title: Komission kertomus - Välitarkistuskertomus - Tavoite 1 ja 6 -ohjelmat (1994-99) - Hallintokulttuurin kehittäminen arvioinnin avulla: kohti parhaita toimintatapoja

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
activity report
project evaluation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •tr** tr •tr •tr tr *r -tr Bryssel, 07. 01. 1999 KOM( 1998) 782 lopull. KOMISSION KERTOMUS VÄLITARKISTUSKERTOMUS TAVOITE 1 JA 6 -OHJELMAT (1994-99) HALHNTOKUL TTUURIN KEHITTÄMINEN ARVIOINNIN AVULLA: KOHTI PARHAITA TOIMINTATAPOJA TIIVISTELMÄ Välitarkistus tehostaa toimintaa 1. Tavoite 1 ja 6 -ohjelmien välitarkistuksessa on koottu yhteen pääasiassa ohjelmakohtaiset yksittäiset väliarvioinnit. Siinä on myös otettu huomioon muita tekijöitä, kuten kansalliset politiikat, EU:n omat toimintalinjat ja muut asiaan liittyvät strategiset analyysit. Välitarkistuksella pyritäänkin ennen kaikkea arvioimaan ohjelmia perusteellisesti ja järjestelmällisesti, jotta niiden toimintalinjoja voitaisiin tarvittaessa muuttaa ja harkita niille myönnettyjen varojen jakamista uudelleen. 2. Tämä välitarkistus perustuu (yli sataan) yksittäiseen arviointiin, ja kansallisten viranomaisten kanssa käydyt keskustelut ovat helpottaneet suuresti sen laatimista. 3. Välitarkistus kattaa käytännöllisesti katsoen kaikki tavoitteiden 1 ja 6 yhteisön tukikehykset (YTK) ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (YOA). Menettelyn laajuus vaihtelee eri jäsenvaltioissa, mutta yleisesti ottaen sen ansiosta on voitu tehostaa varojen käyttöä ja se on toiminut perustana erityisten strategisten toimintalinjojen valinnalle. Väliarvioinnit ovat hyödyllisiä ohjelmia muutettaessa 4. Väliarviointien laatiminen ei ole itsetarkoitus, vaan myös keino parantaa ohjelmien laatua ja painoarvoa. Se edellyttää huomattavia henkilöresursseja ja rahavaroja ja joissakin tapauksissa myös paljon valmistelua ja lukuisia keskusteluja ohjelmien toteuttamiseen osallistuvien eri kumppanien kesken. 5. Arviointeja ei laadita yksinomaan ohjelmasuunnittelua koskevissa yhteisön säännöissä asetettujen velvoitteiden täyttämiseksi, vaan niiden taustalla on myös kansallisten ja alueellisten viranomaisten arviointia kohtaan osoittama kiinnostus. Nämä viranomaiset katsovat arvioinnin yhä useammin keinoksi parantaa rahastojen hallintoa ja saada aikaan parhaat mahdolliset tulokset. 6. Väliarvioinneista voi olla paljon hyötyä arvioitaessa, mihin suuntaan ohjelmia tulisi kehittää alkuperäisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Muuttuvat ulkoiset tekijät ja muutokset yleisessä poliittisessa kehyksessä voivat vaikuttaa rakennetukitoimien ohjelmatyöhön. Tällaiset tekijät saattavat edellyttää strategisten toimintalinjojen tarkistamista ja johtaa järjestelmällisempään ja tehokkaampaan ohjelmatyöhön. 7. Tämän arvioinnin etuna on, että se vaikuttaa parempien tulosten saavuttamiseen ja parantaa muuttuvia tarpeita ja olosuhteita vastaavien toimintalinjojen välistä tasapainoa. Näitä etuja on tarkasteltava osana syvempää oppimisprosessia, johon kuuluu tekijöitä, joiden arvoa ei ehkä täysin ymmärretä lyhyellä aikavälillä. Esimerkkeinä voitaisiin mainita olemassa olevien arviointivalmiuksien paraneminen samoin kuin kansallisten ja alueellisten viranomaisten välisen koordinoinnin tehostuminen. Ohjelmien edistymisen arviointi on melko mutkatonta 8. Väliarvioinnit osoittavat, että edellisiin ohjelmiin verrattuna määrällisten toteuttamisen indikaattorien käytössä on edistytty merkittävästi tavoitteiden seurannan, niiden vaikutuksen arvioinnin ja niille asetettujen toteutumisen määrittämisen kannalta. Vaikka toistaiseksi indikaattorit ovat kehittyneet vaihtelevalla menestyksellä, eräissä ohjelmissa on nähty hyviä toimintatapoja, jotka osoittavat, että toteuttamisen edistymisen mittaaminen ja lisätyötä kansallisilta arviointi on melko selkeää eikä välttämättä vaadi viranomaisilta. tukitoimien 9. Ohjelman päätavoitteiden ja toimintalinjojen toteutumisen edistymistä mittaavien muodollisten indikaattorien käytöstä voi olla enemmän hyötyä kuin aikaisemmin luultiin. Sen pitäisi johtaa tehokkaampaan hallintoon, jonka ansiosta on mahdollista todistettavasti parantaa tosiasiallisia tuotoksia ja tuloksia. 10. Koska jäsenvaltiot todennäköisesti vastaavat tulevien ohjelmien ennakkoarvioinnista, ohjelma-asiakirjoihin on sisällyttävä välitarkistusten kannalta tärkeitä määrällisiä tavoitteita ja indikaattoreita. Tällaisista tiedoista voi olla todellista hyötyä ohjelmien hallinnossa, ja niitä voidaan käyttää arvioitaessa objektiivisesti ohjelmien ehdottanut toteutumisen edistymistä. rakennerahastoasetusluonnoksissa niiden toteuttamisen suoritustason mukaan. ohjelmille varauksen jakamista Komissio onkin 11. Toimintakehykseen kuuluvilla seurantajärjestelmillä on pystyttävä varmistamaan, että tarkoituksenmukaiset indikaattorit ovat mitattavissa asianmukaisia olemassa olevia tietolähteitä käyttäen nopeasti ja alhaisin kustannuksin, ja että niitä valvotaan kansallisen ja alueellisen hallinnon tasoilla. Lisäksi realistiset tavoitteet tulisi asettaa avoimesti ja säilyttää samoina koko täytäntöönpanon ajan. Niitä saisi mukauttaa ainoastaan olosuhteiden muuttuessa. Välitarkistus on vastannut joustavasti muuttuvia tarpeita ja toimintalinjoja 12. Välitarkistuksessa sovellettu menetelmä vaikuttaa monilta osin käyttökelpoiselta ja riittävän joustavalta ottaen huomioon muuttuvat olosuhteet ja nykyisten tukitoimien tehostamisen tavoitteita toimintakehyksessä. tarve. Molempia tarkastella samassa voidaan 13. Strategiset toimintalinjat määritetään erityisessä taloudellisessa ja institutionaalisessa tilanteessa, johon voi kohdistua sekä ulkoisia että sisäisiä muutospaineita. Vaikka toiminnan jatkuvuus on toivottavaa, jopa parhaitenkin onnistuneita tukitoimia on aina mahdollista parantaa. Nopeasti kasvavissa kansantalouksissa (esim. Irlannissa) ohjelmia voidaan mukauttaa rakenteellisesti taloudellisen tuloksen perusteella, jotta niillä voitaisiin huolehtia vaikeista ongelmista, kuten fyysisten infrastruktuurien riittämättömyydestä tai ammattitaitoisen työvoiman puutteesta. 14. Tavoite 1 ja 6 -ohjelmien välitarkistus ei johda suuriin muutoksiin niiden yleisissä strategisissa toimintalinjoissa. Tukitoimiin tehtyjen muutosten laajuus vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja alueilla samoin kuin yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma- asiakirjojen kesken. Vaikka yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ovat mittasuhteiltaan vaatimattomampia, niihin liittyy suhteessa huomattavampia siirtoja eri toimenpiteiden välillä. 15. Esittäessään välitarkistuksen yhteydessä tehtäviä muutoksia koskevat tavoitteensa komissio painotti työllisyyteen keskittymistä erityisesti tukemalla uusia työpaikkoja luovia tukitoimia. Vaikka tätä ensisijaista toimintalinjaa olisi voitu tukea vieläkin enemmän, tämän kauden kokemuksista on saatu rohkaisevia merkkejä, kuten väliarvioinnin tulokset osoittavat. Esimerkkeinä voitaisiin mainita joihinkin suuriin tukijärjestelmiin tehdyt mukautukset, joista on eniten hyötyä pk-yrityksiä ja työllisyyttä koskeville aloitteille. Lisäksi alueelliset työllisyyssopimukset on liitetty pääohjelmiin ja käyttöön on otettu tietoyhteiskuntaa sekä miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia erityistoimia. Arvioinnissa on edistytty merkittävästi, mutta parannuksia tarvitaan edelleen 16. Tästä välitarkistuksesta saadut tulokset osoittavat, ettei tällainen toiminta ole strategista. Monissa yksinomaan jäsenvaltioissa ohjelmien hallinnosta vastaavat tahot ja poliittiset päättäjät ovat myös yhtyneet tähän ajatukseen ja pohtineet, millaisia muutoksia varsinkin nykyisiin tukitoimiin olisi tehtävä arvioinnin tulosten perusteella. teoreettista vaan myös toiminnallista ja 17. Väliarviointien laatuja sisältö on parantunut huomattavasti, ja ne on myös voitu ottaa paremmin huomioon välitarkistusmenettelyssä. Ajan myötä tämä parantaa hallintokulttuuria yleisestikin. Hyviä toimintatapoja valittaessa on kiinnitetty huomiota mm. hallinnollisiin seikkoihin (esim. avainkysymysten tunnistaminen, yhteisymmärrykseen pääseminen jne. ) ja välitarkistusmenettelyn huolellisempaan suunnitteluun. Nämä seikat otetaan huomioon, kun tulevaisuudessa annetaan ohjeita parhaista toimintatavoista. 18. Välitarkistuksen ansiosta kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin omalla alueellaan toteutettavien tukitoimien tehostamiseksi erityisesti niiden omien osalta. rakennerahastojen Hallintojärjestelmiä on tarkoitus uudistaa merkittävästi varsinkin parantamalla ohjelmissa vahvistettujen indikaattorien laatua ja tarkoituksenmukaisuutta. Myös pienimuotoisten ohjelmien hallintoa pyritään yksinkertaistamaan ja valintaperusteita pyritään muokkaamaan ohjelmatyön tavoitteita vastaaviksi. täytäntöönpanoa järjestelyjen koskevien 19. Seuraavalla ohjelmakaudella arvioinnin tärkeimpänä yhdenmukaistamisen jatkaminen tähän mennessä saatujen tulosten perusteella. Tässä suhteessa rakennetukitoimien tehostamisen haasteita ovat mm. arvioinnin aseman indikaattorijärjestelmien vahvistaminen päätöksenteon välineenä, seuranta- ja lujittaminen, monenvälisen ja ylläpitäminen arviointimenetelmien kokemustenvaihdon kannustaminen kaikkialla Euroopan unionissa. kysymyksenä on m TIIVISTELMÄ JOHDANTO /. Välitarkistusmenettelyn avaintekijät 1. 1. Poliittinen kehys ja muuttuvat tarpeet 1. 2. Komission suuntaviivat > 1. 3. Väliarvioinnit 1. 4. Rahavarojen käyttö //. Väliarvioinneista saadut kokemukset 2. 1. Väliarviointien toteuttaminen 2. 2. Tärkeimmät tulokset 2. 3. Arviointitulosten käyttö ///. Tärkeimmät seuraukset ja muutokset 3. 1. Arvioinnin ja ohjelmatyön välinen yhteys 3. 2. Rakennerahastoista myönnettyjen varojen jakaminen uudelleen 3. 3. EU:n toimintalinjojen sisällyttäminen IV. Vaikutukset politiikkoihin ja tulevaisuuden haasteet 4. 1. Nykyisten täytäntöönpanoa koskevien järjestelyjen vaikutukset lyhyellä aikavälillä 4. 2. Alustavia ajatuksia tulevia ohjelmia varten 4. 