχειρησιακε΄ς συστα΄σεις ο΄σον αφορα΄, µεταξυ΄ α΄λλων, τη συνεργασι΄α στις διασυνοριακε΄ς περιοχε΄ς και προγρα΄µµατα διοικητικη΄ς κατα΄ρτισης σε συνεργασι΄α µε τη Ρωσι΄α, την Πολωνι΄α και τα Κρα΄τη της Βαλτικη΄ς. Ποια ει΄ναι τα προγρα΄µµατα και τα µε΄τρα που προπαρασκευα΄ζει η Επιτροπη΄ για την υλοποι΄ηση των εν λο΄γω επιχειρησιακω΄ν συστα΄σεων και ποιο ει΄ναι το χρονοδια΄γραµµα που ε΄χει προβλε΄ψει σχετικα΄; Απα΄ντηση του κ. Van den Broek εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (29 Ιανουαρι΄ου 1999) Ως συνε΄χεια των συµπερασµα΄των της προεδρι΄ας του Ευρωπαι¨κου΄ Συµβουλι΄ου της Βιε΄ννης, η Επιτροπη΄ ετοιµα΄ζεται, η΄δη απο΄ τω΄ρα, να συνεχι΄σει τις ανταλλαγε΄ς απο΄ψεων µε ο΄λους τους εται΄ρους που ενδιαφε΄ρονται για την εφαρµογη΄ των συστα΄σεων της ενδια΄µεσης ε΄κθεσης µε θε΄µα «Μι΄α βο΄ρεια δια΄σταση για τις πολιτικε΄ς της Ένωσης» (1) για να καθορι΄σει µε αυτου΄ς αυτη΄ν την ε΄ννοια της βο΄ρειας δια΄στασης καθω΄ς και τους τρο΄πους δρα΄σης στους σχετικου΄ς τοµει΄ς. (1) εγγρ. COM(98)589 τελικο΄. (1999/C 320/137) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3991/98 υποβολη΄: Georg Jarzembowski (PPE) προς την Επιτροπη΄ (21 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Αναγνω΄ριση της πλη΄ρως ηλεκτρονικη΄ς συσκευη΄ς ελε΄γχου στα κρα΄τη που µετε΄χουν στην Ευρωπαïκη΄ Συµφωνι΄α περι΄ της Εργασι΄ας των Πληρωµα΄των Οχηµα΄των που εκτελου΄ν ∆ιεθνει΄ς Οδικε΄ς Μεταφορε΄ς (ΕΣΕΠΟ∆ΟΜ) Με την τροποποι΄ηση των κανονισµω΄ν (ΕΟΚ) 3820/85 (1) και (ΕΟΚ) 3821/85 (2) απο΄ τον κανονισµο΄ (ΕΚ) 2135/98 (3), ορισµε΄να οχη΄µατα που εκτελου΄ν µεταφορε΄ς εµπορευµα΄των και επιβατω΄ν, τα οποι΄α τι΄θενται για πρω΄τη φορα΄ σε κυκλοφορι΄α, πρε΄πει να ει΄ναι εξοπλισµε΄να µε πλη΄ρως ηλεκτρονικη΄ συσκευη΄ ελε΄γχου. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 2, παρα΄γραφος 1(α) του κανονισµου΄ (ΕΚ) 2135/98, για την ε΄γκριση του αρχικου΄ αυτου΄ εξοπλισµου΄ απαιτει΄ται η θε΄σπιση ειδικη΄ς νοµοθετικη΄ς πρα΄ξης µετα΄ απο΄ 24µηνη µεταβατικη΄ περι΄οδο. Η καθιε΄ρωση της νε΄ας πλη΄ρως ηλεκτρονικη΄ς συσκευη΄ς ελε΄γχου δηµιουργει΄ ορισµε΄να προβλη΄µατα στις επιχειρη΄σεις εµπορευµατικω΄ν οδικω΄ν µεταφορω΄ν δεδοµε΄νου ο΄τι δεν ει΄ναι σαφε΄ς εα΄ν η νε΄α συσκευη΄ ελε΄γχου θα αναγνωρι΄ζεται επι΄σης απο΄ τα συµβαλλο΄µενα στην ΕΣΕΠΟ∆ΟΜ κρα΄τη η΄ εα΄ν κατα΄ την ει΄σοδο φορτηγω΄ν οχηµα΄των η΄ λεωφορει΄ων σε ε΄να κρα΄τος της ΕΣΕΠΟ∆ΟΜ θα απαιτει΄ται επιπλε΄ον η εγκατα΄σταση και η χρησιµοποι΄ηση της παλαια΄ς συσκευη΄ς ελε΄γχου. Εν ο΄ψει των ανωτε΄ρω εκτιµη΄σεων, µπορει΄ να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄: 1. Υπα΄ρχει χρονοδια΄γραµµα για την ε΄κδοση της νοµοθετικη΄ς πρα΄ξης που ζητει΄ται στο α΄ρθρο 1, παρα΄γραφος 1(α) του κανονισµου΄ (ΕΚ) 2135, η οποι΄α θα καθορι΄ζει την ε΄ναρξη της 24µηνης µεταβατικη΄ς περιο΄δου ο΄σον αφορα΄ τον υποχρεωτικο΄ εξοπλισµο΄ των νε΄ων φορτηγω΄ν οχηµα΄των και λεωφορει΄ων µε πλη΄ρως ηλεκτρονικη΄ συσκευη΄ ελε΄γχου; 2. Προβλε΄πει η Συµφωνι΄α ΕΣΕΠΟ∆ΟΜ ο΄τι τα οχη΄µατα που ει΄ναι εξοπλισµε΄να µε τη νε΄α συσκευη΄ ελε΄γχου θα πρε΄πει κατα΄ την ει΄σοδο΄ τους σε συµβαλλο΄µενο στην ΕΣΕΠΟ∆ΟΜ κρα΄τος να µεταφε΄ρουν και τον παλαιο΄τερο εξοπλισµο΄ η΄ υπα΄ρχουν νοµοθετικε΄ς διατα΄ξεις που προβλε΄πουν την αναγνω΄ριση της πλη΄ρως ηλεκτρονικη΄ς συσκευη΄ς ελε΄γχου απο΄ τα κρα΄τη της ΕΣΕΠΟ∆ΟΜ; 3. Σχεδια΄ζει η Επιτροπη΄ τη συ΄ναψη ειδικη΄ς συµφωνι΄ας µε τα κρα΄τη της ΕΣΕ∆ΟΠΟΜ µε στο΄χο την αναγνω΄ριση της νε΄ας συσκευη΄ς ελε΄γχου; (1) (2) (3) ΕΕ L 370 της 31. 12. 1985, σελ. 1. ΕΕ L 370 της 31. 12. 1985, σελ. 8. ΕΕ L 274 της 9. 10. 1998, σελ. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 3932/98 by Carlos ROBLES PIQUER to the Commission. The rearmament of South Africa

eurovoc_concepts:
EU production
European Commission
Lomé Convention
South Africa
accession to an agreement
award of contract
international negotiations
rearmament

text: C 297/118 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 15. 10. 1999 (1999/C 297/159) SKRIFTLIG FRÅGA E-3932/98 från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Sydafrikas upprustning Republiken Sydafrika har nyligen offentliggjort att man genomför ett omfattande upprustningsprogram och köpt krigsfartyg, stridsflygplan, stridsvagnar, kanoner och andra tunga och lätta vapen från olika europeiska industrier, mot att dessa skapar sysselsättningstillfällen inom den sydafrikanska vapenindustrin som till följd av embargot under apartheidtiden vuxit kraftigt. Kan kommissionen ge svar på följande: 1. 2. 3. de totala kostnaderna för dessa inköp och försäljningar, med angivande av de länder och industrier som är inblandade och effekterna för sysselsättningen, såväl i Sydafrika som i Europa, den eventuella förekomsten av något yttre hot mot Sydafrika som skulle kunna motivera dessa åtgärder, den eventuella inverkan som dessa utgifter kan ha på de nuvarande förhandlingarna om ett ekonomiskt avtal mellan EU och den sydafrikanska unionen liksom på allt som rör Sydafrikas nya status som ett av de länder som undertecknat av Lomékonventionen? Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (2 mars 1999) Kommissionen varken hördes eller informerades eller var på något annat sätt involverad i det sydafrikanska upprustningsprogrammet. Kommissionen känner dock till de sydafrikanska pressmeddelandena i frågan. Kommissionen har inte en sådan ställning att den kan bedöma behovet av den modernisering av Sydafrikas säkerhets- och försvarssystem som den sydafrikanska regeringen beslutat, och det ingår inte heller i kommissionens uppgifter. Kommissionen ser inte något direkt samband mellan den sydafrikanska regeringens beslut och förhand- lingarna mellan gemenskapen och Sydafrika om landets nya status som avtalsslutande part i Lomékon- ventionen. (1999/C 297/160) SKRIFTLIG FRÅGA E-3935/98 från Carlos Robles Piquer (PPE) till rådet (4 januari 1999) Angående: Fängelsestraff för tre kubanska journalister Den interamerikanska pressammanslutningen (SIP 7 Sociedad Interamericana de Prensa) krävde vid sitt möte i Punta del Este i Uruguay att den kubanska regeringen skulle ompröva straffen för de tre kubanska journalister, Bernardo Arévalo Padrón, Lorenzo Paez Núñez och Carlos Recio Martínez, som skall avtjäna fängelsestraff på respektive tre, ett och ett halvt och ett år. SIP har på nytt framhållit att det i den kubanska strafflagstiftningen fortfarande hänvisas till ”falsk information” eller ”varje annan form av kriminell censur”, vilket används för att undertrycka informationsfriheten i ett land där dessutom staten står som enda ägare till massmedierna. Vad är rådet berett att göra för att bidra till revidering av dessa domar och om möjligt upphäva straffen samt främja informationsfriheten på Kuba?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3920/98 dell'on. Armelle GUINEBERTIERE Estensione alle produzioni animali della regolamentazione dell'Unione europea per l'agricoltura biologica, riguardante le produzioni vegetali, senza il parere del Parlamento europeo sul nuovo progetto

eurovoc_concepts:
animal production
crop production
drafting of EU law
foodstuff
organic farming

text: 12. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 325/39 (1999/C 325/045) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3920/98 di Armelle Guinebertière (UPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Estensione alle produzioni animali della regolamentazione dell’Unione europea per l’agricoltura biologica, riguardante le produzioni vegetali, senza il parere del Parlamento europeo sul nuovo progetto Il progetto di regolamento europeo per la produzioni animali biologiche, proposto dalla Commissione, ha già formato l’oggetto di un parere del Parlamento europeo nel maggio del 1997. Il nuovo progetto doveva essere presentato al Consiglio il 14 dicembre di quest’anno. Tuttavia, esso non è ancora stato iscritto all’ordine del giorno del Parlamento europeo, benché formi l’oggetto di misure contestabili da parte delle organizzazioni professionali europee interessate. Ciò premesso, è in grado la Commissione di prevenire una decisione troppo rapida da parte del Consiglio che venisse adottata senza il parere preliminare del Parlamento europeo sul nuovo progetto? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (20 gennaio 1999) Facendo seguito al parere emesso dal Parlamento il 14 maggio 1997 in merito alla proposta della Commissione (1) che completa, per le produzioni animali, il regolamento (CEE) 2092/91 del Consiglio, del 24 giugno 1991, relativo al metodo di produzione biologico di prodotti agricoli e all’indicazione di tale metodo sui prodotti agricoli sulle derrate alimentari (2), la Commissione ha preparato una nuova proposta (3) che riprende gli emendamenti da essa accettati al momento della discussione in Parlamento. Tale proposta è stata sottoposta al Consiglio, il quale prosegue l’esame secondo la procedura dell’articolo 43 del trattato CE, che costituisce la base giuridica della proposta in causa. (1) GU C 293 del 5. 10. 1996. (2) GU L 198 del 22. 7. 1991. (3) COM(97) 747 def. (1999/C 325/046) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3940/98 di Carlos Robles Piquer (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Le diverse conseguenze di un eventuale abbandono della stazione spaziale internazionale Lo scorso 20 novembre 1998 è stato lanciato con successo da Baikonur (Kazakistan) il primo componente della stazione spaziale internazionale, che dovrebbe trasformare in realtà quotidiana vecchi sogni di fantascienza. Il 3 dicembre lo Zarya (Sunrise) sarà raggiunto dal modulo di connessione Unity, lanciato dagli Stati Uniti. Si sono già avuti ritardi per le difficoltà economiche che attraversa la Russia, ma il problema più grave è costituito dal nuovo calendario per il lancio del modulo di servizio da parte della Russia, ora previsto per luglio 1999. Nel frattempo sono aumentate le critiche. Una critica molto significativa proviene dalla rivista «The Economist», che nell’editoriale del 14 novembre afferma quanto segue: «Con il contributo della Russia al progetto che si sta rapidamente riducendo a zero, la stazione perde anche il suo valore simbolico. Poiché il valore scientifico non è mai stato molto elevato. , è opportuno portare avanti il progetto? La risposta è no». Nulla viene detto sulle conseguenze di un abbandono. Tali fatti riflettono le crescenti difficoltà della cooperazione internazionale in vari campi della megascienza, dello spazio, della fusione nucleare, ecc. , difficoltà dovute ai problemi economici e ai diversi orientamenti strategici. Può la Commissione fornire informazioni sulla posizione europea e sulle implicazioni per l’Agenzia spaziale europea e i suoi membri?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3977/98 del W.G. van VELZEN Televiestintä ja kansallisen sääntelyviranomaisen poliittinen riippumattomuus

eurovoc_concepts:
Germany
administrative autonomy
national law
power of decision
statutory power
telecommunications

text: 11. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 289/107 Las Naciones Unidas, que dirigen la lucha internacional contra el tráfico de niños, han nombrado a un Relator Especial para el asunto de la venta de niños. La Unión Europea seguirá trabajando con las Naciones Unidas, con dicho Relator, con gobiernos y con organizaciones no gubernamentales pertinentes para intentar poner fin a ese tráfico. (1999/C 289/141) PREGUNTA ESCRITA E-3951/98 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Integración de la política de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres en la Comisión ¿Cómo aplica en la práctica la Comisión en sus actividades su reivindicación de integrar en todos los 1. ámbitos el principio de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres? ¿Se aplica el principio de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres en las diferentes 2. direcciones generales, por ejemplo, en la de Agricultura? En caso de no ser así, ¿por qué no se hace? ¿Es, tal vez, el principio de igualdad de oportunidades entre 3. hombres y mujeres papel mojado? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisión (3 de marzo de 1999) 1. La Comisión tiene en cuenta la preocupación por la integración del principio de igualdad de trato en sus propias políticas de personal, especialmente a través de la aplicación de su tercer programa de acción en favor de la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres (1997/2000), adoptado el 2 de abril de 1997 (1). En virtud de este programa, la Comisión encargó a los Directores Generales y Jefes de Servicio que establecieran planes de acción específicos destinados a integrar el principio de igualdad de trato en los distintos aspectos de la vida profesional de los funcionarios (contratación, carrera, formación, horarios de trabajo, etc. ). Actualmente, la mayoría de las Direcciones Generales ya han establecido un plan de acción y ya han 2. nombrado a un Comité de acompañamiento encargado del seguimiento de su aplicación. En la Dirección General de Agricultura, se han creado dos grupos de trabajo cuyo objetivo es potenciar la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres. Uno de los grupos trata de las cuestiones directamente vinculadas a la política agrícola y el otro se ocupa de las cuestiones relacionadas con el personal de la Dirección General. Ambos grupos están presididos por sendos directores. 3. La integración del principio de igualdad de trato forma parte de las prioridades de la Comisión. Una unidad específica para la «igualdad de oportunidades», constituida en la Dirección de Personal, tiene a su cargo el seguimiento de la evolución de la situación y el desarrollo de iniciativas que contribuyan a una mayor integración del principio de igualdad de trato en las políticas de personal, especialmente a través de la organización de seminarios sobre este tema o un asesoramiento directo a las Direcciones Generales y Servicios. (1) SEC(97)536. (1999/C 289/142) PREGUNTA ESCRITA E-3977/98 de W. G. van Velzen (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Telecomunicaciones, independencia política de las autoridades nacionales de reglamentación Recientemente, el ministro alemán de Economía, Sr. Müller, «recomendó» a Deutsche Telekom AG que retirara su propuesta de tarifas aplicables al acceso de terceros al llamado «último tramo» (véase también, entre otros, el Financial Times de 28-29. 11. 1998), lo que Deutsche Telekom AG hizo a continuación. Como consecuencia de


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3924/98 του Michl EBNER προς την Επ τροπή. Αναγνώριση αδειών θήρας

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU Member State
EU law - national law
approximation of laws
competence of the Member States
examination
hunting regulations
recognition of diplomas
vocational training
wildlife

text: 15. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 297/117 Απα΄ντηση του κ. Monti εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (17 Φεβρουαρι΄ου 1999) Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου παρακαλει΄ται να ανατρε΄ξει στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-3158/98 της κας Ferrer (1). (1) ΕΕ C 207 της 21. 7. 1999, σελ. 33. (1999/C 297/158) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3924/98 υποβολη΄: Michl Ebner (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Αναγνω΄ριση αδειω΄ν θη΄ρας Υπα΄ρχουν µε΄σα στην Κοινο΄τητα ) το΄σο µεταξυ΄ των διαφο΄ρων κρατω΄ν µελω΄ν ο΄σο και µεταξυ΄ των διαφο΄ρων περιφερειω΄ν/κρατιδι΄ων ) µεγα΄λες διαφορε΄ς ο΄σον αφορα΄ το περιεχο΄µενο, τις πρου¨ ποθε΄σεις, το πεδι΄ο εφαρµογη΄ς και τις δαπα΄νες των αδειω΄ν θη΄ρας. Κα΄θε κυνηγο΄ς που θε΄λει να κυνηγη΄σει σε α΄λλο κρα΄τος µε΄λος µπορει΄ να το πρα΄ξει µε τη λεγο΄µενη «α΄δεια για επισκε΄πτες κυνηγου΄ς» για την οποι΄α δεν απαιτει΄ται να περα΄σει εξετα΄σεις ενω΄ οι ντο΄πιοι κυνηγοι΄ οφει΄λουν να περνου΄ν τε΄τοιες εξετα΄σεις, γεγονο΄ς το οποι΄ο δηµιουργει΄ κατα΄ κα΄ποιο τρο΄πο διακρι΄σεις εις βα΄ρος τους. Εν µε΄ρει οι α΄δειες θη΄ρας που χορηγου΄νται σε ε΄να κρα΄τος µε΄λος δεν αναγνωρι΄ζονται καθο΄λου σε α΄λλες χω΄ρες. Μπορει΄ ως εκ του΄του η Επιτροπη΄ να ανακοινω΄σει: ) εα΄ν προτι΄θεται να επιδιω΄ξει εναρµο΄νιση η΄ προσε΄γγιση των διατα΄ξεων που αφορου΄ν τη χορη΄γηση αδειω΄ν θη΄ρας και ) εα΄ν προτι΄θεται να προτρε΄ψει τα κρα΄τη µε΄λη, στο πλαι΄σιο της δηµιουργι΄ας της ευρωπαι¨κη΄ς εσωτερικη΄ς αγορα΄ς, να θεσπι΄σουν τουλα΄χιστον την αµοιβαι΄α αναγνω΄ριση των εξετα΄σεων για κυνηγου΄ς οι οποι΄ες αποτελου΄ν την αναγκαι΄α βα΄ση για τη χορη΄γηση αδειω΄ν θη΄ρας; Απα΄ντηση του κ. Monti εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (12 Μαρτι΄ου 1999) Η οδηγι΄α 89/48/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 21 ∆εκεµβρι΄ου 1988 ε΄θεσε σε εφαρµογη΄ ε΄να γενικο΄ συ΄στηµα αναγνω΄ρισης των διπλωµα΄των τριτοβα΄θµιας εκπαι΄δευσης που πιστοποιου΄ν επαγγελµατικη΄ εκπαι΄δευση ελα΄χιστης δια΄ρκειας τριω΄ν ετω΄ν (1). Στη συνε΄χεια, η οδηγι΄α αυτη΄ συµπληρω΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α 92/51/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 18 Ιουνι΄ου 1992, σχετικα΄ µε ε΄να δευ΄τερο γενικο΄ συ΄στηµα αναγνω΄ρισης της επαγγελµατικη΄ς εκπαι΄δευσης (2). Αυτη΄ η δευ΄τερη οδηγι΄α αφορα΄ τα διπλω΄µατα στα οποι΄α δεν αναφερο΄ταν η οδηγι΄α 89/48/ΕΟΚ. Οι οδηγι΄ες αυτε΄ς αφορου΄ν τα επαγγελµατικα΄ προσο΄ντα και δεν ασχολου΄νται µε τις α΄δειες θη΄ρας που ει΄ναι πιστοποιητικα΄ που παρε΄χουν προ΄σβαση σε µια δραστηριο΄τητα ελευ΄θερου χρο΄νου. Η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α στον τοµε΄α του περιβα΄λλοντος, ειδικα΄ η οδηγι΄α 79/409/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 2 Απριλι΄ου 1979 για τη διατη΄ρηση α΄γριων πτηνω΄ν (3) και η οδηγι΄α 92/43/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 21 Μαι΅ου 1992, για τη διατη΄ρηση των φυσικω΄ν οικοτο΄πων καθω΄ς και της α΄γριας πανι΄δας και χλωρι΄δας (4), παρα΄ το ο΄τι περιλαµβα΄νει διατα΄ξεις σχετικα΄ µε το κυνη΄γι, δεν επιβα΄λει καµι΄α απαι΄τηση ο΄σον αφορα΄ τις εξετα΄σεις που πρε΄πει να περα΄σουν οι κυνηγοι΄ για να αποκτη΄σουν την α΄δεια θη΄ρας. Η Επιτροπη΄ δεν προβλε΄πει στο παρο΄ν στα΄διο να επιτυ΄χει µια κοινοτικη΄ εναρµο΄νιση στον τοµε΄α αυτο΄. Επισυ΄ρει την προσοχη΄ του αξιο΄τιµου µε΄λους στις διατα΄ξεις του α΄ρθρου 3β της συνθη΄κης ΕΚ συ΄µφωνα µε τις οποι΄ες «η Κοινο΄τητα δρα µε΄σα στα ο΄ρια των αρµοδιοτη΄των που της αναθε΄τει και των στο΄χων που της ορι΄ζει η. συνθη΄κη. και η δρα΄ση της Κοινο΄τητας δεν υπερβαι΄νει τα αναγκαι΄α ο΄ρια για την επι΄τευξη των στο΄χων της παρου΄σας συνθη΄κης. ». (1) (2) (3) (4) ΕΕ L 19 της 24. 1. 1989. ΕΕ L 209 της 24. 7. 1992. ΕΕ L 103 της 25. 4. 1979. ΕΕ L 206 της 22. 7. 1992