3. Arvioinnin asettamat haasteet 3 4 4 5 5 6 6 6 11 21 22 22 24 26 29 30 30 31 JOHDANTO Välitarkistuksen1 tavoitteena on varmistaa yhteisön tukikehysten (YTK) ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen (YOA) kautta tuettavien rakennetukitoimien tehokkaampi ja toimivampi toteutus. Välitarkistusmenettely on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon julkisten talousarvioiden rajoitteet. Niiden vuoksi on yhä välttämättömämpää, että rakennerahastojen varat käytetään tehokkaasti hyväksi, ja että rakennetukitoimet ovat sisällöltään laadukkaita. Arviointi on tärkeä keino, jonka avulla nämä tavoitteet voidaan saavuttaa. Tärkeä uutuus nykyisissä rakennerahastoasetuksissa on vaatimus ottaa käyttöön järjestelmällinen arviointi kaikissa EU:n ohjelmissa. SEM 2000 -aloitteen (moitteeton ja tehokas varainhoito) yhteydessä komissio pitää arviointia avaintekijänä sen hallintokulttuurin parantamiseksi, jossa yhteisön ohjelmat toimivat. Vielä tuoreempi komission poliittinen asiakirja Agenda 2000 , joka käsittää kauden 2000-2006, pyrkii parantamaan kaikkien rakennetukitoimien taloudellisuutta lisäämällä seurantaa, varainhoidon valvontaa ja arviointia hajautetun hallinnon yhteydessä. Tämä kertomus käsittää yhteenvedon välitarkistusten tärkeimmistä tekijöistä, ja siinä selvitetään erityisesti väliarviointien merkitystä sekä jEU:n toimintalinjojen osuutta kaikissa tavoite 1 ja 6 -ohjelmissa. jäsenvaltioiden tekemien tekemät jäsenvaltioiden Yksittäisten kertomuksen päätietolähde. Kertomuksessa yritetään selvittää arviointimenettelyn merkitys tämän välitarkistuksen kulun kannalta ja valita arvioinnin parhaat toimintatavat ohjeeksi tulevaa ohjelmakautta varten. Tämä kuvastaa hallintokulttuuria, joka syntyy arvioinnin toimintatapoja kehittämällä. väliarvioinnit tämän ovat Tunnistamalla hyviä toimintatapoja tämä kertomus auttaa ymmärtämään, miten arvioinnit on toteutettu ja miten niistä saatiin tietoja välitarkistuksia varten ottaen erityisesti huomioon niiden tuleva käyttö uusien rakennerahastoasetusten yhteydessä. Kertomus antaa siten kokeellista pohjaa vuoden 1999 jälkeen toteutettaville toimille. Kertomuksessa tarkastellaan seuraavia neljää aihepiiriä: 1. välitarkistusmenettelyä 2. väliarviointien tärkeimpiä tuloksia 3. tärkeimpiä seurauksia ja tehtyjä muutoksia Tässä kertomuksessa erotetaan toisistaan väliarviointi ja välitarkistus. Vaikka näitä kahta termiä käytetään joskus toistensa vastineina, välitarkistus käsittää oikeastaan koko menettelyn sisältäen arviointitoiminnan ja sen tuloksena toimintalinjojen muuttamisen ja ohjelmalle myönnettyjen varojen uudelleen jakamisen. Väliarviointi tarkoittaa yksinkertaisesti ainoastaan itse arviointia, josta saadaan tietoja välitarkistusta varten. SEM 2000 - Communication on Evaluation, 8. toukokuuta 1996. Agenda 2000: Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, 1997. 4. seurauksia ohjelmien toimeenpanon järjestelyn ja toimintalinjojen kannalta sekä tulevia haasteita. I. VÄLITARKISTUSMENETTELYN AVAINTEKIJÄT Välitarkistusmenettely perustuu neljään päätekijään: poliittiseen kehykseen, komission suuntaviivoihin, väliarviointeihin sekä tavoite 1 ja 6 -ohjelmien varojen käyttöön. 1. 1. Poliittinen kehys ja muuttuvat tarpeet Yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen päätavoite on vähentää jäsenvaltioiden välisiä eroja tulojen määrässä asukasta kohti. Näillä tukitoimilla pyritään saamaan aikaan pitkällä aikavälillä muutos toimien kohteena olevan kansantalouden rakenteessa ja tuloksissa. Tukitoimia ohjaavat erityiset kansalliset toimintalinjat ja strategiat rakenteen perusongelmien ratkaisemiseksi, kuten infrastruktuureissa ja henkisessä pääomassa olevien erojen kaventamiseksi. Nämä ovat tärkeitä alueen kilpailukykyyn ja siten myös kasvuun vaikuttavia tekijöitä. Neljässä köyhimmässä jäsenvaltiossa - ns. "koheesiomaissa" - tulojen määrä asukasta kohti on noussut huomattavasti. Euroopan alueiden välillä on kuitenkin yhä eroja: vuonna 1995 keskimääräinen tulojen määrä asukasta kohti 25 rikkaimmalla alueella oli kolme kertaa niin suuri kuin vähiten kehittyneillä alueilla. Työttömyyden osalta erot ovat vielä tärkeämpiä, koska yhteiskunnassa kaikkein huonoimmassa asemassa oleviin ryhmiin. työttömyys erityisesti vaikuttaa Jäsenvaltioiden taloudellisessa, sosiaalisessa tai poliittisessa tilanteessa tapahtuneet muutokset ovat vaikuttaneet jäsenvaltioiden tarpeisiin ja ongelmiin, ja siten myös tapaan, jolla ne ovat muuttaneet ohjelmiaan. Esimerkiksi Irlannin äskettäinen talouskasvu on muuttanut tarvetta tietyntyyppisiin tukitoimiin, varsinkin tukitoimiin, joilla pyritään auttamaan tuotantoalaa. Siellä tehdyssä väliarvioinnissa havaittiin, että on tarvetta suunnata entistä enemmän varoja julkisten infrastruktuurien (esim. maaseutualueiden teiden) kehittämiseen, jotta pysytään nopean talouskasvun vauhdissa. työllisyyden tunnustaminen Vastaavasti tärkeimmäksi EU:n toimintalinjaksi on johtanut muutamiin muutoksiin ohjelmissa, kuten alueellisten työllisyyssopimusten kansallisiin työllisyyspolitiikkoihin tehdyt muutokset, kuten työmarkkinoiden rakenneuudistukset, ovat muuttaneet joidenkin koulutustoimien painopistealueita. käyttöönottoon. ylivoimaisesti viralliseen Lisäksi Rakennerahastojen avulla huolehdittiin myös odottamattomista tapahtumista. Esimerkiksi maanjäristyksen aiheuttama hätätila Umbrian ja Marchen alueilla Italiassa johti siihen, että nämä alueet saivat yhteisön tukikehyksen varoja osoituksena Italian eri alueiden välisestä keskinäisestä tuesta. Ks. Komission ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (1996), KOM (96) 542 lopullinen, 6. marraskuuta 1996. - 4- 1. 2. Komission suuntaviivat Jäsenvaltioiden taloudellisessa ja sosiaalisessa tilanteessa tapahtuneet muutokset ovat johtaneet siihen, että komissio on vahvistanut yleiset suuntaviivat parantaakseen yhteisön tukitoimilla saatavia tuloksia. Suuntaviivojen avulla pyrittiin luomaan yleinen politiikka ja toimintalinjakehys, jonka sisällä muutokset nykyisiin vuosien 1994-1999 tavoite 1 ja 6 -ohjelmiin voitaisiin tehdä osana välitarkistusmenettelyä. tukemaan Suuntaviivojen avulla asetettiin aiheittain muutamia rakennetukitoimien päätavoitetta eli suotuisten edellytysten luomista kestävälle taloudelliselle kehitykselle, kasvulle ja kilpailukyvylle ja siten pysyville työpaikoille. Tätä yleistä tavoitetta tuettiin seuraavilla erityistoimintalinjoilla: perusinfrastruktuurit, toimenpiteet kaupan ja teollisuuden kasvun ja tuotantoympäristö kilpailukyvyn parantamiseksi), tutkimus ja teknologinen kehittäminen, ympäristö ja kestävä kehitys, henkilöresurssien kehittäminen ja yhtäläiset mahdollisuudet. toimintalinjoja (kaikenlaiset 1. 3. Väliarvioinnit (Italiaa jäsenvaltiot lukuun ottamatta ) ovat onnistuneet Kaikki suorittamaan väliarviointeja rakennerahastoasetusten ja ohjelmien vakiolausekkeiden mukaisesti hankkiakseen tarkistusta varten. Nämä arvioinnit suunniteltiin auttamaan ohjelmien toteuttamisen ja hallinnon parantamisessa jäljellä olevaa kautta varten. tietoja rakennetukitoimiensa Komission julkaisemissa ohjeissa todetaan, että väliarviointien on sisällettävä seuraavat osat: kaiken kerätyn aineiston kriittinen analyysi (erityisesti seurantatietojen analyysi); sen mittaus, kuinka hyvin tavoitteet on saavutettu; selitys mahdollisille eroille tukitoimien tosiasiallisten ja odotettujen tulosten välillä; arviointi tukitoimen perusteista ja sen tavoitteiden merkityksestä tulevaisuudessa. Lisäksi arvioinneista odotettiin saatavan tietoja, joiden avulla seurantakomiteat voivat muodostaa lausuntonsa ja ehdottaa asianomaisille viranomaisille korjaavia toimenpiteitä, jotta ohjelmiin voidaan tehdä muutoksia. Yli kolme vuotta kestävien ohjelmien väliarviointi tehdään yleensä kolmannen toteuttamisvuoden lopussa. Ohjelmia arvioidaan myös jälkeenpäin kauden lopussa. Nämä ajankohdat on otettava huomioon arviointijärjestelyissä. Priorities for the adjustment of Structural Funds programmes to the end of 1999* - Commission Guidelines, toukokuu 1997. Jäsenvaltiot olivat hyväksyneet ohjeiden sanamuodon aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa, joka pidettiin Ballyconnellissa Irlannissa 14. -15. marraskuuta 1996. Jäsenvaltiot pyysivät muodollisesti komissiota muotoilemaan luodun politiikan suuntaviivat läheisyysperiaatteen mukaisesti nykyisten tavoite 1 ja 6 -ohjelmien sopeuttamiseksi työllisyyttä edistävämmäksi vuoden 1999 loppuun jatkuvalla kaudella. Italian viranomaiset (valtiovarainministeriön arviointiyksikkö) tekivät väliaikaisen väliarvioinnin vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla. 7 Common Guide on Monitoring and Interim Evaluations (1996). - 5- 1. 4. Rahavarojen käyttö Arvioinneissa verrataan tavallisesti ohjelman vaikutuksia ja edistymistä sen tavoitteisiin ja toimintalinjoihin. Näitä kysymyksiä selvitettäessä käytetään ohjelmien toteutusta koskevia taloudellisia tietoja, joita saadaan asiaan liittyvistä seurantajärjestelmistä. Lisäksi yleiskäsityksen maksusitoumuksista ja maksetuista määrärahoista. Seuraavaksi esitetään yhteenveto tavoite 1 ja 6 -ohjelmien rahavarojen käytön edistymisestä (ks. liite 2). toteuttaminen talousarvion tasolla antaa EU:n Vuodesta 1994 alkaen tavoite 1 -ohjelmien toteuttaminen on edistynyt jatkuvasti ja säännöllisesti. Tämä kehityssuunta jatkui vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Vuoden 1997 lopussa varoista oli sidottu 64 % (vuoden 1996 lopussa 46 %). Suoritetut maksut kattoivat 48 % varoista (vuoden 1996 lopussa 33 %). Edistyminen oli erityisen nopeaa Espanjassa ja Portugalissa: kaudella 1994—1997 sidottiin Espanjassa 69 % ja Portugalissa 70 % varoista ja maksettiin vastaavasti 53 % ja 56 % varoista. Muissa jäsenvaltioissa havaittiin merkittäviä viivästyksiä maksusitoumusten toteuttamisessa (erityisesti Alankomaissa, Ranskassa, Belgiassa), kun taas Italiassa ja Itävallassa viivästykset koskivat lähinnä suoritettuja maksuja. Tavoitteen 6 kaksi jäsenvaltiota edustavat vastakkaisia tilanteita. Toimeenpano on edistynyt paremmin Suomessa kuin Ruotsissa: vuoden 1997 lopussa varoista oli sidottu Suomessa 59 %, mutta Ruotsissa ainoastaan 32 %. II. VÄLIARVIOINNEISTA SAADUT KOKEMUKSET rakennerahastojen hallinnon kehityksessä. Väliarviointi on ollut Väliarviointi antaa arvokkaan kehyksen EU:n tukitoimien kokonaistehokkuuden tarkastelua varten. Tärkeimmät kokemukset koskevat toteuttamisprosessia ja tärkeimpien tulosten merkitystä politiikkojen kannalta. tärkeä tekijä 2. 1. Väliarviointien toteuttaminen a) Väliarviointi: yhteinen velvollisuus Yksi nykyisten rakennerahastoja koskevien asetusten uutuus on tukitoimien toimivuuden ja tehokkuuden arviointia koskevien vaatimusten lujittaminen. Nämä vaatimukset esitetään selkeästi asetuksissa. toiminnassa Komissio ja jäsenvaltiot ovat työskennelleet yhdessä määritelläkseen noudatettavat yksityiskohtaiset säännöt. Arviointi on siten yhteinen velvollisuus. Vuoden 1995 aikana jäsenvaltiot ja komissio yrittivät aktiivisesti päästä yhteisymmärrykseen tällaisten arviointien sisällöstä ja kussakin tapauksessa noudatettavista säännöistä. tasolla, Komission ehdottamasta arvioinnin toteuttaminen taas on yleensä suoritettu kunkin seurantakomitean tasolla. toimintakehyksestä keskusteltiin monenvälisellä Yhteensovittamisasetuksen 26 artiklan 2 kohdan mukaan "Ennakko- ja jälkiarviointi tehdään, tapauksesta riippuen, vertailemalla tavoitteita saavutettuihin tuloksiin suhteessa makrotaloudellisiin ja alakohtaisiin tavoitteisiin ja osoittimiin, jotka perustuvat alueellisiin ja kansallisiin tilastotietoihin sekä kuvaavista analyyttisista tutkimuksista saatuihin tietoihin ja laadullisiin u. :r. lyyseihin. " YTK:n ja YOA:n vakiolausekkeissa, joista jäsenvaltiot ovat sopineet, sanotaan, että ". valvontaa tehostetaan väliarvioinneilla toteutuksen aikana niin, että mahdollisesti tarvittaviin muutoksiin voidaan ryhtyä. " 9 Yleisesti ottaen jäsenvaltioiden ja komission mielipiteissä ei ole ollut suuna eroja, huolimatta uusiin menettelytapoihin liittyvistä ongelmista ja vaikeuksista, joita joillakin jäsenvaltioilla oli arviointiprosessin määrittelemisessä ja aloittamisessa. b) Väliarviointien aloittaminen Asetusten j aikeen - Hallinnon parantaminen tukimuodoista jäsenvaltion ohjelmien (YTK, YO A, Suurinta osaa kunkin toimenpideohjelmat (TO), yleiskattava tuki jne. ) arvioitiin erityisarviointien avulla. Jotkut jäsenvaltiot käyttivät väliarviointejaan täydentääkseen myös muita arviointeja. Nämä liittyivät joko tiettyihin aiheisiin (esim. pk-yrityksiin kohdistuviin tai tutkimukseen liittyviin toimenpiteisiin) tai toiminnan osiin (esim. valintaperusteisiin, menettelytapoihin jne. ). Väliarviointien suuri lukumäärä (yli sata tavoite 1 ja 6 -ohjelmien arviointia ) osoittaa, että jäsenvaltiot tunnustavat nyt laajalti arviointien merkityksen. Tämä ilmenee asetusten säännösten noudattamisen lisäksi arvioinnin ymmärtämisenä välineeksi, jolla voidaan parantaa varojen hallintoa ja saada samalla parhaat mahdolliset tulokset. Arviointikustannukset Tiedonannossa "SEM 2000 Communication on Evaluation" (1996) suositellaan, että arviointitoiminnan kokonaistalousarvio ei saisi olla enempää kuin 0,5 % ohjelman talousarviosta. Arviointikustannukset on rahoitettu yleensä kunkin ohjelman "tekninen tuki" -määrärahoista. Tähän toimintaan suunnattujen varojen osuus on yleensä ollut alle 0,1 % ohjelman kokonaiskustannuksista. Joka tapauksessa kiinteät prosenttiosuudet eivät olisi tulleet kysymykseen, koska arvioinnin kustannukset eivät välttämättä ole suoraan verrannollisia kyseisen ohjelman kustannuksiin. Arviointimenettely Väliarvioinnin lähtökohtana on selvittää, kuinka hyvin kyseinen ohjelma soveltuu toteutettavuus eli "arvioitavuus"), ja valita seuraavassa arvioitavaksi (arvioinnin vaiheessa sovellettavat menetelmät. Arvio siitä, kuinka hyvin ohjelma voidaan arvioida, on välttämätön puutteiden ja epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi ohjelma- asiakirjojen sisältämissä tiedoissa, kuten määrällisten tavoitteiden ilmaisemisessa olevien puutteiden korjaamiseksi tiettyjen toimenpiteiden osalta. Arvioinnin onnistumiseksi on tarpeen varmistaa riittävin järjestelyin, että kyseinen ohjelma voidaan arvioida. Erityisesti ohjelman arviointi edellyttää yleensä sitä, että ennakolta on asetettu tarkoituksenmukaisia indikaattoreita ja tavoitteita ja että niitä seurataan koko ohjelman ajan (tekstikehys 1). Aluepolitiikasta ja -suunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Madridissa 30. 11. -1. 12. 1995 havaittiin väliarvioinnin ja sen operationaalisten tavoitteiden merkityksen tiedostamisen lisääntyneen jäsenvaltioissa. Ks. liitteen 3 luettelo. -7 Tekstikehys 1: Arvioinnin toteutettavuuden arviointi - EAKR:sta rahoitettava Andalusian TO (tavoite 1) Tämän arvioinnin tavoitteena oli kuvailla ohjelman toiminnan, tavoitteiden ja päämäärien perusteet, niiden välisen yhteisvaikutuksen määrä ja ohjelman hallinnon riittävyys. Arvioinnissa keskityttiin kolmeen päätekijään: suunnittelun laatuun, tietojärjestelmiin ja hallintovalmiuksiin. Valittu lähestymistapa käsitti ohjelma-asiakirjojen analyysin (käyttäen Logical Framework Scheme -menetelmää) ja avainohjelmien hallinnosta vastaavien tahojen haastatteluja. Tämän menetelmän soveltamisen perusteella tehtiin muutamia käytännöllisiä päätelmiä. Ohjelman laadun osalta arvioija havaitsi joitakin puutteita SWOT-analyysissa (vahvuudet-heikkoudet- mahdollisuudet- uhkat) sekä ongelmia joidenkin tavoitteiden (esim. matkailu) suuntaamisessa. Lisäksi tietojen arvioitiin vaikutus indikaattoreihin. Myös olevan hallintojärjestelmä arvioitiin, jotta saataisiin aikaan mahdollisia parannuksia, erityisesti tehtävien ja vastuunjakamisessa aluehallinnossa. tuotos indikaattoreista riippuvaisia verrattuna liian Vaikkei kaikkia esitettyjä suosituksia noudatettu, tämä ensimmäinen arviointi auttoi ohjelmien hallinnosta vastaavia tahoja tiedostamaan paremmin tarpeen edistää arviointikulttuuria ja ymmärtää omaa ohjelmaansa. tehdään myöhemmin ohjelman toteuttamisen puolivälissä. Sen Itse väliarviointi tarkoituksena on arvioida missä määrin ohjelman tavoitteet on saavutettu, määritellä tukitoimien ensi vaikutukset ja tarvittaessa ehdottaa suosituksia ohjelman hallinnon parantamiseksi ja parhaiden mahdollisten tulosten saamiseksi. Väliarvioinneissa olisi yleensä otettava vertailukohteeksi tulokset, jotka on saatu jäsenvaltioiden esittämien suunnitelmien perusteella tehdyistä ennakkoarvioinneista. Arvioijien riippumattomuus Jäsenvaltiot olivat yhtä mieltä siitä, että on erityisen tärkeää varmistaa, että arviointikertomusten laatiminen on riippumatonta sekä rakennerahastoja hallinnoivista viranomaisista että jotka ovat vastuussa yhteisrahoitetusta toiminnasta. Tämän vuoksi on luotu rakenteita ulkopuolisten arvioijien nimittämiseksi (konsultit, akateemiset asiantuntijaryhmät, jne. ). Jäsenvaltioissa, joissa arviointi on vakiintunut osa julkisin varoin kustannettavia ohjelmia, ulkopuoliset arvioijat ovat usein saaneet jatkuvasti neuvoja ja tukea asianomaisilta viranomaisilta. toimeenpanoelimistä, Sisäisillä arvioinneilla voi olla joitakin etuja (esim. "tekemällä oppimisen" edistäminen), koska hallintoviranomaiset joutuvat pohtimaan usein toimintansa perussyitä (miten ja miksi). Väli- ja jälkiarviointien kannalta sisäiset arvioinnit eivät ehkä kuitenkaan ole käytännöllisiä, taloudellisia tai edes toivottavia. Merkittävän poikkeuksen muodostaa Italia, jossa valtiovarainministeriön arviointiyksikön tekemässä väliarvioinnissa esitettiin lukuisia kriittisiä kysymyksiä ja arvosteltiin erityisesti ohjelma-asiakirjojen laatua ja asianmukaisten tavoitteiden ja indikaattoreiden puuttumista. c) Arviointivalmiuksien luominen jäsenvaltioissa Hallintorakenteiden luominen ovat yleensä vastuussa Seurantakomiteat toteuttamisesta. Seurantakomiteat ovat olleet myös mukana määrittelemässä arviointikertomusten sisältöä ja luomassa arvioijien työohjelmaa. Vielä tärkeämpää on se, että seurantakomiteat ovat analysoineet valmiit arviointikertomukset, keskustelleet niistä ja tarvittaessa ehdottaneet tai neuvoneet rakennerahastoista myönnettyjen varojen toimivuuden ja tehokkuuden maksimoimiseksi. tekemään mahdollisia muutoksia ohjelmiin väliarviointien -8 Huomattavassa määrässä tapauksia seurantakomiteat ovat perustaneet teknisiä ryhmiä tai alakomiteoita (ks. tekstikehys 2), joiden vastuulla on ollut varmistaa jatkuva yhteistyö itse komiteoiden ja arvioijien välillä. Nämä ovat sitten laatineet (arvioinneista saatujen tulosten perusteella) kertomuksia ja ehdotuksia koko komiteassa keskusteltavaksi ja selvitettäväksi. Tekstikehys 2: Arvioinnin järjestäminen - erikoisrakenteiden luominen Irlannissa koko YTK. tä ja kutakin siihen kuuluvaa kolmea suurinta toimenpideohjelmaa varten oli oma arviointiyksikkö, jotka antoivat jatkuvasti neuvoja ja asiantuntija-apua. Ulkopuoliset arvioijat tarjosivat pyynnöstä samanlaista palvelua viidelle muulle toimenpideohjelmalle. Seurantakomiteat ovat keskustelleet väliarviointikertomuksista kahdessa erillisessä kokouksessa. Niiden päätelmät ja suositukset sekä yksittäiset toimenpideohjelmien arvioinnit ovat olleet koko YTK. n väliarvioinnin aineistona. Lisäksi YTK. n arviointiin saatiin tietoja alueellisesta arviointikertomuksesta ja tarkistuksessa on otettu huomioon komission suuntaviivat. Portugalissa perustettiin teknisiä arviointiryhmiä ohjaamaan ja valvomaan arviointiprosessia. Niiden päätehtäviin kuului mm. ohjesääntöjen vahvistaminen, arvioijien valinnassa avustaminen ja lopullista kertomuksista keskusteleminen ennen niiden jättämistä seurantakomiteoille. Nämä ryhmät koostuivat komission virkamiehistä ja asianomaisen kansallisen tai alueellisen hallinnon edustajista. Ne kokoontuivat tavallisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa seurantakomitean kokousten edellä. Hyvät suhteet näiden ryhmien jäsenten välillä ovat osaltaan parantaneet arviointityön laatua. Kumppanuuden merkitys Yleisesti ottaen ohjelman toteuttamiseen osallistuneet kumppanit ovat suhtautuneet myönteisesti väliarviointeihin ja ovat mielellään ottaneet vastuun niiden kehittämisestä. Alueelliset viranomaiset eroavat toisistaan kuitenkin siltä osin, kuinka paljon ne osallistuvat väliarviointitehtäviin. Nämä erot heijastavat poliittisten ja institutionaalisten järjestelmien ominaispiirteitä (eli hajauttamisen astetta), rakennetukitoimien eri muotoja (kansalliset, aloittaiset, alueelliset ja seutukunnittaiset ohjelmat) ja eri jäsenvaltioiden erilaisia toimintatapoja ja kokemuksia. tapauksissa alueelliset viranomaiset olivat vastuussa arviointiprosessin Toisissa luomisesta ja hallinnosta. Viranomaiset huolehtivat arvioijien valinnasta, heidän työnsä määrittelemisestä ja edistämisestä sekä varmistivat, että seurantakomiteat keskustelivat arviointien tuloksista ja analysoivat niitä. Lisäksi viranomaiset varmistivat, että arviointisuosituksia sovellettiin ohjelmatasolla. Toisissa tapauksissa tehtävistä ja työstä huolehtivat sekä kansalliset että alueelliset viranomaiset. Tavallisesti kuitenkin kansalliset viranomaiset olivat vastuussa arvioinnista, jos alueelle oli vahvistettu yhteisön tukikehys (kuten joillakin tavoite 1 -alueilla). Lisäksi on jäsenvaltioita, joissa alueellisilla viranomaisilla ei ole toimeenpanotehtäviä