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3870/98 van Christoph KONRAD Onafhankelijkheid van de Europese Centrale Bank

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European System of Central Banks
administrative autonomy
central bank
decision-making body (EU)
financial policy
monetary policy
monetary union
price stability


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3892/98 do Deputado Luciano VECCHI à Comissão. Limite de idade para a participação no programa de Serviço Voluntário Europeu (SVE) para os jovens

eurovoc_concepts:
information
national service
public awareness campaign
voluntary military service
young person

text: 28. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 182/133 (1999/C 182/182) PERGUNTA ESCRITA E-3892/98 apresentada por Luciano Vecchi (PSE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Limite de idade para a participação no programa de Serviço Voluntário Europeu (SVE) para os jovens Ao adoptarem o texto legislativo relativo ao programa de Serviço Voluntário Europeu (SVE) para os jovens, o Parlamento Europeu e o Conselho, após um longo e complexo processo de co-decisão, definiram, nomeadamente, a faixa etária à qual o próprio programa se destina. A solução «de compromisso» que então foi adoptada foi a de continuar a considerar prioritária a faixa entre os 18 e os 25 anos, prevendo embora, para os casos devidamente justificados, a possibilidade de o limite de 25 anos poder ser ultrapassado. No entanto, as agências nacionais do programa SVE, na divulgação do material não fazem qualquer referência à possibilidade de o limite de 25 anos poder ser ultrapassado. Poderá a Comissão informar: 1. por que motivos esse facto não é devidamente referido, 2. 3. se considera, no entanto, que para a aplicação correcta das disposições legislativas o limite de 25 anos pode ser, em alguns casos, ultrapassado, quem é responsável pela decisão sobre esta matéria (agências nacionais, Comissão, organizações de envio ou de acolhimento, etc. )? Resposta de Edith Cresson em nome da Comissão (20 de Janeiro de 1999) O Senhor Deputado chama a atenção da Comissão para o facto de o material de informação divulgado pelas estruturas nacionais no âmbito da realização do programa «Serviço voluntário Europeu» (SVE) não mencionar explicitamente a possibilidade de, em casos devidamente justificados, se poderem ultrapassar os limites de idade dos jovens a quem o programa é destinado. Com efeito, esta possibilidade não é explicitamente referida nos folhetos de informação sucintos destinados a sensibilizar um largo público para as possibilidades oferecidas pelo programa SVE. Convém, contudo, notar que o guia do utilizador que constitui um instrumento privilegiado para permitir aos jovens e às organizações preparar um projecto, menciona explicitamente a possibilidade de aplicar de forma flexível os limites de idade para os jovens (1). De futuro a Comissão procurará que esta possibilidade seja claramente indicada nos outros meios de informação elaborados sobre este programa. Os projectos de serviço voluntário europeu estão largamente descentralizados. As estruturas nacionais são responsáveis pela selecção dos projectos dos jovens. No que se refere aos projectos multilaterais ou de caracter especial, é a Comissão a responsável pela selecção dos projectos. A Comissão sempre salientou nas reuniões do comité do programa e com as estruturas nacionais, a possibilidade de aplicar de forma flexível estes limites de idade, nos caso em que se justifique. (1) «Guia do utilizador» parte II, Os parceiros de um projecto SVE


title: WRITTEN QUESTION No. 3995/98 by Hiltrud BREYER Ethnic bomb

eurovoc_concepts:
arms control
biological weapon
genetic engineering
international conference
protocol to an agreement
racial conflict


title: WRITTEN QUESTION No. 3856/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Freedom of movement for sports coaches

eurovoc_concepts:
Italy
freedom to provide services
higher education
professional qualifications
professional sport
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 207/136 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 7. 1999 rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) 1107/70 (3), julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä 26 päivänä kesäkuuta 1969 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) 1191/69 (4) sekä yhteisistä säännöistä rautatieyritysten kirjanpidon säännönmukaistamiseksi 26 päivänä kesäkuuta 1969 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) 1192/694. Kansallisten viranomaisten mainittujen asetusten nojalla myöntämistä korvauksista, tuista ja avustuksista tulee ilmoittaa komissiolle, joka antaa niitä koskevat tiedot jäsenvaltioiden käyttöön analyyttisen raportin muodossa. Komissio valmistelee tällä hetkellä vuoden 1997 versiota raportista. (1) (2) (3) (4) EYVL L 237, 24. 8. 1991. KOM(98) 202 lopullinen. EYVL L 130, 15. 6. 1970. EYVL L 156, 28. 6. 1969. (1999/C 207/185) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3851/98 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: ”Jäätelösota”-nimisen propaganda-aineiston käytön sopivuus 15 eri jäsenvaltiossa Kaikilla EU:n virallisilla kielillä on julkaistu nuoremmille koululaisille suunnattu sarjakuvakirja nimeltään ”Jäätelösota”. Isossa-Britanniassa asiasta on käyty alahuoneessa keskustelu, josta saatujen tietojen mukaan aineisto on makuloitu. Tanskassa komission tiedotustoimisto on päättänyt jättää kirjan jakelematta, koska sen ei katsota soveltuvan Tanskassa käytävän keskustelun pohjaksi. ”Jäätelösotaan” sisältyy mm. propagandaa EMUn puolesta. Toistaiseksi kolme jäsenvaltiota on päättänyt jättäytyä EMUn ulkopuolelle. Onko silloin sopivaa, että komissio tuottaa EMUa mainostavaa aineistoa ja jakelee sitä jäsenvaltiossa, joka on päättänyt olla osallistumatta EMUun? Eikö olisi aiheellista, että EMU-propagandaa sisältävän ”Jäätelösodan” ruotsalaisen painoksen jakelu lakkau- tettaisiin? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Komission julkaisemassa ”Sota vadelmajäätelöstä” (1) -sarjakuvassa (ruotsiksi ”Glasskriget”) pyritään selittä- mään joitakin sisämarkkinoihin liittyvän yhteisön politiikan peruskäsitteitä. Siinä yhteydessä mainitaan myös euron käyttöönottaminen. Komission mielestä julkaisua ei voida pitää ”propaganda-aineistona”. Komissio saa jäsenvaltioissa sijaitsevilta edustustoiltaan suosituksia keskitetysti tuotettujen julkaisujen sopivuudesta yleiseen levitykseen. On totta, että tällaisten ohjeiden perusteella komissio päätti luopua ”Sota vadelmajäätelöstä” -julkaisun jakelusta tietyissä jäsenvaltioissa. Sarjakuvan voidaan sen sijaan todeta saavuttavan suurta suosiota muissa jäsenvaltioissa. (1) ISBN 92-828-2341-5. (1999/C 207/186) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3856/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Urheiluvalmentajien vapaa liikkuminen 1. Onko totta, että Italian valtio (Italian kansallisen olympiakomitean ja teknisinä eliminä toimivien urheilukoulujen kautta) syrjii käänteisesti kansalaisiaan ja urheilualan toimijoita estämällä heitä harjoittamasta