ohjelmatyössä ja rakennerahastojen hallinnossa. Tällöin viranomaiset osallistuivat tietojen arviointiprosessiin auttamalla arviointikertomusten hankinnassa, osallistumalla poliittisten toimenpiteiden paikallisen tason vaikutusten analyysiin ja jossain määrin osallistumalla strategisten ja toiminnallisten suuntaviivojen uudelleen perusteella. määrittelemiseen seurantakomiteoissa Työmarkkinaosapuolet osallistuivat myös tekemällään työllä. Yleensä kumppanuuksia on kehitetty käytännöllisellä ja joustavalla tavalla. laatimisessa tarvittavien arviointikertomusten tähän prosessiin suositusten - 9- Arvioinnissa tarvittavan ammattitaidon kehittäminen Neljän viime vuoden aikana arviointitoimet ovat kehittyneet huomattavasti kaikissa jäsenvaltioissa. Rakennerahastoja koskevien asetusten vaatimukset ovat olleet päätekijä tässä kehityksessä. Arviointipalveluja tarjoavat suurelta osin hallinnon ulkopuolella olevat tahot, tosin Irlanti ja Italia ovat huomattavia poikkeuksia, koska ne ovat luoneet omat erikoisryhmänsä. Arvioinnin kehittyminen erikoistuneena palveluna on lisännyt ammattitaitoa ja asiantuntemusta. Vaikka eri ohjelmiin nimitetyillä arviointiryhmillä on usein monien alojen asiantuntemusta ja niissä on ollut jäseniä sekä konsulttiyrityksistä että akateemisista tutkimuskeskuksista, ryhmien vahvinta osaamista ovat yleensä taloustiede ja hallinto. d) Arvioinnin laadun parantaminen Ohjelmakaudella 1994—99 tehtyjen väliarviointien keskimääräinen laatu parani selvästi verrattuna edelliseen kauteen (1989—93), vaikka tiettyjen ohjelmien käynnistämisessä ilmenneet viivästykset ja epätarkoituksenmukaisten menetelmien käyttö merkitsivät vielä joidenkin arviointien jäämistä keskimääräistä heikommiksi. Arviointikertomuksia arvioitiin MEANS-ohjelman arviointiperusteen mukaan. Näiden arviointien mukaan suurin osa kertomuksista oli laadultaan kohtuullisia (tekstikehys 3). Arvioinneista saatiin yleensä ajantasalla olevaa tietoa, ja niissä arvioitiin ohjelmia suhteessa niiden tavoitteisiin. Joissakin arvioinneissa (esim. Pohjois-Irlannissa) on sovellettu omaa menetelmää vahvuuksien ja heikkouksien arvioinnissa. Kokeneet arvioijat sekä laajempi tietämys ja tutkimus arvioinnin käytännön seikoista on osaltaan parantanut kertomusten laatua. kahdeksan Tekstikehys 3: Arvioinnin laadun arvioiminen: Irlannin YTK:n arviointi Arviointikertomus täyttää seuraavat perusteet: • • • • • • 11 kiinnitettiin riittävästi huomiota tiedon tarpeisiin tutkittiin kattavasti ohjelman perusteet ja tavoitteet luotiin erityinen menetelmäkehys toimenpiteiden tehokkuuden arvioimista varten kerättiin riittävästi luotettavaa aineistoa (vaikka aukkoja ja puutteita esiintyykin) tehtiin luotettava analyysi YTK. n toteutumisen edistymisestä saatiin luotettavia tuloksia, jotka vaikuttivat ohjelman rakenteeseen käytännössä Quality Assessment of Evaluation Reports: A Framework. MEANS (Méthodes d'Evaluation des Actions de Nature Structurelle) on Euroopan komission ohjelma, jonka tavoitteena on parantaa rakennetukitoimien arvioinnissa käytettäviä metodologisia työvälineitä. Ne annettiin arvioimalla arviointikertomuksia seuraavien 8 perusteen avulla: tarpeiden tyydyttäminen: otetaanko arvioinneissa riittävästi huomioon seurantakomitean tarpeet ja noudatetaanko ohjesääntöjä?; tarkoituksenmukaisuus: ovatko ohjelman perusteet, tuotokset ja vaikutukset katettu kokonaan, mukaan lukien odottamattomat tulokset?; perusteltu suunnitelma: onko arviointisuunnitelma tarkoituksenmukainen vastatakseen esitettyihin kysymyksiin?; aineisto: onko käytetty/kerätty aineisto tarkoituksenmukaista ja onko sen luotettavuudesta huolehdittu?; luotettava analyysi: tehdäänkö käytettävissä olevista tiedoista tarkoituksenmukainen analyys»9" luotettavat tulokset: ovatko tulokset selvityksen perusteella loogisia ja perusteltuja?; puolueettomat päätelmät: ovatko päätelmät oikeudenmukaisia, riippumattomia asianosaisten näkemyksistä ja operationaalisia?; selkeys: onko kertomus kirjoitettu niin, että se on helppo ymmärtää? - 1 0- • tehtiin puolueettomia päätelmiä, jotka olivat riittävän yksityiskohtaisia kannalta toiminnan suunnittelua • esitettiin helposti ymmärrettävässä ja selkeässä muodossa sidosryhmille. Laadun kokonaisarvosana on erittäin korkea hyvin suunnitellun arviointikehyksen ansiosta. Kertomus julkaistiin ja saatettiin yleisön käyttöön. Maaseudun kehittämisohjelmien arvioinnit eroavat melkoisesti eri väliarvioinneissa. Tietyissä tapauksissa arviointia pidetään hyväksyttävänä (Espanja), toisissa puolestaan tyydyttävänä (Saksan eri osavaltiot), koska toivottu tavoite hyvien tulosten muodossa on saavutettu. Joissakin tapauksissa arviointia voidaan pitää erittäin korkeatasoisena, kun otetaan huomioon riippumattomien arvioijien kokemus ja asema ja erittäin tarkkaan määritellyt tavoitteet ja tarjouseritelmät (Irlanti). Toisinaan arviointien sisältö ei ole kovinkaan kattava niiden teoreettisuuden tai yleisluonteisuuden vuoksi tai siksi, että niissä on käsitelty ainoastaan toteuttamista ja hallintoa eikä ollenkaan tuloksia ja vaikutusta (Ranska, Belgia). Tiettyjä arviointeja on myös kritisoitu siksi, että niitä ei ole toteutettu tarpeeksi tilanneeseen hallintoviranomaiseen. Joissakin riippumattomasti suhteessa palvelun tapauksissa hallintoviranomaisten ilmennyt yhteistyöhaluttomuus on vaikeuttanut arvioijan työtä. rajoituksia silloin, kun on Arvioijien käyttämät menetelmien luonne ja laatu ovat vaihdelleet ohjelmasta toiseen. Vaikka komissio on tukenut tiettyjä menetelmiä ja toimintamuotoja MEANS-ohjelman avulla, niiden toteuttaminen on vielä alkuvaiheessa. Esimerkiksi vaikutuksia työllisyyteen on usein pidetty vaikeina mitata, erityisesti jos työmarkkinavuodon ja työpaikkojen siirtymisen vaikutukset on otettu huomioon. Laadullisista parannuksista huolimatta vieläkin on tarvetta vahvistaa asianmukaisten ohjeiden avulla hyvien arviointimenetelmien käyttöä seuraavien arviointivaiheiden aikana. 2. 2. Tärkeimmät tulokset Yksi väliarviointien tärkeimmistä päämääristä oli ohjelmien tavoitteiden saavuttamisen edistymisen luomisen) arviointi. Väliarvioinneilla pyrittiin myös tutkimaan menettelyä, jolla ohjelmia oli hallinnoitu ja jolla niihin sisältyviä hankkeita oli valittu ja seurattu. todennäköisten vaikutusten työpaikkojen ja niiden (esim. Tässä osassa on tarkoitus tarkastella arviointien edustavan läpileikkauksen perusteella niiden merkittävimpiä tuloksia, jotka liittyvät tärkeimpiin kysymyksiin, ja ehdottaa parannuskohteita. Tehtyjen analyysien tärkeimpien piirteiden esittely käsittää seuraavat kolme aihetta: suurimpien ohjelmien makrotaloudelliset vaikutukset, varsinkin vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen - mikrotaloudellinen arviointi, painottaen vaikutuksia 12 Ks. Euroopan komission asiakirja Miten työpaikat lasketaan (1997) ja Työllisyyden haaste (1998). - 1 1- - täytäntöönpanojärjestelyjen sekä hankkeiden valintaperusteiden laatu. laatu, erityisesti seuranta- ja indikaattorijärjestelmien Tämän analyysin perusteella voidaan tehdä joitakin yleisiä päätelmiä näiden tulosten käytöstä ja niiden liittämisestä välitarkistusmenettelyyn. a) Makrotaloudelliset vaikutukset: vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen tukikehysten arvioinneista käsitti Suurin osa tavoitteeseen 1 kuuluvien yhteisön makrotaloudellisen välitarkistuksen antoi yleismenettelystä. Arvioinneista käy ilmi, että on tärkeää ottaa huomioon sekä tarjonta- että kysyntäpuolen vaikutukset, ilmaistaan ensimmäistä kertaa ja arvioinneissa määrällisesti näiden vaikutusten todennäköiset mittasuhteet. arvioinnin, arvokkaita tietoja joka tukitoimien, kuten suurimpien tukikehysten, makrotaloudelliset vaikutukset tavoitteeseen 1 kuuluvien Mittasuhteiltaan suurten yhteisön ja taloudelliseen kasvuun työllisyyteen ovat todennäköisesti nähtävissä. Näitä vaikutuksia on kuitenkin vaikea ilmaista määrällisesti, koska olisi tiedettävä vastakkainen tilanne eli tilanne ilman rakennerahastojen jotka perustuvat muuttujien makrotaloudellisen keskinäisen riippuvuuden huomioon ottaviin malleihin. Vaikka on olemassa useita malleja, ilmaisevat määrällisesti kysyntäpuolen vaikutukset lyhyellä aikavälillä (esim. panos-tuotos -mallit), ainoastaan joissakin malleissa otetaan huomioon vaikutukset pitkällä aikavälillä tarjontapuolen olosuhteissa, joiden parantaminen on rakennerahastojen päätavoite. tukia. Yksi vaihtoehto on käyttää simulaatiotekniikoita, jotka Väliarviointien yhteydessä arvioidaan infrastruktuurien, henkisen pääoman ja tuottavien investointien talouteen lisäämisen tarjontapuolen vaikutukset monimutkaisuudeltaan 14 vaihtelevilla tavoilla. Irlannissa ja Espanjassa on käytetty HERMIN -tyyppisiä malleja, kun taas Kreikassa, Portugalissa ja Italiassa on käytetty yleisempiä ekonometrisia malleja. Monet muuttujat ovat mallinsisäisiä, mutta "ulkoisia" vaikutuksia ovat korkoprosentit, valuuttakurssit ja kauppakumppanien talouskasvu. Koska Itä-Saksan tarpeita vastaavaa makromallia ei ollut olemassa, Saksan arvioinnissa käytettiin erityistä lähestymistapaa, jossa sovellettiin vaihe vaiheelta BKT:een ja työllisyyteen vaikuttavien erilaisten parametrien estimaatteja. Kertomuksen laatijat huomauttavat itsekin, että tulokset ovat hyvin epävarmoja. tarjontapuolen vaikutuksista kirjallisuudesta Kahdessa tutkimuksessa malli ei käsittänyt tarjontapuolta ja niissä tehtiin yksinkertaisesti lisälaskelmia keskiarvojen perusteella. Portugalin arvioinnissa laskettiin 1,17-2,35 %:n lisävaikutus tuottavuuteen. tarjontapuolen Itä-Saksaa koskevassa vaikutusten BKT:een olevan 20 % kysyntäpuolen vaikutuksista lyhyellä aikavälillä. tutkimuksessa oletettiin pitkällä aikavälillä saatujen 13 14 ilmaista määrällisesti Tuoreimmat yritykset ja tarjontapuolen vaikutuksia perustuvat QUEST II -malliin, jonka tulokset esitettiin ensimmäisessä koheesiota koskevassa kertomuksessa (1996), ja HERMIN-malliin, jota käytettiin sisämarkkinoiden tarkistuksen yhteydessä (1996). rakennerahastojen yhdistettyjä kysyntä- Hermin on makroekonometrinen malli, joka suunniteltiin erityisesti ilmaisemaan määrällisesti YTK:n vaikutuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Se tarjoaa yhteisen kehyksen, jossa painotetaan 'koheesiomaiden' tärkeimpiä rakennepiirteitä, ja selittää mekanismit, joiden avulla YTK:t vaikuttavat niiden kansantalouksien tarjontapuoleen. - 1 2- Tämän vuoksi jäljempänä esitettävät tulokset näiden kahden maan osalta (ja