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3854/98 von Anita POLLACK Besucherprogramm der Europäischen Union

text: C 289/98 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 11. 10. 1999 Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (5. März 1999) Die Produktionskosten für die Veröffentlichung „Der Krieg ums Himbeereis“ (Titel der schwedischen Fassung „Glasskriget“) belaufen sich auf insgesamt 181 970 €. Da der Vertrieb, der sich nach der Nachfrage in den einzelnen Mitgliedstaaten richtet, ausschließlich Aufgabe der dortigen Vertretungen der Kommission ist, lassen sich dessen genaue Kosten nicht beziffern. Die Auflage beträgt auf dänisch 14 650, auf deutsch 97 530, auf englisch 136 100, auf griechisch 10 900, auf französisch 112 100, auf italienisch 31 520, auf niederländisch 43 050, auf spanisch 47 000, auf portugiesisch 33 400, auf finnisch 5 500 und auf schwedisch 7 250 Exemplare. Die Kommission wird häufig um schultaugliches Informationsmaterial über die Gemeinschaft gebeten. Weitere Veröffentlichungen der oben genannten Art sind aber derzeit nicht geplant. (1999/C 289/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3854/98 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Besucherprogramm der Europäischen Union Kann die Kommission den Anteil der Teilnehmer an EU-Besucherprogrammen des letzten Jahres angeben, die erstmals Mitgliedstaaten der EU besuchten? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (4. Februar 1999) Von den 160 Drittlandsangehörigen, die 1998 zur Teilnahme am Besucherprogramm der Europäischen Union (EUVP) aufgefordert wurden, werden bis zum Ende des Kalenderjahres 141 Brüssel sowie Straßburg oder einen der Mitgliedstaaten besucht haben. Von diesen 141 Teilnehmern haben 27 % die Gemeinschaft in den letzten fünf Jahren nicht besucht, 42 % an Konferenzen bzw. Seminaren teilgenommen oder die Gemeinschaft auf kurzen Geschäftsreisen, aber nicht regelmäßig besucht, 4 % haben die Gemeinschaft regelmäßig (d. h. mindestens einmal im Jahr) besucht, 3 % sind für einen Zeitraum von mehr als sechs Monaten in die Mitgliedstaaten entsandt worden, 11 % haben Europa auf Privatreisen besucht und 1 % haben sich mehr als sechs Monate lang an einer Hochschule eines Mitgliedstaats aufgehalten. Für 12 % liegen keine sachdienlichen Angaben vor. Mit dem interinstitutionellen EUVP soll jungen Führungskräften aus Drittländern Gelegenheit gegeben werden, die Gemeinschaft und insbesondere ihre Institutionen zu besuchen, um unmittelbare Erfahrungen zu sammeln und zu einem besseren Verständnis der Gemeinschaft, ihrer Institutionen und Politiken zu gelangen, in der Hoffnung, daß dies für sie beruflich und persönlich von Nutzen sein wird. Viele EUVP-Teilnehmer werden speziell wegen ihres beruflichen Interesses an der Gemeinschaft, beispielsweise in ihrer Eigenschaft als Politiker, Regierungsbeamte, Journalisten und Hochschulangehörige ausgewählt. Aus diesem Grund ist es unvermeidlich, daß eine nennenswerte Zahl von ihnen zuvor bereits einen Mitgliedstaat besucht hat. Dies bedeutet jedoch nicht zwangsläufig, daß sie mit den Institutionen der Gemeinschaft gründlich vertraut gemacht worden sind. Bei Teilnehmern aus den europäischen Nachbarländern dürfte wohl ebenfalls ein höherer Prozentsatz zuvor die Mitgliedstaaten besucht haben. Der EUVP-Lenkungsausschuß unter dem gemeinsamen Vorsitz eines Vizepräsidenten des Parlaments und eines Mitglieds der Kommission wird die Teilnahme eines EUVP-Kandidaten an dem Programm nicht befürworten, wenn sich dieser längere Zeit oder erst unlängst in der Gemeinschaft aufgehalten hat


title: WRITTEN QUESTION No. 3968/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. 'Improved stove' programmes

eurovoc_concepts:
EU programme
UNHCR
biomass
energy production
forestry policy
fuel wood
furnace
refugee
thermal equipment

text: 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 297/119 Svar (26 april 1999) Europeiska unionen antog den 2 december 1996 en gemensam ståndpunkt om Kuba. EU:s huvudmål förblir att uppmuntra och underlätta en fredlig övergång till demokratisk pluralism och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. I juni 1998 godtog EU och AVS-staterna att Kuba som observatör ges tillträde till förhandlingarna om förnyelsen av Lomékonventionen. I detta sammanhang påminde unionen Kuba om de stränga krav beträffande mänskliga rättigheter som kommer att vara förbundna med den eventuella anslutningen till ett nytt avtal. Under 1998 gjorde unionen flera framstötar hos de kubanska myndigheterna om att oliktänkande skulle friges. Vid den senaste utvärderingen av den gemensamma ståndpunkten den 7 december 1998 konstaterade rådet att EU det senaste halvåret intensifierat dialogen med de kubanska myndigheterna, särskilt beträffande mänskliga rättigheter. Rådet upprepade att Europeiska unionens mål när det gäller Kuba fortfarande är att uppmuntra en fredlig övergång till pluralistisk demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Rådet känner till fängslandet av Bernardo Arévalo Padrón, direktören för den oberoende nyhetsbyrån ”Línea Sur Press”, i november 1997. Lorenzo Paez Núñez, ordförande för föreningen ”José de la Luz y Caballero” arresterades i juli 1997. Journalisten på den oberoende nyhetsbyrån ”Cuba Press”, Carlos Recio Martínez, som fängslades i september 1997, lär nyligen ha frisläppts enligt de uppgifter som rådet har tillgång till. Rådet kommer att hålla parlamentet underrättat om utvecklingen i denna fråga och fortsätta att utöva press på de kubanska myndigheterna för att mänskliga rättigheter och informationsfrihet skall respekteras fullt ut. Rådet är slutligen angeläget om att påpeka för den ärade parlamentsledamoten att rådet med oro följer de inslag av förföljelse av journalister från den oberoende pressen som har ägt rum på Kuba de senaste månaderna. De ovannämnda fallen med de tre journalisterna är väl kända men man får inte glömma fallet med Joel Díaz som berövades sin frihet för att ha utövat sin rättighet i fråga om informationsfriheten. (1999/C 297/161) SKRIFTLIG FRÅGA E-3968/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Program för ”förbättrade eldstäder” Vad har kommissionen gjort för att undersöka om det är lämpligt att förlita sig på program för användning av ”förbättrade eldstäder” och andra efterfråge- eller utbudsorienterade strategier för att minska användningen av brännved i områden som tar emot flyktingar? (1999/C 297/162) SKRIFTLIG FRÅGA E-3969/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Program för ”förbättrade eldstäder” Vilken policy har kommissionen när det gäller att förse flyktingläger med bränsle för matlagning och uppvärmning? Förespråkar kommissionen användning av ”förbättrade eldstäder” och har man tagit del av de utvärderingar som gjorts nyligen som ifrågasätter de ”förbättrade eldstädernas” effektivitet i förhållande till den traditionella eldstaden med tre stenar?


title: WRITTEN QUESTION No. 3890/98 by Odile LEPERRE-VERRIER to the Commission. Action aimed at young people in the Mediterranean area

eurovoc_concepts:
EU financing
Mediterranean third countries
action programme
democratisation
integration into employment
social integration
voluntary military service
young person
youth exchange scheme
youth movement

text: C 207/142 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 7. 1999 Vastaus (9. maaliskuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamien, eurooppalaista siviilipalvelua koskevien määräysten laatimisen osalta Euroopan unionilla ei perustamissopimusten nojalla ole toimivaltaa jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien yhdenmukaistamiseksi kyseisellä alalla. (1999/C 207/193) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3889/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Hakuteos EU:n tuesta trooppiselle metsätaloudelle Marraskuussa 1998 Euroopan parlamentin jäsenet saivat komissiolta A4-kokoiselle paperille painetun, neljäsataasivuisen hakuteoksen EU:n tuesta trooppiselle metsätaloudelle. Voisiko komissio vahvistaa, että tämä hakuteos EU:n tuesta trooppiselle metsätaloudelle valmistettiin kierrätyspaperia käyttämällä? Onko komissio tietoinen tämän julkaisun koko painoksen valmistukseen käytettyjen puiden määrästä? Komission jäsenen J. Pinheiron komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1999) Hakuteos EU:n tuesta trooppiselle metsätaloudelle on komission ja brittiläisen Overseas Development Instituten (merentakaisten maiden kehittämisinstituutti) yhteinen julkaisu ja se on tehty kokonaisuudessaan tietynlaisesta kierrätyspaperista. On mahdotonta laskea kuinka monta puuta siihen käytettiin, koska kierrätyspaperin valmistuksessa käytetään paperimassaa siten, että sen määrää on vaikea mitata. (1999/C 207/194) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3890/98 esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan Välimeren nuoriso-ohjelma Huhtikuussa 1998 esitettyyn kirjalliseen kysymykseen (E-1253/98) (1) antamassaan vastauksessa komissio ilmoitti, että Barcelonan julistuksen mukaisesti ”yhteisön ja Välimeren maiden olisi käynnistettävä. nuori- sovaihtoa koskeva ohjelma” ja että ”nuoria koskevat erityisaloitteet esitetään myöhemmin”. Voisiko komissio täsmentää, mitä toimia se on aloittanut. Komission vastauksen mukaan toiminta ”todennä- köisesti voi käynnistyä vuoden 1998 aikana”. (1) EYVL C 386, 11. 12. 1998, s. 100. Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Komissio hyväksyi 27. lokakuuta 1998 nuorisoa koskevan Euro8Välimeri-ohjelman käynnistämisen. Tämän 6 miljoonalla eurolla MEDA-rahastosta kahden vuoden ajan rahoitettavan ohjelman tavoitteena on nuoriso- vaihto, nuorten integrointi yhteiskunnalliseen ja työelämään sekä Välimeren alueen kumppanimaiden kansa- laisyhteiskuntien demokratisointi. Ohjelmalla pyritään myös edistämään nuorten osallistumista paikallisiin yhteisöihin sekä nuorten ja heidän yhdistystensä aktiivista osallistumista nuorten työllistymismahdollisuuksien kehittämiseen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3943/98 van Anita POLLACK Campagne voor duurzame steden

eurovoc_concepts:
EU aid
European Union
local authority
public awareness campaign
town
urbanisation

text: C 325/40 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 12. 11. 1999 Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (4 maart 1999) Hoewel het ruimtestation voor de Verenigde Staten van groot belang is in termen van imago en vermogen om een grootschalige internationale samenwerking op touw te zetten, kreeg het in Europa slechts een geringe weerklank, aangezien de bijdrage van de lidstaten en van Noorwegen en Zweden slechts ongeveer 8,5 % van de op 35 miljard geraamde totale kostprijs voor de ontwikkeling uitmaakt, d. i. circa 3 miljard. De Europese bijdrage aan het internationale ruimtestation hangt hoofdzakelijk af van beslissingen die binnen het Europese Ruimte-Agentschap worden genomen. Het aandeel van deze bijdrage in de huidige begroting van het agentschap bedraagt 16 % en zal de komende vijf jaar wellicht onder de 20 % blijven. Er is in geen enkele financiering van het station voorzien uit hoofde van het vijfde kaderprogramma voor onderzoek en ontwikkeling. Het station moet het mogelijk maken een groot aantal van de technieken te testen die nodig zijn voor de voortzetting van de verovering van de ruimte. Ook kan het wegens zijn juridische en financiële aspecten worden beschouwd als het prototype van de daartoe noodzakelijke internationale samenwerkingsverbanden. Gelet op het beperkte Europese engagement zou de stopzetting van het project van het ruimtestation slechts minimale gevolgen hebben voor de Europese ruimtevaartindustrie. (1999/C 325/047) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3943/98 van Anita Pollack (PSE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Campagne voor duurzame steden Welke stappen heeft de Commissie genomen om te zorgen voor een rechtsgrond om de toekomst van de campagne voor duurzame steden te waarborgen? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (1 maart 1999) De Commissie heeft herhaaldelijk op het nut van de activiteiten van de Europese campagne voor duurzame steden bij de uitvoering van Agenda 21 op plaatselijk niveau gewezen. In de mededeling getiteld „ Actiekader voor duurzame stedelijke ontwikkeling in de Europese Unie” (1) die op 28 oktober 1998 werd aangenomen, geeft de Commissie aan dat zij van plan is om de hulp aan de opbouw van een netwerk van lagere overheden voort te zetten. Zij wijst daarbij met name op de rol van de Europese campagne voor duurzame steden. De mededeling geeft tevens aan dat de Commissie de noodzakelijke rechtsinstrumenten zal uitwerken om dit type activiteiten op een meerjarige basis te financieren. De belangrijkste elementen van deze mededeling zijn het onderwerp van een presentatie van de Commissie geweest tijdens een bijeenkomst van het stedelijk forum, die op 26. en 2. november 1998 in Wenen plaatsvond. De eerste gedachtenwisseling die ter gelegenheid van deze bijeenkomst plaatsvond, leidde tot een onderstreping van het belang van de ontwikkeling van een geschikte juridische basis teneinde dit type activiteiten te kunnen voortzetten en versterken. De Commissie zal het initiatief nemen om in de komende weken een voorstel daaromtrent uit te werken. (1) COM(98) 605 def. (1999/C 325/048) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3947/98 van Glenys Kinnock (PSE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: VN-Wereldvoedselprogramma Hoe is de Commissie van plan te reageren op de evaluatie door het VN-Wereldvoedselprogramma van de verslechterende situatie in zuidelijk Somaliland? Welke steun heeft de Europese Unie tot nu toe geleverd en welke verdere verplichtingen wil zij aangaan?


title: WRITTEN QUESTION No. 3942/98 by Anita POLLACK EMAS

text: C 320/92 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 11. 1999 (1999/C 320/125) SKRIFTLIG FRÅGA E-3942/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (EMAS) I vilket skede befinner sig gemenskapens omarbetade miljöstyrnings- och miljörevisionsordning? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (4 februari 1999) Den 30 oktober 1998 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning (1) om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (EMAS), som utgör en ändring av rådets förordning (EEG) 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (2). Genom denna översyn uppfyller kommissionen kraven i artikel 20 i förordning (EEG) 1836/93. Dessutom genomfördes i samband med denna översyn omfattande samråd med de olika berörda parterna i syfte att nå fram till ett balanserat förslag som både främjar miljön och är till fördel för de organisationer som kan väntas frivilligt ansluta sig till EMAS. Bland de förändringar som förslaget omfattar kan nämnas att förordningens tillämpningsområde utökas till att omfatta all näringslivsverksamhet, vilket ger större täckning av miljökonsekvenserna och globalt kan förbättra miljöprestandan. Organisationer som finansinstitut och lokala myndigheter kommer på så sätt att ha tillgång till ett effektivt verktyg för att hantera de miljökonsekvenser som uppstår genom deras verksamhet. Sådana miljökonsekvenser kan vara lika betydande som de som industrin förorsakar. Ett annat viktigt mål har varit att göra EMAS förenligt med internationella standardiseringsorganets (ISO) internationella standard 14001, samtidigt som man försökt tillföra ett visst mervärde till EMAS; i förhållande till ISO-standarden. Utöver den interna hantering av miljökonsekvenser som omfattas av ISO 14001, kräver EMAS att organisationerna skall förbättra sin miljöprestanda och meddela vilka framsteg de gjort tillomvärlden via en miljödeklaration som kontrolleras av en oberoende part. Detta tillägg gör att de organisationer som anmäler sig till EMAS kan få större trovärdighet, bl. a. i sina kontakter med de offentliga kontrollmyndig- heterna. En annan viktig punkt i det nya förslaget är att alla organisationer, oberoende av storlek skall kunna delta. Informationen till de små och medelstora företagen skall förbättras, och de skall få tillgång till hjälpredskap. Kontrollörerna skall också göras uppmärksamma på de små och medelstora företagens särdrag, och stora företag skall uppmuntras att bland sina entreprenörer stödja sådana små och medelstora företag som kan bidra till genomförandet av EMAS. Det kan också vara intressant att veta att de organisationer som registrerat sig i EMAS kan använda ett särskilt logo som visar deras frivilliga engagemang i förbättringen av miljöprestandan. Villkoren för att få använda detta logo är mycket stränga, och skall garantera jämvikten mellan information och trovärdighet, och bl. a. förhindra att logot förväxlas med produktmärket. (1) (2) EGT C 400, 22. 12. 1998. EGT L 168, 10. 7. 1993. (1999/C 320/126) SKRIFTLIG FRÅGA E-3945/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Gamla industriområden och förorenad mark Har kommissionen övervägt möjligheten att utveckla ett marknadsbaserat styrmedel för att främja invester- ingar eller stödja utvecklingen av nya industrianläggningar i gamla industriområden?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3894/98 του Karl-Heinz FLORENZ προς την Επ τροπή. Η οδηγία 64/433/ΕΟΚ σχετικά με τα νωπά κρέατα και η οδηγία 86/469/ΕΟΚ σχετικά με τον έλεγχο των κρεάτων και των ζώων για την παρουσία καταλοίπων

eurovoc_concepts:
equidae
fresh meat
horsemeat
veterinary drug
veterinary legislation
veterinary medicinal product
waste