tässä vaiheessa myös Kreikan osalta) käsittävät ainoastaan kysyntäpuolen vaikutukset. Erityisen ongelman makrotason mallien käyttö muodostaa niille maille, joiden alueesta ainoastaan osa voi saada tavoitteen 1 mukaista tukea (Saksa, Espanja, Italia). Arvioinneissa tätä ongelmaa on käsitelty eri tavoin. Saksan arvioinnissa analysoitiin ainoastaan vaikutusta Itä-Saksaan. Espanjan arvioinnissa puolestaan käsiteltiin ainoastaan vaikutusta koko Espanjaan- Italian makromallin kaksijakoisen rakenteen ansiosta taas voitiin arvioida vaikutusta sekä Etelä-Italiaan että koko Italiaan. Eri väliarviointien tulosten (ks. kaavio 1) vertailukelposuuteen on suhtauduttava varauksella, koska eri maissa käytetyt menetelmät vaihtelivat. On kuitenkin selvää, että tavoite 1 -ohjelmat ovat vaikuttaneet myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen. Lähinnä tuottavuuden lisääntymisen vuoksi vaikutukset työllisyyteen arvioidaan tavallisesti paljon pienemmiksi kuin vaikutukset kasvuun. Kaavio 1 osoittaa, että esimerkiksi Espanjassa yhteisön tukikehys todennäköisesti lisää BKT:ta 5,1 %;lla, mikä merkitsee keskimäärin noin 0,8 %:n vuosittaista lisäkasvua, ja työllisyyttä 2,4 %:11a vuoteen 1999 mennessä perustasoon verrattuna (eli verrattuna tilanteeseen ilman YTKstä). jotka on käyttää tehokkaammin menetelmiä, Tulevissa arvioinneissa rakennerahastojen makrotaloudellisten vaikutusten arvioimisen haasteena esittävät nykytilaa. Makromalleissa tulisi olla yhdistetyt kysyntä- ja tarjontapuolet, joista jälkimmäiset erottelisivat tukitoimien pääluokat, kuten infrastruktuurit, henkilöresurssit ja tuottavat investoinnit. Tärkeimpiä muuttujia, joista tarvitaan tuloksia, ovat BKT, investoinnit, työllisyys, kuluttajahinnat, talousarvion alijäämä, tuonti ja vienti. Mielenkiintoisimpia täydentävyyden skenaarioita ovat pelkkä EU:n rahoitus sekä EU:n rahoitus ja kansallinen rahoitus yhdessä, molemmat ilman yksityistä yhteisrahoitusta. Huomioon olisi otettava myös julkisten varojen käytön vaihtoehtoiskustannukset eli EU:n ja kansallisen rahoituksen vaihtoehtoisen käytön vaikutukset. Lisäksi tulosten herkkyys yhteisön tukikehyksen varojen käytön ja talouspolitiikan muutoksille voi antaa konkreettisempia tuloksia politiikkoja koskevien päätelmien tekemistä varten. Kaavio (prosentteina) I: Väliarviointien tulokset - poikkeamat perustasosta vuonna 1999 3. 8 ~4. 4 B KT I työllisyys Saksa (Tav. 1) Kreikka Espanja Irlanti Italia ( T a v. 1) Portugali Huom. : Portugalin työllisyysluku on työttömyysasteen lasku prosenttiyksikköinä ilmaistuna. Lähteet: Ifo Institut (D), KEPE (EL), Quasar (E), ESRI (IRL), Ministero del Tesoro-Nucleo di Valutazione (I), CISEP (P). 13 Makrotaloudellisen vaikutuksen arvioiminen pienillä alueilla Pieniä alueita varten suunniteltiin erityismalleja kasvuun, investointeihin ja työllisyyteen pitkällä aikavälillä kohdistuvan vaikutuksen arvioimiseksi. Belgiassa Hainautin alueella (tavoite 1) kehitettiin mielenkiintoinen menetelmä huolimatta vaikeuksista koota alueellista tietoa hyvin epäyhtenäisellä tasolla (tekstikehys 4). Tekstikehys 4: Hainaut (tavoite 1): HELM-malti HELM (Hainaut Lead-in Model) on ekonometrinen mail}, jossa avainasemassa on tuotosten kasvun ja tuottavuuden kasvun välinen suhde. Tätä mallia on laajennettu yhdistämään tuottavuuden kasvun eri osat (tutkimus ja kehitys, fyysinen pääoma, ammattitaito). Tulokset esitetään kolmessa tilanteessa: perustason tilanne (A), YOA ilman rajoitteita (B) (mittaa YOA. n lisävaikutusta), YOA ja rajoitteet (C) (mittaa lisävaikutuksen, mutta yhdistää tukijärjestelmien osalta tukiosuudet ja käytetyt valintaperusteet). Näitä tilanteita vertailemalla voidaan arvioida YOA. n lisävaikutus perustasoon verrattuna. YOA. n väliarvioinnin simulointien tulokset ovat yhteydessä kolmeen päämuuttujaan (investoinnit, lisäarvo, työllisyys) jalostusteollisuuden ja yrityspalvelujen alalla. Tämän mallin mukaan YOA aiheuttaa investointien lisäkasvua 0,7 % vuodessa kaudella 1994-2005 ja työllisyyden lisäkasvua 0,3 % vuodessa, eli vuonna 1999 nettotyöpaikkoja on luotu 5100 ja vuonna 2005 jo 15800. Runsas varojen käyttö kauden lopussa pienentäisi YOA. n toteuttamisen tehokkuutta. Viivästykset täytäntöönpanossa voivat vaikuttaa myös siten, että vaikutukset ovat selvemmin havaittavissa kauden lopussa ja sen jälkeen. Mallista näkyy, että tuen määrän mahdollisella kasvulla on ainoastaan vähäinen vaikutus investointeihin, jotka puolestaan aiheuttavat joitakin myönteisiä (välillisiä) vaikutuksia alueella. Tämän vuoksi vaara palata EU:n keskiarvoa hitaampaan kasvuun YOA. n päättymisen jälkeen on huomattava. b) Mikrotaloudellinen arviointi Tehokkuuden arviointi Arvioijia pyydettiin analysoimaan tukitoimien tehokkuutta. Useimmissa arvioinneissa tarkasteltiin missä määrin ohjelmat olivat saavuttaneet niille asetetut tavoitteet. Arvioijien oli myös tarkasteltava olemassa olevia indikaattoreita. Joissakin tapauksissa indikaattorien ehdottamiseen tai ydin- tai avainindikaattorien tämä johti uusien tarkistamiseen, josta oli sovittava alueellisten viranomaisten kanssa. Tämä arviointi on usein edellyttänyt indikaattorijärjestelmien huomattavaa tarkistusta sekä taloudellisten tulosten että sovittujen fyysisten tuotosten ja vaikutusten indikaattorien seurannan osalta. lähestymistavan avulla Irlannin YTK:n Tehokkuutta tarkasteltiin järjestelmällisen arvioinnissa, jossa käytettiin mikrotaloudellista mallia määritettäessä, olivatko toimenpiteet asianmukaisesti suunniteltuja ja voitiinko niiden avulla saavuttaa asetetut tavoitteet. Tätä lähestymistapaa sovellettaessa rakennetukitoimia ei voida arvioida ainoastaan rahankäytön perusteella vaan pikemminkin niiden sosiaalisten etujen mukaan, joita ne tuovat kansantalouteen. Arvioijan käyttämien menetelmien tavoitteena oli toimenpiteiden tehokkuuden vertaamisen, jotta voitaisiin varmistaa varojen jakaminen parhaalla mahdollisella tavalla (eli rahan vertailukelpoinen arvo eri ohjelmissa) ja 15 Tuottavuuteen liittyviä kysymyksiä otettiin harvoin huomioon, sillä ne ovat yksi vaikeimmista arviointikohteista. Tuottavuutta arvioitaessa verrataan ohjelman panoksia (rahavaroja) sen tuotoksiin (sen tuottamat tavarat ja palvelut) ja tuloksiin (ensivaikutukset) sen arvioimiseksi, olisiko samat hyödyt saatu aikaan vähemmillä panoksilla tai vaihtoehtoisesti olisiko samoilla panoksilla voitu tuottaa suurempia hyötyjä. Tuottavuutta tutkittaessa on välttämättä tenia». , vertailuja ohjelmien vaihtoehtojen kanssa. Päävaikeus tällä alalla onkin sopivan mittapuun valinta. - 14- tunnistaa tekstikehyksessä 11. parhaita toimintatapoja. Yksityiskohtaisempi kuvaus esitetään saavutettu. Merseysiden Toiminnan tasolla arviointien olisi pyrittävä mittaamaan missä määrin ohjelman tavoitteet on tapauksessa arviointi käsitti muutamia avainindikaattoreita (pk-yritykset, kunnostettu maa, lattiapinta-ala) sekä tuotostiedot ja vastaavat tulokset työpaikkojen luomisesta ja vaikutuksista yksityiseen sektoriin. Vuodelle 1999 on asetettu määrälliset tavoitteet ja väliarvioinnissa esitettiin niihin liittyen tähän mennessä saavutettua edistymistä kuvaavat lukuarvot. Nämä indikaattorit on esitetty yhdistelminä toimintalinjoittain. Väliarvioinnin jälkeen aloitettiin Merseysiden perustason, tavoitteiden ja tuotostietojen tarkistaminen. Tekstikehys 5: Tehokkuuden arviointi ohjelmaindikaattorien avulla - Merseysiden tavoite 1 (1994-1999) - EAKR-. sta rahoitettavien tukitoimien tosiasialliset tuotokset/tulokset Tekija EAKR-menot Bruttotyopaikat yhteensa (valittOmat & valilliset) Lattiapinta-ala yhteensa Kunnostettu maa yhteensa Yksityiset investoinnit yhteensa milj. £ 1000 % YOA :sta 1 2 3 4 5 28,8 44,4 15,4 4,8 22,1 Yht. 115,5 21 54 42 16 26 31 5,4 9,2 0,8 0,7 3,0 19,2 % YOA- tavoit- teesta 15 142 16 64 454 39 1000 , 114 116 1 9 240 % YOA- tavoit- teesta 20 70 0 15 e/s 24 milj. £ (ha) % YOA- tavoit- teesta 255 17 - 32 210 513 52 12 - e/s 300 73 67 76 0 8 23 176 % YOA- tavoit- teesta 40 90 28 e/s 77 Huom. : Tekijät (eli toimintalinjat) Merseysiden YOA. ssa ovat seuraavat: 1) sisäiset investoinnit, 2) omat yritykset, 3) tietämyspohjaiset toimenpiteet, 4) kulttuuri, media ja vapaa-aika, 5) toimet Merseysiden hyväksi. Lähde: Mid-Term Evaluation report (marraskuu 1996). Toimenpideohjelman tai yhteisön tukikehyksen tasolla määritellyt indikaattorit luovat pohjan, jonka perusteella tehokkuutta voidaan seurata ja arvioida. Lopullisia päätelmiä, etenkään vaikutuksista, ei voida kuitenkaan tehdä pelkästään niiden perusteella, koska joillakin aloilla on vaikea selvittää syy-yhteyksiä (eli ulkoiset tekijät voivat vaikuttaa indikaattoreihin). Indikaattoreiden käyttöä on usein täydennettävä laadullisella analyysilla ja asianmukaisella arviointityöllä. Yleiskatsaus tärkeimpiin tuotoksiin ja tuloksiin Arviointikertomuksista saatavia mikrotaloudellisia tietoja tuotoksista ja tuloksista ei ole helppo esittää yhtenä kokonaisuutena niiden erityispiirteiden ja eri ohjelmien vertailukelpoisuuden puutteen vuoksi. Lisäksi on huomattava, että mahdollisuudet näiden tietojen määrälliseen esittämiseen kauden puolivälissä vaihtelevat 'sekä eri tukitoimien (infrastruktuurien, pk-yritysten, henkilöresurssien jne. ) että kyseisten alueiden mukaan. Arviointikertomusten taso ja kattavuus on väistämättä jonkin verran vaihteleva samoin kuin se, kuinka hyvin avaintekijät (kuten tuotokset, tulokset ja muutokset havaituissa - 1 5- eroissa) voidaan ilmaista määrällisesti. Tekstikehyksessä 6 esitetään joitakin tavoite 1 ja 6 -ohjelmien saavutuksista. Perusinfrastruktuurit - erojen kaventaminen on vaikutus toiminnan Yhteisön ja mitattavissa perusinfrastruktuurien alalla. Näiden suurten investointien vaikutus on toisinaan melkoinen kokonaisrakenteen kannalta. Esimerkiksi Espanjassa yhteisön tukikehyksen varoilla rahoitettava infrastruktuurituki liikenne-, viestintä- ja energianjakeluverkkoihin vastaa keskimäärin yli 25 %:a kansallisista infrastruktuureista. Erot unionin muihin osiin ovat kaventuneet huomattavasti useimmilla aloilla (ks. tekstikehys 6). nähtävissä selvimmin Tekstikehys 6: Tärkeimmät saavutukset perusinfrastruktuurien alalla • Strategisten tieverkkojen kehittämistä koheesiomaissa tuetaan jatkossakin merkittävässä määrin, esimerkiksi parantamalla neljää tärkeintä väylää Irlannissa (vuonna 1996 saavutetaan 49 %, vuoden 1999 tavoitetaso on 53 %) ja rakentamalla valmiiksi Ateena-Thessaloniki -moottoritie (tähän mennessä rakennettu 400 km). Portugalissa moottoriteistä ja pääteistä on saatu valmiiksi 74% vuoden 1999 tavoitteesta. Espanjassa fyysisten infrastruktuurien kanta moottoriteiden osalta kasvoi 13 % vuosina 1993-1995 (viimeisin saatavissa oleva tieto), ja siitä hyötyivät erityisesti vähiten kehittyneet alueet, kuten Andalusia. • Kaikilla tavoite 1 -alueilla on tehty suuria investointeja televiestinnän alalla. Näin on saatu aikaan nykyaikaisempia järjestelmiä, kuten digitaalisia keskuksia ja valokaapeliyhteyksiä. Tämä on kaventanut merkittävästi eroja muuhun unioniin verrattuna näiden palvelujen osalta. Portugalissa puhelinlinjojen keskimääräinen tiheys (100 asukasta kohti) on saatu samalle tasolle EU. n kanssa, vaikka odotettiin, että tavoite saavutettaisiin vasta vuonna 1999. Vastaavasti Italiassa digitalisoinnin aste eteläalueilla on saavuttanut saman tason (85 %) kuin Pohjois-ltalian keskiosissa. Espanjassa digitaaliset verkot ovat lisääntyneet absoluuttisesti 36 % vuosina 1993-1995. • Myös energiankäytön monipuolistamisessa, erityisesti öljyriippuvuuden vähentämisessä, on edistytty. Toimitusten uudesta maakaasun jakeluverkosta pitäisi alkaa Kreikassa. Korkeapaineinen maakaasuputkisto (513 km) on jo saatu valmiiksi ja toinen suuri hanke (1000 km matalapaineista maakaasuverkkoa) on lähes valmis (84 %). Portugalissa yli puolet kaasuverkosta (600 km) oli rakennettu vuonna 1996, ja vuoteen 1999 mennessä kaasuverkko vastaa 7,5 %:a energian kokonaiskulutuksesta. Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa energian käyttö on tähän mennessä vähentynyt merkittävästi verrattuna BKT. een viime vuosina. • tukea annetaan vedenjakelujärjestelmien lisäämiseen. Kreikassa vedenjakelu-, viemäröinti- ja Ympäristöalalla vedenpuhdistuslaitteistojen kapasiteetin ja vedenpuhdistusjärjestelmät, jotka palvelevat noin 5 miljoonaa asukasta (puolta väestöstä), on jo saatu valmiiksi. Investointeja on tehty myös pienemmillä tavoite 1 -alueilla, kuten Pohjois-Irlannin alaohjelmassa, jossa vedenjakelu- ja jätevedenkäsittelyjärjestelmien rakentaminen on luonut noin 2 270 työpaikkaa alueelle. Merkittävää etua ympäristön kannalta on ollut myös kokonaisesta sarjasta erityistukitoimia, mm. suurten saastuneiden teollisuustonttien puhdistamisesta, pk-yritysten ympäristötarkastuksista, eko-tuotteiden kehittämisen tukemisesta ja päästöjen pienentämisestä energian tarjontaa monipuolistamalla. parantamiseen Tuotantoympäristö - tukea työllisyydelle on rakennetuki Tuotantosektorilla yritysten toimintaedellytysten parantamiseen ja tällä tavoin uusien toimintojen edistämiseen Erityisesti pk-yrityksille annettava tuki on yleisesti tunnustettu tärkeäksi tekijäksi työpaikkojen luomisessa. Tämä puolestaan auttaa pienentämään rakenteellisia eroja tuottavuudessa ja tulotasoissa. Esimerkit selventänevät rakennerahastovaikutusten viimeaikaisia kehityssuuntia tällä alalla (ks. tekstikehys 7). suunnattu olemassa olevien 16 Tekstikehys 7: Joitakin saavutuksia tuotantoympäristön alalla • Suurimmissa tukijärjestelmissä on painotettu työpaikkojen luomista, ja järjestelmät ovat toimineet osittain vastapainona teollisen rakennemuutoksen negatiivisille seurauksille. - Hainautissa lähes kaikki tukijärjestelmien käytettävissä olevat varat, erityisesti pk-yritysten tukijärjestelmien varat, on käytetty ennen kauden loppua. On arvioitu, että näiden toimenpiteiden työpaikkatavoitteet on jo nyt ylitetty (yli 2 200 työpaikkaa luotu, vaikka tavoitteena oli I 800 työpaikkaa). - - Saksassa (tavoite 1) rakennerahastojen tukea käytettiin aktiivisesti työllisyyden tukemiseen, esimerkiksi Saksi-Anhaltissa, jossa tuettiin 18 500 työpaikkaa kemianteollisuudessa ja 20 000 työpaikkaa pk-yrityksissä. Italiassa teollisuusohjelma on todennäköisesti luonut tai säilyttänyt yli 75 000 työpaikkaa kaudella 1994-96. • Matkailun alalla lisähyötyä saadaan luodusta uudesta kapasiteetista, kuten Saksissa (11 500 uutta vieraspaikkaa hotelleissa) tai Irlannissa, jossa 18 suurta jo loppuun saatettua hanketta tarjoaa lisämahdollisuuksia parantaa matkailukohteiden laatua ja tasoa. Uusia työpaikkoja syntyy näiden rakennetukitoimien edistämien parannusten avulla. • Teollisuustonttien fyysinen uudistuminen parantaa myös osaltaan taloudellista ympäristöä ja houkuttelee uutta yritystoimintaa. Tämä oli päätoimintalinja eräissä Saksan osavaltioissa sekä esim. Itä-Berliinissä, jossa 51 000 m2 maata kunnostettiin - ja samalla luotiin potentiaalisesti 600 työpaikkaa - tai Saksissa, jossa 620 ha maata muutettiin yrityspuistoiksi. Nord-Pas-de-Calais 'ssa noin 40-45 % tavoite 1 -alueella sijaitsevasta teollisuusmaasta saadaan kunnostettua. Henkilöresurssit: vaikutusten ilmaiseminen määrällisesti työsuunnitelman osana pyrittiin Henkilöresursseja selvittämään koulutustoimenpiteiden vaikutukset koulutettaviin. Näiden tutkimusten tärkeimmät tulokset esitetään tekstikehyksessä 8. erityisarviointien koskevien Tekstikehys 8: Koulutustoimenpiteiden vaikutus koulutettaviin samansuuntaisia tarkasteltiin ainoastaan ammatillisen koulutuksen Espanjassa arvioija teki vertailevan selvityksen koulutettavien sijoittumisesta kohderyhmittäin käyttäen INEMin (Instituto Nacional de Empleo, kansallinen työllisyysinstituutti) tietokantaa näennäisenä vertailuryhmänä. Selvityksessä toimenpiteitä. kanssa: ovat Tärkeimmät päätelmät kokonaisvaikutuksena ilmaistuna koulutettavien sijoittumisaste on keskimäärin 20 % korkeampi kuin vertailuryhmän; nuoret, miehet ja toisen asteen tutkinnon suorittaneet sijoittuvat paremmin. Jos arvioidaan nettovaikutusta ja otetaan huomioon koulutettavien ominaispiirteet, ero vaihtelee kuitenkin huomattavasti. Eroja on esimerkiksi iän suhteen: yli 45-vuotiaat koulutettavat löysivät 32 % useammin työpaikan kuin vertailuryhmän jäsenet. Koulutus näyttää myös parantavan naisten mahdollisuuksia löytää työpaikka: nettovaikutus naisilla on 27,1 %, kun taas miehillä se on 14,9 %. Jos pätevyystasot otetaan huomioon, koulutuksen vaikutus ensimmäisen asteen tutkinnon suorittaneisiin on huomattava: koulutukseen osallistuminen nostaa heidän mahdollisuutensa löytää työpaikka 48,8 %:iin. jälkiarvioinnin 1989-93 vuosien Saksa: GIQstin vaikutus (Gemeinschaft Initiative - Ost) Saksassa arvioidaan, että liittovaltion ohjelma GlOstin (eli nuorten harjoittelupaikkojen) tukemiseksi on vähentänyt nuorisotyöttömyyttä kolmella prosenttiyksiköllä vuonna 1995. Osavaltioiden tasolla on tähän mennessä kerätty vasta vähän sijoittumisindikaattoreita. Koulutustoimenpiteiden yhdistäminen avustuksiin johtaa yleensä parempiin tuloksiin, mutta tämä on pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Esimerkkinä voidaan mainita joitakin alueellisia tuloksia. Itä-Berliinin osalta arvioija päätyi siihen tulokseen, että jatko- ja työllisyyskoulutuksessa olleista 60 % on löytänyt tai säilyttänyt työpaikkansa puolen vuoden kuluttua. Mecklenburg-Etu-Pommerissa koulutusohjelmilla saavutettiin 40-45 %:n sijoittumisaste (21-32 %, jos ensimmäistä kertaa työmarkkinoilla). Yrityksen perustajille tarkoitettu ohjelma, joka periaatteessa yrittää auttaa osallistujia varmistamaan, että he perustavat elinkelpoisen yrityksen, johti siihen, että noin 50 % osallistujista onnistui hankkeessaan. Erilaiset ja opetusohjelmat (tavoitteen 4 tyyppiset toimenpiteet) Mecklenburg-Etu-Pommerissa, Thuringenissä ja Saksi-Anhaltissa lisäsivät osallistujien työpaikan varmuutta 35-77 %. tarkoitetut jatkokoulutus- työntekijöille - 1 7- Portugali: vaikutus koulutusjärjestelmään Vaikutusten Portugalin koulutusjärjestelmän vahvistumiseen (PRODEP. n avulla) on todettu olevan yhteydessä koulutusväylien monipuolistamiseen sekä määrä-ja laatutekijöihin painottamiseen. Opettajien ja muiden kouluttajien kouluttaminen näyttää olevan yksi ohjelman tärkeimmistä saavutuksista sekä ensimmäisellä ja toisella asteella (vastaa 49,3 % opettajakunnasta) että yliopistotasolla (stipendien ja myöntäminen maisterin- koulutusväylien laajentamisessa ja monipuolistamisessa tärkeimpiä muutoksia ovat olleet toisen asteen koulutuksen laajentaminen ja sen lähentäminen työelämään sekä ammatinvalinnan ohjauksen ja neuvonnan lisääminen oppilaitoksissa. Itse asiassa keskiasteen teknikko- koulutuksen tukeminen on luonut kokonaisen alajärjestelmän, joka tarjoaa työmarkkinoilla hyödyllisiä teknisiä taitoja ja joka on vaihtoehto koulutuksen valtaväylälle. tähtäävissä koulutusohjelmissa). Opetus tohtorintutkintoon tai - Maatalouden ja maaseudun kehittäminen Erillisiin ohjelmiin kansallisella tasolla kuuluvista maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä tehtiin erityisarvioinnit. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja alueellisiin ohjelmiin kuuluvan maatalouden osuuden osalta arviointi yhdistettiin yleisempään arviointiin. Tietyt jäsenvaltiot (esim. Irlanti) laativat yksityiskohtaiset arviot ohjelmien eri toimintalinjoista (maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus, nuorten viljelijöiden luonnonhaittakorvaukset, yhtäläiset mahdollisuudet, maatalousalan aloittaminen, koulutus jne. ). Tällaisissa tapauksissa arviointi osoittautui välineeksi, jonka ansiosta tilanne voidaan tuntea paremmin, ongelmia voidaan analysoida ja ne voidaan ratkaista tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä toteuttamalla. Tekstikehys 9: Maataloustukitoimien arviointi - PAMAF (maatalouden rakenteiden nykyaikaistaminen Portugalissa) Arviointikertomuksessa todetaan taloudellisen ja fyysisen toteuttamisen käynnistyneen hitaasti lähinnä asiaa koskevan lainsäädännön laadinnan viivästymisen sekä hallinnossa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Alussa todettu viivästys on kuitenkin saatu hallintaan, ja arvioija uskoo, että ohjelman toteuttamisaikataulu on mahdollista kuroa kiinni ja asetetut tavoitteet saavuttaa, jos joitakin muutoksia tehdään hallinnon tasolla sekä varojen jakamisessa eri toimien kesken. Tähän tukiohjelmaan kuuluvilla toimenpiteet keskittyvät tukemaan maatilojen investointeja, joiden toteutumisprosentti on suuri, infrastruktuureja, kuten kastelujärjestelmiä, maaseutualueiden teitä, maaperän kuivatusta ja kunnostusta, metsiä, maa-ja metsätaloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä, epäsuotuisilla alueilla myönnettäviä luonnonhaittakorvauksia, koulutusta ja tutkimusta. Tämäntyyppisten toimien tavoitteena on vahvistaa maatilojen kilpailukykyä. Ne ovat pääosin jatkoa aikaisemmalle ohjelmalle, joka on osoittautunut antoisaksi. Nämä toimet kuuluvat