text: C 182/134 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 6. 1999 (1999/C 182/183) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3894/98 υποβολη΄: Karl-Heinz Florenz (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Η οδηγι΄α 64/433/ΕΟΚ σχετικα΄ µε τα νωπα΄ κρε΄ατα και η οδηγι΄α 86/469/ΕΟΚ σχετικα΄ µε τον ε΄λεγχο των κρεα΄των και των ζω΄ων για την παρουσι΄α καταλοι΄πων Συµµερι΄ζεται η Επιτροπη΄ την α΄ποψη ο΄τι πρε΄πει να τροποποιηθει΄ η οδηγι΄α για τα νωπα΄ κρε΄ατα (64/433/ΕΟΚ) (1) και ο΄τι τα ιπποειδη΄ µπορου΄ν να σφα΄ζονται µο΄νον εφο΄σον υπα΄ρχει δυνατο΄τητα αναγνω΄ριση΄ς τους και εφο΄σον προσκοµι΄ζεται το δελτι΄ο χορη΄γησης φαρµα΄κων ως συνοδευτικο΄ ε΄γγραφο για τη διενε΄ργεια αποτελεσµατικου΄ ελε΄γχου των καταλοι΄πων; (1) ΕΕ 121 της 29. 7. 1964, σελ. 2012. Απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (05 Φεβρουαρι΄ου 1999) Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου παρακαλει΄ται να ανατρε΄ξει στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-1495/98 του κ. Kindermann (1). (1) ΕΕ C 31 της 5. 2. 1999, σελ. 42. (1999/C 182/184) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3910/98 υποβολη΄: Raimo Ilaskivi (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Φορολο΄γηση των µεταχειρισµε΄νων αυτοκινη΄των που εισα΄γονται στη Φινλανδι΄α Η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ απηυ΄θυνε στις 04. 05. 1998 επι΄σηµη προειδοποι΄ηση προς την φινλανδικη΄ κυβε΄ρνηση σχετικα΄ µε την φορολο΄γηση µεταχειρισµε΄νων αυτοκινη΄των που ει΄χαν εισαχθει΄ στη Φινλανδι΄α απο΄ α΄λλο κρα΄τος µε΄λος. Κατο΄πιν αυτου΄ η φινλανδικη΄ κυβε΄ρνηση κατε΄θεσε στη Βουλη΄ στις 27. 11. 1998 νοµοσχε΄διο µε το οποι΄ο τροποποιει΄ται, ελα΄χιστα ο΄µως, η φορολογι΄α των εν λο΄γω οχηµα΄των. Κατα΄ τη γνω΄µη µου η φινλανδικη΄ νοµοθεσι΄α για τα µεταχειρισµε΄να αυτοκι΄νητα εξακολουθει΄ 7 ακο΄µη και µετα΄ τις τροποποιη΄σεις 7 να αντιβαι΄νει στο α΄ρθρο 95 της Συνθη΄κης ΕΚ, διο΄τι µε την πρακτικη΄ της υψηλη΄ς φορολογι΄ας δηµιουργου΄νται ανισο΄τητες µεταξυ΄ των εισαγοµε΄νων απο΄ α΄λλα κρα΄τη µε΄λη και των πωλουµε΄νων στη Φινλανδι΄α µεταχειρισµε΄νων αυτοκινη΄των. Η κατα΄σταση δεν ε΄χει αλλα΄ξει πολυ΄ απο΄ εκει΄νη που ει΄χα περιγρα΄ψει στην γραπτη΄ ερω΄τηση΄ µου προς την Επιτροπη΄, της 11ης ∆εκεµβρι΄ου 1997. Βασικη΄ δια΄ταξη του φινλανδικου΄ νο΄µου περι΄ φορολογι΄ας οχηµα΄των αποτελει΄ το α΄ρθρο 7 στο οποι΄ο η Επιτροπη΄ εφιστα΄ επι΄σης την προσοχη΄. Το α΄ρθρο αυτο΄ τροποποιει΄ται κατα΄ τρο΄πο ω΄στε η ε΄κπτωση φο΄ρου για µεταχειρισµε΄νο αυτοκι΄νητο να ανε΄ρχεται κατα΄ κανο΄να σε 0,6 % ανα΄ µη΄να χρη΄σης ενω΄ ση΄µερα µε τον ισχυ΄οντα νο΄µο ανε΄ρχεται σε 0,5 %. Ει΄ναι απο΄λυτα σαφε΄ς ο΄τι µια τε΄τοια µικρη΄ τροποποι΄ηση δεν επιλυ΄ει επ’ ουδενι΄ το θεµελιω΄δες προ΄βληµα το οποι΄ο συνι΄σταται στο ο΄τι τα δηµοφιλε΄στερα εισαγο΄µενα οχη΄µατα που ει΄ναι κα΄ποιας ηλικι΄ας θα εξακολουθη΄σουν και στο µε΄λλον να ει΄ναι απλησι΄αστα για τους φινλανδου΄ς καταναλωτε΄ς. Η κατα΄σταση επιδεινω΄νεται απο΄ το γεγονο΄ς ο΄τι η Σουδι΄α, το πλε΄ον γειτονικο΄ κρα΄τος µε΄λος της ΕΕ, κατη΄ργησε το 1996 τη φορολογι΄α οχηµα΄των. Του΄το σηµαι΄νει ο΄τι η εισαγωγη΄ µεταχειρισµε΄νων αυτοκινη΄των στη Σουηδι΄α αποτελει΄ ρεαλιστικη΄ εναλλακτικη΄ λυ΄ση για τους ιδιω΄τες. Επιθυµω΄ εξα΄λλου να επιστη΄σω την προσοχη΄ της Επιτροπη΄ς στο γεγονο΄ς ο΄τι η οµαλη΄ λειτουργι΄α της εσωτερικη΄ς αγορα΄ς παρακωλυ΄εται απο΄ το στοιχει΄ο ο΄τι η φινλανδικη΄ νοµοθεσι΄α για τη φορολογι΄α οχηµα΄των, ε΄στω και στην αναθεωρηµε΄νη ε΄κδοση΄ της, ει΄ναι περι΄πλοκη και περιε΄χει πολλε΄ς τεχνικε΄ς λεπτοµε΄ρειες, πρα΄γµα που παρε΄χει στις τελωνειακε΄ς αρχε΄ς µεγα΄λα περιθω΄ρια διακριτικη΄ς ευχε΄ρειας για τη λη΄ψη αποφα΄σεων που στηρι΄ζονται σε διαφορετικε΄ς ερµηνει΄ες


title: WRITTEN QUESTION No. 3949/98 by (Hanja) MAIJ-WEGGEN to the Commission. VAT rates for veterinary surgeons

eurovoc_concepts:
EU Member State
VAT
VAT rate
veterinarian

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 207/149 Det bör erinras om att gemenskapens FoTUD-verksamhet inom rymdteknik är begränsad till att omfatta samordning av verksamheten inom de tillämpningsområden (telekommunikation, navigering och övervak- ning av jorden) som drar nytta av rymdtekniker och rymdsystem samtidigt som den tillförsäkrar samverkan med ESA:s verksamhet. I femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) ingår inte någon egentlig ”rymdverksamhet”. (1999/C 207/206) SKRIFTLIG FRÅGA E-3948/98 från Johanna Maij-Weggen (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Upphandlingskontrakt vid generaldirektorat VIII Inom ramen för utvecklingsstödet har kommissionen skrivit upphandlingskontrakt med tredje part. Kan kommissionen uppge vilka villkor, och i synnerhet ursprungskrav, det finns för leverans av varor som jordbruksmaskiner till utvecklingsländer? Gäller dessa ursprungsvillkor även maskindelar? Kan man vidare även anlita företag med säte i ett utvecklingsland, inklusive det gynnade landet? Kan kommissionen förklara varför man ställer som villkor att varorna endast får ha sitt ursprung i gemenskapen? Anser kommissionen inte att utvecklingsländerna skulle kunna gagnas av om varor och/eller delar av dessa även kunde komma från utvecklingsländer? Finns samma sorts villkor inom andra program, exempelvis Phare eller Tacis? Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (11 februari 1999) Vad gäller det externa bistånd som finansieras inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden (EUF) sägs i artikel 294. 1 b i Lomékonventionen att ”inköpta varor skall ha sitt ursprung i gemenskapen eller i AVS- staterna i överensstämmelse med föreskrifterna i bilaga 54”. Samma regel förekommer i artikel 4. 1 b i i de allmänna bestämmelserna rörande upphandling av arbeten, varor och tjänster som finansieras av EUF. Vad gäller upphandlingar som finansieras inom Phare- eller Tacis-programmen infogas en bestämmelse av motsvarande innebörd i standardinstruktionerna till anbudsgivarna. I båda fallen gäller att varor med ursprung i mottagarländerna kan komma i fråga på samma villkor som varor med ursprung i gemenskapen. För övrigt kan i väl underbyggda fall företag från andra utvecklingsländer som inte är belägna i Afrika, Västindien eller Stillahavsområdet (AVS), eller andra anknutna länder, tillåtas delta (artikel 296 i Lomékon- ventionen samt artiklarna 4 och 6 i EUF:s allmänna bestämmelser). Liknande undantag kan beviljas för Phare- och Tacis-programmen enligt artikel 114. 2 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas budget (1). (1) EGT L 356, 31. 12. 1977. (1999/C 207/207) SKRIFTLIG FRÅGA E-3949/98 från Johanna Maij-Weggen (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Mervärdeskattesatser för veterinärer Kan kommissionen meddela vilka mervärdeskattesatser som gäller för veterinärtjänster i var och en av EU:s medlemsstater?


title: WRITTEN QUESTION No. 3980/98 by Mihail PAPAYANNAKIS Greek National Action Plan

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Greece
employment policy
fight against unemployment
labour market
long-term unemployment
national planning
youth unemployment

text: C 320/100 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 11. 1999 (1999/C 320/133) SKRIFTLIG FRÅGA E-3979/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Utnyttjande av medlen i Delors-paketet i Grekland Kommissionsledamot Monika Wulf-Mathies informerade mig den 4 december 1997 i sitt svar på min skriftliga fråga E-3209/97 (1) om att fram till den 1 oktober 1997 hade 37,87 % av de pengar som tilldelats Grekland inom gemenskapsstödramen 1994-1999 (Delors-paket II) utnyttjats. Kan kommissionen informera mig om hur situationen ser ut i dag vad gäller det totala utnyttjandet av medel inom ramarna för Delors-paketet och hur stort utnyttjandet är per region och per verksamhetsområde (utbildning, hälsovård, energi, infrastruktur etc. ) i Grekland. (1) EGT C 187, 16. 6. 1998, s. 3. Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (28 januari 1999) Nivån på genomförandet av de anslag ur strukurfonderna som har fördelats inom gemenskapens stödramar till Grekland var den 1 december 1998 mycket tillfredsställande. Den låg på 80 % för åtaganden och 56,6 % för betalningar, jämfört med de belopp som har fastställts för hela perioden 1994-1999. Det bör påpekas att medlemsstaterna har år 1999 på sig för att verkställa åtagandena och tre år (1999, 2000, 2001) för betalningarna. Tabellen över situationen för genomförandet i alla operativa program inom gemenskapens stödramar kommer att översändas direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets generalsekretariat. (1999/C 320/134) SKRIFTLIG FRÅGA E-3980/98 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Grekisk nationell handlingsplan (4 januari 1999) Kan kommissionen informera mig om huruvida den grekiska regeringen har gjort några konkreta utfästelser 6 och vilka de i så fall är 6 för att under 1999 genom lämpliga åtgärder lyckas skapa ett förebyggande sätt att hantera arbetslösheten samt fastställa mål för sysselsättningspolitiken och statistiska mått på sysselsättningen 6 de tre svagaste områdena i den grekiska handlingsplanen för 1998. Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (23 februari 1999) Greklands nationella handlingsplan (NAP) för sysselsättning för 1998 återspeglar den grekiska regeringens vilja att ta itu med grundläggande sysselsättningsproblem. Man strävar efter att inrikta sig på mer förebyggande och aktiverande arbetsmarknadsåtgärder. Den grekiska regeringen har förbundit sig att följa riktlinjerna för förebyggande av långtidsarbetslöshet bland ungdomar och vuxna, och man har lagt fram ett antal åtgärder. Eftersom det saknas ett lämpligt system för att fastställa, rapportera och övervaka förändringar i arbetslösheten, tenderar emellertid fortfarande de flesta av åtgärderna att huvudsakligen vara inriktade på den stora massan av arbetslösa. Man har särskilt försökt att hjälpa ungdomar. Programmet ”Young into acitve life” syftar till att hjälpa dem innan de har varit arbetslösa i sex månader. Upp till 200 000 personer förväntas ha medverkat i programmet fram till år 2000. Målsättningen i Greklands nationella handlingsplan för 1998 är att prioritera arbetslösa vuxna under det första året de är arbetslösa och man har uppställt ett mål på 60 000 personer för år 2000


title: WRITTEN QUESTION No. 3972/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA EU action to alleviate the grave crisis affecting fishing for swordfish

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
flag of convenience
free circulation
harbour installation
import restriction
management of resources
restriction on competition
sea fish
sea fishing
third country


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3898/98 του Hiltrud BREYER Βόμβα κατά συγκεκριμένων εθνοτήτων

eurovoc_concepts:
biological weapon
ethnic conflict
ethnic group
military equipment
military research
scientific research

text: C 341/18 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 11. 1999 Απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (17 Μαρτι΄ου 1999) Η χρη΄ση προ΄σθετων υλω΄ν στη διατροφη΄ των ζω΄ων ρυθµι΄ζεται απο΄ την οδηγι΄α 70/524/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 23ης Νοεµβρι΄ου 1970, σχετικα΄ µε τις προ΄σθετες υ΄λες στη διατροφη΄ των ζω΄ων (1). Η απαγο΄ρευση των τεσσα΄ρων προσθε΄των υλω΄ν στην οποι΄α αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου ει΄χε προταθει΄ απο΄ την Επιτροπη΄ µετα΄ απο΄ την εκτι΄µηση αυτη΄ς ο΄τι συ΄µφωνα µε τις διατα΄ξεις που προβλε΄πονται στο α΄ρθρο 3Α της εν λο΄γω οδηγι΄ας, οι εν λο΄γω προ΄σθετες υ΄λες ε΄πρεπε «για σοβαρου΄ς λο΄γους που αφορου΄ν την υγει΄α των ανθρω΄πων η΄ των ζω΄ων, να χρησιµοποιου΄νται αποκλειστικα΄ για ιατρικου΄ς η΄ κτηνιατρικου΄ς λο΄γους». πως το αποδεικνυ΄ουν τα αιτιολογικα΄ του κανονισµου΄ που εγκρι΄θηκε απο΄ το Συµβου΄λιο στις 17 ∆εκεµβρι΄ου 1998 (2), η ανα΄κληση α΄δειας που χορηγη΄θηκε στην βακιτρακι΄νη-α΄λας µε ψευδα΄ργυρο, στη σπειραµυκι΄νη, στη βιργινιαµυκι΄νη και στη φωσφορικη΄ τυλοζι΄νη, πρε΄πει να εκτιµηθει΄ ως προληπτικο΄ µε΄τρο που υπαγορευ΄εται απο΄ την µε΄ριµνα διαφυ΄λαξης της αποτελεσµατικο΄τητας των φαρµα΄κων για τους ανθρω΄πους και κατ αυτο΄ν τον τρο΄πο να προστατευθει΄ η ανθρω΄πινη υγει΄α. Η ληφθει΄σα απο΄φαση ει΄ναι συ΄µφωνη µε τις συστα΄σεις της δια΄σκεψης της Παγκο΄σµιας Οργα΄νωση Υγει΄ας, τον Οκτω΄βριο 1997, της Οικονοµικη΄ς και Κοινωνικη΄ς Επιτροπη΄ς, της ∆ιεθνου΄ς Υπηρεσι΄ας Επιζωωτιω΄ν και της δια΄σκεψης για την µικροβιακη΄ απειλη΄ στην Κοπενχα΄γη τον Σεπτε΄µβριο 1998. (1) (2) ΕΕ L 270 της 14. 12. 1970. ε΄γγρ. COM(98)763 τελικο΄. (1999/C 341/028) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3898/98 υποβολη΄: Hiltrud Breyer (V) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Βο΄µβα κατα΄ συγκεκριµε΄νων εθνοτη΄των Προ΄σφατες πληροφορι΄ες απο΄ τη Νο΄τιο Αφρικη΄ και το Ισραη΄λ µιλου΄ν για ενδεχο΄µενη ανα΄πτυξη βιολογικω΄ν ο΄πλων που θα ε΄χουν ως στο΄χο α΄τοµα συγκεκριµε΄νης εθνοτικη΄ς η΄ φυλετικη΄ς προε΄λευσης. Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να µας διαβεβαιω΄σει: 1. ο΄τι κανε΄να κοινοτικο΄ κονδυ΄λι δεν διατι΄θεται, α΄µεσα η΄ ε΄µµεσα, για τη χρηµατοδο΄τηση ερευνητικω΄ν προγραµµα΄των του ει΄δους αυτου΄; 2. ο΄τι δεν διεξα΄γονται τε΄τοιου ει΄δους ε΄ρευνες σε κρα΄τη µε΄λη της ΕΕ; Απα΄ντηση της κας Cresson εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (10 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ µπορει΄ να επιβεβαιω΄σει ο΄τι δεν ε΄χει διατεθει΄ ουδεµι΄α κοινοτικη΄ χρηµατοδο΄τηση α΄µεσα η΄ ε΄µµεσα για την ε΄ρευνα στην οποι΄α αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου. Η Επιτροπη΄ αγνοει΄ ο΄τι διεξα΄γονται ανα΄λογες ε΄ρευνες στα κρα΄τη µε΄λη. (1999/C 341/029) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3917/98 υποβολη΄: Graham Mather (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Συνεδρι΄αση του Συµβουλι΄ου ECOFIN την 1η ∆εκεµβρι΄ου 1998 Στην ανωτε΄ρω συνεδρι΄αση, η Οµα΄δα του Κω΄δικα Συµπεριφορα΄ς ζη΄τησε απο΄ την Επιτροπη΄ να ολοκληρω΄σει το συντοµο΄τερο δυνατο΄ δυο µελε΄τες, εκ των οποι΄ων η πρω΄τη αποτελει΄ µια συγκριτικη΄ µελε΄τη των διοικητικω΄ν µεθο΄δων και η δευ΄τερη µια διακρατικη΄ επανεξε΄ταση της φορολο΄γησης των δραστηριοτη΄των των εταιρειω΄ν χαρτοφυλακι΄ου καθω΄ς και των εσωτερικω΄ν δραστηριοτη΄των των οµι΄λων στα κρα΄τη µε΄λη


title: WRITTEN QUESTION No. 3922/98 by Hilde HAWLICEK , Herbert BÖSCH Support for sporting activities for the disabled

eurovoc_concepts:
action programme
anti-discriminatory measure
disabled person
financial aid
sport
sports body


title: WRITTEN QUESTION No. 3933/98 by Carlos ROBLES PIQUER European Union aid for the conservation of Mediterranean forests

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EAGGF Guidance Section
EU aid
Mediterranean region (EU)
afforestation
ecosystem
fire protection
forest
forest conservation
forestry policy

text: C 320/90 Official Journal of the European Communities EN 6. 11. 1999 (1999/C 320/122) WRITTEN QUESTION E-3933/98 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: European Union aid for the conservation of Mediterranean forests Mediterranean forests are less profitable than the forests of Northern Europe, but their conservation is essential to maintaining the ecosystem. This view was expressed by those taking part in the International Conference on Mediterranean Forests held recently in the Spanish town of Benalmádena (Málaga). The aim of the meeting was to devise common policies among the countries bordering on the Mediterranean and to ensure the support of national and EU authorities for the forests in southern Europe. Can the Commission explain its position on the support advocated for the conservation of Mediterranean forests and what possible Community programme might be used to ensure that the ecosystem of the Mediterranean region is more effectively protected against the growing process of desertification afflicting it? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (17 February 1999) The Commission is well aware of the specific characteristics of Mediterranean forests and the need to ensure their conservation. There is already a range of Community measures under which aid can be granted for Mediterranean forests: Council Regulation (EEC) 2080/92 of 30 June 1992 instituting a Community aid scheme for forestry measures in agriculture (1) (afforestation of agricultural land, improvement of wooded areas), Council Regulation (EEC) 2158/92 of 23 July 1992 on protection of the Community’s forests against fire (2), and the regional programmes of the Structural Funds (EAGGF Guidance, Cohesion Fund). Within the Agenda 2000 (3) framework the Commission has drawn up a proposal for a Regulation on support for rural development from the EAGGF (4) that includes a forestry chapter covering inter alia ‘preserving and improving the ecological stability of forests or restoring damaged forests in areas with serious natural handicaps, where the protective and ecological role of these forests are in the general interest and where this role cannot be solely assured by income from sylviculture’ (Article 30). The provisions of this new Regulation together with the fire protection provisions of the existing Regulations should enable regional authorities to continue and reinforce from the year 2000 their action to conserve Mediterranean forests. (1) OJ L 215, 30. 7. 1992. (2) OJ L 217, 31. 7. 1992. (3) COM(97) 2000 final. (4) OJ C 170, 4. 6. 1998. (1999/C 320/123) WRITTEN QUESTION E-3938/98 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Immediate prospects for the long-term nuclear fusion project The US Department of Energy’s decision to withdraw its researchers from foreign centres involved in the current ITER project presents the other partners @ the EU, Japan and Russia @ with difficult decisions