EU:n rakennepolitiikkaan. Arvioija korostaa erityisesti toimenpiteiden tietynasteista hajanaisuutta, jolla on omat seurauksensa toimenpiteiden tosiasiallisiin vaikutuksiin sekä niiden hallintoon ja toteuttamiseen. Arvioija suosittelee käytettävissä olevien määrien jakamista uudelleen siten, että ensisijaisina pidettyihin toimiin, erityisesti maatiloille myönnettäviin tukiin ja kastelujärjestelmiin, varataan enemmän varoja, ja muistuttaa tarpeesta lujittaa ammattikoulutusta. Toisaalta hän toteaa, että tukia pyritään keskittämään yksityiselle sektorille ja että hankkeiden alueellinen jakautuminen on epätasaista. Kertomuksessa mainitaan joitakin "Maatalous "- ohjelman tuloksia, joita on saatu kaudella 1994-1996. Ohjelman varoista on rahoitettu noin 20 000 hanketta, myönnetty tukea 11 500 maatilalle ja 2 800 nuoren maanviljelijän toiminnan aloittamiseen. Kalastus KOR:n varoista (26 % tuetaan viittä pääalaa: pyyntiponnistusten talousarviomäärärahoista), kalastusalusten uusimista ja nykyaikaistamista (24 %), tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä (23 %), vesiviljelyn kehittämistä (11%) ja kalastussatamien laitteistoa (7 %). KOR tukee tällä hetkellä 31 ohjeimaa, joista 17 sääntelyä 18 kuuluu Talousarviomäärärahoista 65 % koskee tavoitetta 1. tavoitteeseen tavoitteeseen 5 a 1, 12 ja kaksi tavoitteeseen 6. Näiden ohjelmien väliarvioinneista on saatu kiinnostavia tietoja, jotka koskevat tukien tehokkuutta ja ohjelmien muuttamista (varojen jakamista uudelleen tukitoimialojen tai yksittäisten toimien kesken). Niiden myötä on tullut esiin tiettyjä valvontaan liittyviä puutteita, erityisesti sosiaalis-taloudellisten tietojen tuottamisessa. Eräissä tapauksissa on tehty indikaattorien parantamista koskevia ehdotuksia, ja ensimmäiset analyysit toimenpiteiden vaikutuksista työllisyyteen on tehty. Tekstikehys 10: Esimerkki: Espanjan tavoite 1 -ohjelma Tämä kalastuksen toimenpideohjelma, jolle on varattu määrärahoja noin 1 miljardia ecua, on yksi YTK. n tärkeimmistä toimintalinjoista. Ohjelman toimenpiteet keskittyvät pääasiallisesti pyyntiponnistuksen sääntelyyn, alusten nykyaikaistamiseen, tuotteiden jalostukseen, vesiviljelyyn ja kalastussatamien laitteisiin. Arviointikertomuksessa todetaan, että keskimääräinen toteutumisproseniti on kohtalainen (57 %), mutta vaihtelee erittäin suuresti tukitoimialoittain: toteutumisprosentti on alhainen alusten nykyaikaistamisen ja vesiviljelyn osalta (10-20 %) ja korkea salamalaitteiden ja tuotteiden jalostuksen osalta (60-100 %). sekä Heikoimmillaan toimien tehokkuus on vesiviljelyssä (2 %). Tähän toimenpiteeseen vaikuttavat hankkeiden konkretisoitumiseen tarvittavien hallintoteiden pituus, heikko kannattavuus, joka lannistaa mahdolliset valinnassa noudatettavat ympäristötajoitukset. Korkeimmillaan sijoittajat, tehokkuusprosentti on jalostuksessa (65 %). Tällä alalla tuensaajien keskuudessa vallitsee usein voimakas kasvu, joten sijoitusvalmiudet ovat hyvät. Arvioija ehdottaa varojen jakamista uudelleen siten, että pyyntiponnistuksen ja alusten nykyaikaistamiseen ja tuotteiden jalostukseen myönnettäviä varoja lisätään. vesiviljelyyn myönnettäviä varoja pienennetään hankkeiden sääntelyyn ja Edunsaajien keskuudessa toteutettu kyselytutkimus on osoittanut, että ohjelman varoilla tuetuista hankkeista 35 % on luonut tai säilyttänyt työpaikkoja (ensimmäisen analyysin mukaan yhteensä 780 työpaikkaa), erityisesti tuotteiden jalostuksen alalla. Lisäksi on esitetty ehdotuksia toteutus- ja tulos indikaattorien parantamiseksi, vesiviljelyyn liittyvien indikaattorien määrän vähentämiseksi ja aluksia koskevien koskevien työllisyysindikaattorien käyttöönottamiseksi. Lopuksi arvioija toteaa, että ympäristönsuojeluperiaatetta on noudatettu tiukasti vesiviljelyssä, ja suosittaa tämän periaatteen ottamista paremmin huomioon muilla aloilla (tuotteiden jalostuksessa ja satamalaitteissa). vaikutus indikaattorien käyttöönottamiseksi tukitoimialoja kaikkia sekä c) Täytäntöönpanojärjestelyjen laatu Väliarvioinneissa edellytettiin myös varojen hallinnon, erityisesti seurantajärjestelmien sekä hankkeiden valintaperusteiden arviointia. Seuranta- ja indikaattorijärjestelmät Edelliseen ohjelmakauteen verrattuna nykyiset ohjelmat ovat kehittyneet merkittävästi määrällisten indikaattoreiden käyttämisessä ohjelmien toteutuksen seurantaan, niiden vaikutusten edistymisen kokonaistavoitteiden määrittelemiseen. saavuttamisen arviointiin ja Komissio laati Common Guide on Monitoring and Evaluation -julkaisun tavoitteenaan varmistaa lähestymistapojen johdonmukaisuus ja yhtenäiset standardit1. Tämä on ollut 16 indikaattorit. Komission ohjeissa erotetaan Tuotosindikaattorit rakennettujen tiekilometrien maaraja hinta, järjestettyjen kurssien määrä). Tulosindikaattorit koskevat tukitoimien välitöntä vaikutusta (esimerkiksi ajansäästöt tiehankkeessa; koulutuksen hyväksytysti suorittavien henkilöiden määrä). Vaikutusindikaattorit käsittelevät tukitoimien seurauksia. Toisistaan voidaan ja vaikutusten (esim. taloudelliseen ja fyysiseen toteuttamiseen tuotosten, toisistaan tulosten liittyvät - 1 9- tärkeä tekijä näiden parannusten aikaansaamiseksi. Eri ohjelmista saadut kokemukset ovat kuitenkin erilaisia. Joissakin ohjelmissa indikaattorien avulla saatavissa oleva tieto ei riitä mittaamaan toteuttamisen edistymistä tai todistamaan tyydyttävää kehitystä. Muut tavoitteiden pääpuutteet määrittelemiseen sekä fyysisiin tuotoksiin, tuloksiin tai vaikutuksiin liittyvän tiedon johdonmukaisen ja säännöllisen keruujärjestelmän puutteeseen. toimenpiteiden asianmukaisten ja käytännöllisten liittyvät Huolimatta monista parannuksista asianmukaisten indikaattoreiden määritteleminen ja ilmaiseminen määrällisesti on edelleen epätyydyttävä osa ohjelman hallinnossa. Koska lisätyö ja arviointityön tukemiseksi, olisi aluksi etsittävä esimerkkejä hyvistä toimintatavoista tällä alalla. Mielenkiintoisia yrityksiä luoda asianmukaisia hallinnon tietojärjestelmiä löytyy useista ohjelmista. Joitakin esimerkkejä annetaan tekstikehyksessä 11. indikaattorijärjestelmien osalta on seurannan parantamiseksi tarpeen Tekstikehys 11: Seurantajärjestelmien kehittäminen taloudelliset ja fyysiset Hyvin hoidettu tietojärjestelmä on välttämätön (joskaan ei riittävä) edellytys arviointiprosessin tukemiselle. Nord-Pas-de-Calais'n tapaus (tavoite 1) on esimerkki integroidusta seurantajärjestelmästä, indikaattorit hanketasolla. Pohjois-Irlannissa tärkeä osa jossa yhdistetään väliarviointia oli intensiivinen NIQUID-tietokannan tarkastelu (tietokanta kaikista YOA. aan hyväksytyistä indikaattoreista) sen muuttamiseksi tehokkaaksi hallinnon tietojärjestelmäksi YOA. a varten. Arvioija ehdotti 52 tunnistetun indikaattorin edistymisen säännöllistä seurantaa kaikkien 330 YOA. ssa indikaattorin seurannan sijaan. Lisäksi jokaiselle ala-ohjelmalle kehitettiin sarja avainindikaattoreita niiden erityisvaikutusten selvittämiseksi. Merkittävää työtä on tehty myös Italiassa, jossa luotiin standardoitu indikaattori)'ärjestelmä ESR. sta rahoitettavia tukitoimia varten. Portugalissa indikaattorit ovat parantuneet melkein kaikilla tukitoimien aloilla, vaikka mahdollisuuksia aineiston laadun lisäparannuksiin vielä onkin. Hankkeiden valintaperusteet Joissakin tapauksissa ohjelmien ensimmäisen kahden tai kolmen toteuttamisvuoden aikana on kehitetty suhteellisen monimutkaisia järjestelmiä pisteiden antamiseksi yhteisrahoitteisille hankkeille. Kehitetyissä järjestelmissä (esim. Merseysidessa) otetaan huomioon useita tekijöitä samanaikaisesti, ja tukikelpoisuuden arvioimisen lisäksi niissä tarkastellaan valintaperusteita sekä toimintalinja- että toimenpidetasolla. Esimerkiksi toimintalinjatason valintaperusteet; jotka ovat yhteisiä kaikille hankkeille, käsittävät hankkeen tuotokset, taloudellisen kannattavuuden, vaikutukset yksityiseen sektoriin ja nykyään myös ympäristövaikutukset. Monissa väliarvioinneissa on tarkasteltu tällaisten järjestelmien tehokkuutta. Avoimien ja puolueettomien perusteiden, olemassaolo, jota sinällään pidetään hyvänä toimintatapana, ei välttämättä riitä varmistamaan, että parhaimmat hankkeet valitaan. Lisätarkistuksia on tehtävä, esimerkiksi hakijoiden antamien tietojen ja tuotosennusteiden luotettavuuden osalta. tukitoimien erityiset erottaa sijoittuneiden henkilöiden määrä) ja yleiset tai lopulliset vaikutukset eli yleiset sosiaalis-taloudelliset vaikutukset (esim. työllisyyden tai BKT:n kasvu). tai välittömät vaikutukset työpaikkoihin (esim. -20- Tekstikehys 12: Merseyside - järjestelmä pisteiden antamiseksi ESR:sta ja EAKR. -sta rahoitettaville hankkeille Merseysiden YOA. ssa kehitetty hankkeiden valintajärjestelmä käsittää kolme eri tarkastelukohdetta: tukikelpoisuus eli "ydinperusteet", kaikille hankkeille yhteiset toimintalinjatason valintaperusteet ja toimenpidetason valintaperusteet (jotka voivat poiketa toimintalinjatason perusteista). Tavoitteena oli kehittää perusteet, jotka ovat ymmärrettäviä ja avoimia ja joita voidaan soveltaa useisiin erilaisiin hankkeisiin. Tärkeimmät toimintalinjatason perusteet käsittävät seuraavat tekijät: hankkeiden odotetut tuotokset, taloudellinen kannattavuus, edunsaajien laatu (ESR), työmarkkinaseikat, todisteet yhteistyökumppanuuksista ja yhteyksistä, vaikutukset yksityiseen sektoriin sekä ympäristövaikutukset. 2. 