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3885/98 του Klaus-Heiner LEHNE προς την Επ τροπή. Eνισχύσεις της Ευρωπαiκής 'Ενωσης προς τις Ολλανδικές Αντίλλες

eurovoc_concepts:
EDF
EU financing
Netherlands Antilles
advertising
technical cooperation
tourism

text: C 182/132 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 6. 1999 Απα΄ντηση του κ. Santer εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (19 Ιανουαρι΄ου 1999) Η απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς, συ΄µφωνα µε την οποι΄α τα µε΄λη της που παρευρε΄θηκαν στις συνεδρια΄σεις της οµα΄δας Bilderberg εκφρα΄σθηκαν προσωπικα΄, σηµαι΄νει ο΄τι δεν εκπροσωπου΄σαν την Επιτροπη΄, ο΄τι δεν παρενε΄βησαν ως µε΄λη του Σω΄µατος και ο΄τι, ως εκ του΄του, οι παρεµβα΄σεις τους δεν δεσµευ΄ουν την Επιτροπη΄. Φυσικα΄, αν τα συγκεκριµε΄να µε΄λη, εκλη΄θησαν να συµµετα΄σχουν στις συνεδρια΄σεις αυτε΄ς, αυτο΄ οφει΄λεται σε µεγα΄λο βαθµο΄ στο καθη΄κον που ασκου΄ν. Η Επιτροπη΄ κρι΄νει ο΄τι ει΄ναι σηµαντικο΄ να µπορου΄ν να εκφρασθου΄ν τα µε΄λη της επι΄ θεµα΄των σχετικω΄ν µε τη δρα΄ση της Κοινο΄τητας, ιδι΄ως µε ανταλλαγε΄ς απο΄ψεων σε διεθνη΄ φο΄ρουµ, χωρι΄ς ωστο΄σο η συµµετοχη΄ τους σε αυτου΄ του ει΄δους τις συνεδρια΄σεις να δεσµευ΄ει την Επιτροπη΄. (1999/C 182/181) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3885/98 υποβολη΄: Klaus-Heiner Lehne (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Ενισχυ΄σεις της Ευρωπαïκη΄ς Ένωσης προς τις Ολλανδικε΄ς Αντι΄λλες Ει΄ναι αληθε΄ς ο΄τι το Dutsch-Caribian-Travel-Center στην Φρανκου΄ργη ε΄λαβε κοινοτικε΄ς ενισχυ΄σεις για τη διεξαγωγη΄ διαφηµιστικη΄ς εκστρατει΄ας; Αληθευ΄ει περαιτε΄ρω ο΄τι ο πρου¨ πολογισµο΄ς της διαφη΄µισης ανε΄ρχεται συνολικα΄ σε περι΄που 5. 5 εκατ. ευρω΄ απο΄ κοινοτικε΄ς ενισχυ΄σεις; Με ποια΄ νοµικη΄ βα΄ση και απο΄ ποιο΄ ταµει΄ο καταβλη΄θηκαν αυτα΄ τα ποσα΄ στον DCΤC; Πω΄ς αιτιολογου΄νται απο΄ πλευρα΄ς Επιτροπη΄ς αυτε΄ς οι ενισχυ΄σεις δεδοµε΄νου ο΄τι τα νησια΄ της Καραι¨βικη΄ς, σε συ΄γκριση µε α΄λλες περιοχε΄ς, εµφανι΄ζουν υψηλο΄ βαθµο΄ ποιοτικου΄ επιπε΄δου, ελα΄χιστη φτω΄χεια και ελα΄χιστη εγκληµατικο΄τητα; Ποιο΄ς ει΄ναι ο στο΄χος αυτη΄ς της ενι΄σχυσης; Απα΄ντηση του κυρι΄ου Pinheiro εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (22 Ιανουαρι΄ου 1999) ∆εν ει΄ναι αληθε΄ς να λε΄γεται ο΄τι το «Dutch Caribbean Travel Center» στη Φραγκφου΄ρτη ε΄λαβε βοη΄θεια απο΄ την Κοινο΄τητα για µια διαφηµιστικη΄ εκστρατει΄α. Η βοη΄θεια αυτη΄, που τοποθετει΄ται στα πλαι΄σια του προγρα΄µµατος περιφερειακη΄ς βοη΄θειας στην Καραι¨βικη΄, αφορα΄ ε΄να σχε΄διο υ΄ψους 5 εκατοµµυρι΄ων ευρω΄ αφιερωµε΄νο στην προω΄θηση του τουρισµου΄ µε προορισµο΄ τις Ολλανδικε΄ς Αντι΄λλες και την Αρου΄µπα. Η πρωτοβουλι΄α αυτη΄ απευθυ΄νεται στις γερµανο΄φωνες χω΄ρες (Γερµανι΄α, Αυστρι΄α και Ελβετι΄α), στην Ιταλι΄α και στις Κα΄τω Χω΄ρες. Με το προ΄γραµµα αυτο΄, προβλε΄πεται τεχνικη΄ βοη΄θεια υ΄ψους 1,56 εκατοµµυρι΄ων ευρω΄ και δια΄ρκειας τεσσα΄ρων ετω΄ν για το συντονισµο΄ του συνο΄λου του προγρα΄µµατος και την τεχνικη΄ βοη΄θεια προς το «Dutch Caribbean Travel Center» στη Φραγκφου΄ρτη. Όπως κα΄θε κοινοτικη΄ χρηµατοδο΄τηση που προορι΄ζεται για την κατηγορι΄α αυτη΄ των χωρω΄ν µε βα΄ση το 7ο Ευρωπαι¨κο΄ Ταµει΄ο Ανα΄πτυξης (ΕΤΑ), η βοη΄θεια αυτη΄ ε΄χει ως νοµικη΄ βα΄ση την απο΄φαση 91/482/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 25ης Ιουλι΄ου 1991, σχετικα΄ µε τη συ΄νδεση των υπερποντι΄ων χωρω΄ν και εδαφω΄ν µε την Ευρωπαι¨κη΄ Οικονοµικη΄ Κοινο΄τητα (1) που αποφα΄σισαν οι αντιπρο΄σωποι των κρατω΄ν µελω΄ν που συνεδρια΄ζουν στα πλαι΄σια του Συµβουλι΄ου. Ειδικο΄τερα, του λοιπου΄, για κα΄θε σχε΄διο που συγκεντρω΄νει την ευνοι¨κη΄ γνω΄µη των κρατω΄ν µελω΄ν στους κο΄λπους του ΕΤΑ, η Επιτροπη΄ αποφασι΄ζει τη χρηµατοδο΄τηση΄ του. (1) ΕΕ L 263 της 19. 9. 1991


title: WRITTEN QUESTION No. 3855/98 by Anita POLLACK Renewable energy

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
energy policy
energy production
environmental protection
renewable energy
research and development
technological change

text: 11. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 289/99 (1999/C 289/130) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3855/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Uusiutuva energia Onko komissio edistynyt pyrkimyksessään perustaa uusiutuvan energian työryhmä, joka voisi kehittää selvät ja avoimet suuntaviivat pienten voimaloiden yhteyksiä, toimintaa ja kauppaehtoja varten ja joka voisi asettaa energiatehokkuuden keskeiseksi tekijäksi Euroopan yhdistetyssä energia- ja ympäristöstrategiassa? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Komissio on uusiutuvien energialähteiden alalla osana uusiutuvia energialähteitä koskevaan valkoiseen kirjaan (1) sisältyvän vuoteen 2010 ulottuvan toimintasuunnitelman toteuttamista perustanut uusiutuvia energialähteitä käsittelevän työryhmän. Se muodostuu henkilöistä, joilla on jäsenvaltioissa strateginen vastuu uusiutuvista energialähteistä. Ryhmä kokoontui kerran vuonna 1998 ja tarkasteli nykyistä tilannetta tämän alan kansallisten ohjelmien, toimien, toimenpiteiden ja suunnitelmien osalta. Ryhmä kokoontuu tulevaisuu- dessakin aika ajoin tarkastellakseen ja ohjatakseen alan kehitystä. Ensimmäisessä kokouksessa saatiin tiivistetty yleiskatsaus uusiutuvien energialähteiden hyväksi toteutetuista jäsenvaltioiden toimista. Tätä ensimmäistä keskustelua on seurannut yksityiskohtaisempi tarkastelu, joka on perustunut komission jäsenvaltioille osoittamaan kyselylomakkeeseen annettuihin kirjallisiin vastauksiin. Lisäksi komission päätöksen 96/642/EY (2) pohjalta perustettiin neuvoa-antava energiakomitea, joka käsittelee muun muassa energiatehokkuuteen liittyviä kysymyksiä. Energiatehokkuutta käsitellään erityisesti silloin, kun se liittyy energia- ja ympäristöalaan. Tammikuussa 1999 järjestettiin Brysselissä asiantuntijaryhmän kokous. Tarkoituksena oli auttaa energiate- hokkuutta koskevan toimintasuunnitelman valmistelussa. Tällä jäsenvaltioiden ja komission edustajista muodostuvalla ryhmällä odotetaan olevan keskeinen asema alan toiminnassa, sillä se hankkii jäsenvaltioiden politiikkaa koskevia lausuntoja ja antaa teknistä apua toimintasuunnitelman ja sen myöhemmän täytäntöön- panon kehittämisessä. (1) (2) KOM(97) 599 lopullinen. EYVL L 292, 15. 11. 1996. (1999/C 289/131) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3867/98 esittäjä(t): Jan Lagendijk (V) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Nitraattidirektiivin täytäntöönpanosta kieltäytyminen Alankomaissa Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, että Alankomaiden hallitus päätti joulukuun 1998 alussa olla soveltamatta nitraateista vuonna 1991 annettua direktiiviä (91/676/ETY) (1), joka hyväksyttiin Alankomaiden puheenjohtajakauden aikana? Alankomaiden parlamentin alahuoneen kirjelmän mukaan Alankomaiden hallitus ei aio soveltaa nitraattidirektiivin määräyksiä vuonna 2002. Alankomaiden hallitus ei aio soveltaa kyseistä direktiiviä myöskään vuonna 2008, sillä se haluaa lähtökohdaksi 2,5 lehmää hehtaaria kohden. Ruotsin hallitus on asettanut enimmäismääräksi 1,6 lehmää hehtaaria kohden ja Tanskan hallitus sallii korkeintaan 1,7 lehmää hehtaaria kohden vuonna 2003. Onko niin, että tällaisia raja-arvoja tarvitaan nitraattidirektiivin noudattamiseksi? Katsooko komissio, että Alankomaiden intensiivinen karjatalous saisi tällä tavalla kohtuuttoman suurta taloudellista etua ulkomaalaisiin kilpailijoihin nähden? Milloin komissio odottaa 169 artiklan mukaisen rikkomusmenettelyn päättyvän yhteisön tuomioistuimessa Luxemburgissa? Milloin komissio katsoo voivansa aloittaa 171 artiklan mukaisen rikkomusmenettelyn Alankomaiden hallitusta vastaan direktiivin, koska se ei ole pannut asianmukaisesti täytäntöön hyväksy- määnsä nitraattidirektiiviä? Milloin komissio odottaa yhteisön tuomioistuimen antavan päätöksen 171