3. Arviointitulosten käyttö Kuten edellisessä osassa kerrottiin, väliarvioinnit ovat tärkeä tietolähde ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille ja poliittiset päättäjille. Arvioinnit tarjoavat tietoa avainkysymyksistä, kuten tukitoimiensa päämäärien ja tavoitteiden merkityksestä ja laajempien tekijöiden vaikutuksista kyseisellä alalla. Luotettavan arvioinnin olisi oltava analyyttisesti täsmällinen ja riittävän toiminnallinen, jotta sitä voitaisiin käyttää hyväksi poliitikkoja kehitettäessä. taloudellisten laatu ei kuitenkaan takaa, että niitä välttämättä käytettäisiin Arviointitulosten välitarkistuksessa. Toisin sanoen arviointeja ei voida pitää ainoana lähteenä välitarkistusta tehtäessä. Instituutiot ja politiikkoja toteuttavat toimijat vaihtavat jatkuvasti keskenään tietoja. Muut tekijät, jotka liittyvät makrotalouden tilanteeseen, saattavat myös vaikuttaa suoraan ohjelmatyön lopullisiin päätöksiin. Kun otetaan huomioon tämä laajempi toimintaympäristö, on erotettava kolme erilaista tapaa käyttää tietoja väliarviointiprosessissa. toimii palautemekanismina, Ensinnäkin arviointi tietoja politiikan toimenpiteiden tehokkuudesta. Merkittävässä määrässä tapauksia arvioinnin tuloksia ja suosituksia on suurelta osin noudatettu, ja ne on sisällytetty ohjelmiin tehtyihin muutoksiin. Paras esimerkki on Irlannin yhteisön tukikehyksen väliarviointi, jonka tuloksena syntyi luotettavia ja käyttökelpoisia päätelmiä, jotka johtivat varojen jakamiseen uudelleen eri toimenpiteiden tai alaohjelmien kesken (ks. tekstikehys 12). joka antaa Toiseksi arvioinnilla oli suuri merkitys uusien tietolähteiden tai jatkuvan neuvonnan tarjoajana ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille ja poliittisille päättäjille. Esimerkiksi Hainautin tavoite 1 -ohjelman arviointia, joka käsitti erityisen makrotaloudellisen mallin (ks. tekstikehys 3), pidettiin myös käyttökelpoisena tietolähteenä ohjelmatyössä. Arvioinnin perusteella tehdyt päätelmät avasivat pitkällä aikavälillä näkymiä alueellisen talouden lähentymisestä kohti muiden alueiden talouden tasoa. Muissa arvioinneissa, joissa tarkastelun kohde oli kapeampi, painotettiin pikemmin ohjelman hallinnon tiettyjen kriittisten puolien tärkeyttä kuin koko toteuttamisprosessin kattamista. Lisäksi kokemukset osoittivat, että ohjelman toteuttamiseen osallistuvien kumppanien huomattava panostaminen on avain arviointiprosessin onnistumiseen ja tehokkuuteen. Yksi tärkeä seuraus näistä kokemuksista on, että poliittiset päättäjät osallistuivat arviointikysymyksistä käytyyn keskusteluun, minkä ansiosta oli mahdollista oppia joukko asioita tukitoimien parantamista varten. Vaikkei tämä oppimisprosessi ollut aina muodoltaan jäsennelty, sillä oli merkittävä vaikutus välitarkistusten lopputulokseen. -21 III. TÄRKEIMMÄT SEURAUKSET JA MUUTOKSET Arvioinnit antoivat tietoja välitarkistusmenettelyä varten tarjoamalla kokonaisarvion siitä, mitä oli saavutettu ohjelmakauden ensimmäisen puoliskon aikana. Näiden tekijöiden perusteella kertomuksen tässä osassa arvioidaan tämän menettelyn tärkeimmät tulokset ohjelmiin tehtyjen muutosten osalta. Lisäksi otetaan huomioon missä määrin komission asettamat toimintalinjat on sisällytetty ohjelmiin. 3. 1. Arvioinnin ja ohjelmatyön välinen yhteys Arvioinnit toimitettiin sovitun ajanjakson kuluessa, mikä mahdollisti tulosten 17 vaikutuksen vuosina 1997-1998 tehtyihin välitarkistuksiin. Erityisesti on mainittava kolme uutta jäsenvaltiota. Vaikka niiden ohjelmat alkoivat vuotta myöhemmin kuin muiden jäsenvaltioiden ohjelmat, kaikki kolme jäsenvaltiota tekivät muodollisia järjestelyjä aloittaakseen väliarvioinnit. Komissio edisti kokemustenvaihtoa arvioijien kesken, mikä toi uusia ideoita arviointien suorittamiseen. Tärkeä piirre tässä menettelyssä oli, että merkittäviä muutoksia ei tehty ennen arviointeja ja ohjelmien virallista tarkistusta. Arvioinnit ovat yleisesti ottaen osoittautuneet käyttökelpoisiksi tärkeimpien kysymysten huomioon ottamiseksi laadun selvittämiseksi. Arviointien käyttökelpoisuus on ollut riippuvainen myös analyysin luontaisesta laadusta sekä suositusten toiminnallisesta painottamisesta. tehtävien päätösten tai seuraavaksi ja konkreettisia ehdotuksia, Maaseudun kehittämisen alalla väliarviointien tuloksena esitettiin sekä komission että hallintoviranomaisten pyynnöstä suosituksia joissa ehdotettiin varojen uudelleen jakamista. Espanjassa ja Saksassa ne julkistettiin samaan aikaan kuin vastuussa olevien viranomaisten ehdotukset, sillä perusteet olivat samat (toimenpiteiden toteuttamisen eteneminen seurannan mukaan). Toisissa tapauksissa huomioon otettiin ainoastaan toinen osa (Portugali). Joissain tapauksissa arvioinnit julkistettiin sen jälkeen, kun ohjelmia oli jo muutettu, ja jälkikäteen kävi ilmi, ettei ristiriitoja ollut (Ranska). Italiassa arvioija analysoi ennen kaikkea ongelmat ja toteuttamisvaikeudet ja ohjelmista vastaavat tahot ehdottivat varojen uudelleenjakoa. Irlannin osalta todettiin, että arvioijan suosituksia joidenkin toimenpiteiden aseman lujittamisesta ei voitu toteuttaa rahoituksen puuttumisen vuoksi. Irlannin ja Merseysiden esimerkit koko valaisee esimerkkiä virallisesta Kaksi arviointitapahtumasta varojen uudelleenjakamisesta tehtyjen päätösten toteuttamiseen asti. Nämä esimerkit ovat tukitoimien kahdelta eri tasolta: toinen on laaja yhteisön tukikehys (Irlanti) ja toinen yhtenäinen ohjelma-asiakirja (Merseyside) (ks. tekstikehykset 13 ja 14). välitarkistusmenettelyä alkaen 17 Välitarkistusneuvotteluissa on ollut joitakin viivästyksiä Ranskassa tavoitteen 1 osalta (erityisesti la Réunion) ja Kreikassa (EAKR:sta rahoitettavien tukitoimien ohjelmaan tehtävät muutokset; ESR:sta rahoitettavien toimien muutokset, jotka on suunniteltu vuoden 1998 jälkimmäiselle puoliskolle). Italiassa päätettiin ohjelmaan tehtävistä muutoksista huhtikuussa 1998, ja välitarkistus saadaan valmiiksi lokakuussa joidenkin hitaasti varoja kuluttavien ohjelmien tosiasiallisen edistymisen perusteella. - 2 2- Tekstikehys 13: Välttarkistus (I): Irlannin YTK Kertomuksen mukaan Irlannin YTK on erittäin onnistunut ja varat on käytetty tehokkaasti hyväksi tukemaan ja parantamaan huomattavaa talouden elpymistä. YTK. ssä julkisten menojen suunnittelu keskipitkällä aikavälillä on mahdollistanut järjestelmällisemmän ja tehokkaamman ohjelmatyön monilla aloilla. tiettyihin YTK. n arviointi herätti kysymyksiä julkisten varojen käyttämisen arvosta joihinkin toimenpiteisiin, erityisesti sellaisten ilmaisten tai tuettujen palvelujen tuottamiseen, joista yritykset ja yksittäiset ihmiset olisivat valmiita maksamaan. Perusoletuksena oli, että markkinat ovat tehokkain ja toimivin keino taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseen, joten julkinen tukitoimi on oikeutettu vain, jos markkinat eivät toimi kunnolla ja kyseinen tukitoimi ei itse aiheuta talouden vääristymistä. Näiden teoreettisten olettamusten perusteella erotettiin neljä tilannetta, joissa arvioijien mielestä julkinen tukitoimi markkinataloudessa olisi oikeutettu: sellaisten julkisten tavaroiden ja palvelujen (kuten liikenneinfrastruktuurien) tarjoaminen, joita ei tarjottaisi ilman julkisia tukitoimia; - sellaisten korjaavien tukien käyttöönotto, joiden tarkoituksena on muuttaa tavaroiden ja palvelujen hintaa, jos markkinahinta ei riittävästi kuvasta niistä saatavaa laajempaa sosiaalista hyötyä (esim. pk- yritysten lainakustannukset) sellaisten alakohtaisten toimien hallinnointi, joiden tavoitteena on käyttäytymisen muuttaminen tiedon, tiedostamisen tai ymmärryksen puutteen korjaamisen avulla (esim. yritysten omistajien tai työntekijöiden tutustuttaminen uuteen teknologiaan) - hyvinvoinnin uudelleen)akaminen tukien tai sosiaaliavustuksien avulla pyrittäessä yleisiin sosiaalisiin päämääriin. YTK. n arvioinnissa luokiteltiin siihen kuuluvat 166 toimenpidettä käyttäen edellä olevaa jaottelua. Jokaista luokkaa varten valittiin yksi tai kaksi "ankkuritoimenpidettä " - toimenpidettä, jotka olivat laaja- alaisia tai joilla huolehdittiin julkisen politiikan vanhoista ja hyvin ymmärretyistä tekijöistä - ja niitä käytettiin vertailukohteena muille saman luokan toimenpiteille. Näiden vertailujen perusteella tehtiin päätökset siitä, mitkä toimenpiteet olivat onnistuneita ja mitkä eivät. Noin 150 suositusta puolestaan antoi tietoja siitä, kuinka YTK. n varat voitaisiin käyttää paremmin toimenpiteisiin tai epätoivottuja hyväksi. Erityistä huomiota kiinnitettiin huonosti suunnattuihin vaikutuksia tuottaviin toimenpiteisiin. Arviointi osoitti selvät perusteet sille, että julkisia varoja tuli käyttää enemmän fyysisiin infrastruktuureihin, erityisesti maaseutualueiden teihin. Joidenkin kysynnän ohjaamien toimenpiteiden osalta ehdotettiin, että varojen käyttökohteet tarkistettaisiin vastaamaan tosiasiallista kehitystä siten, että elintarviketeollisuuden alaohjelman tukiosuutta vähennettäisiin. Lisäksi seurantakomiteoiden keskusteluissa todettiin, että nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyttä olisi painotettava enemmän ja että varojen käyttöä koulutukseen ja epäsuotuisassa asemassa oleviin olisi lisättävä. YTK. n arviointi sisältää myös joukon yksityiskohtaisia suosituksia erityistoimenpiteiden hallinnon ja toteuttamisen osalta. Arvioinnissa väitetään esimerkiksi, että kilpailu on riittämätöntä tuettujen palvelujen tarjonnassa valtion elinten valta-aseman ja kilpailun puutteen vuoksi. Seurannan osalta kertomuksessa ehdotetaan lisäparannuksia toteuttamisen edistymistä mittaaviin indikaattoreihin, vaikkakin myönnetään, että nykyinen YTK edustaa kehittyneintä kokeilua seuranta-ja indikaattorijärjestelmien suhteen. Välitarkistuksen tulokset noudattivat pitkälti näitä suosituksia. Vastaavasti muutokset olivat pääasiassa pois tuotantoalalta kohti henkilöresurssien kehittämistä ja taloudellisia infrastruktuureja. Uudelleen jaettiin 163 miljoonaa ecua, painottaen tutkimusta ja teknologista kehittämistä (37 miljoonaa ecua), liikenneinfrastruktuureita (36 miljoonaa ecua) ja koulunkäyntinsä keskeyttäneisiin nuoriin ja muihin marginaaliryhmiin liittyviä toimenpiteitä (46 miljoonaa ecua). - 2 3- Tekstikehys 14: Välitarkistus (II): Merseyside (tavoite 1) Rakennerahastojen tuki Merseysidelle käsittää 816 miljoonaa ecua, ja se käytetään Merseyside Single Programme- ohjelman viiden "muutostekijän" kautta: sisäiset investoinnit ja yrityssektori; alueen omat ja paikalliset yritykset; tietämyspohjainen teollisuus ja pitkälle kehittynyt teknologia; kulttuurin, median ja vapaa-ajan palvelut; toiminta Merseysiden asukkaiden hyväksi. Viimeksi mainittu kohde saa suurimman osan ohjelman varoista (yli kaksi viidesosaa). Sisäisten investointien kohde sai neljänneksen ja paikallisen yritystoiminnan kohde viidesosan ohjelman varoista. Ohjelma käynnistyi samaan aikaan, kun Yhdistyneen kuningaskunnan talous alkoi nousta, jolloin työttömyys väheni ja talous kasvoi, molemmat nopeammin kuin EU. ssa keskimäärin. Merseyside on saanut osansa tästä noususta sillä seurauksella, että rakennerahastovaroja käytetään hyväksi tilanteessa, joka on suotuisampi kuin ohjelmaa kehitettäessä ennustettu tilanne. Vaikka parannukset työttömyyden osalta ovat olleet pieniä suhteessa koko maahan, niiden tarkastelussa olisi otettava huomioon tärkeimpien sosiaalisten ja taloudellisten indikaattoreiden äskettäinen lasku. Väliarvioinnissa arvioitiin ohjelman nykyinen ja potentiaalinen vaikutus Merseysiden asukkaisiin ja yrityselämään, arvosteltiin nykyisiä seurantajärjestelyjä ja tehtiin suosituksia siitä, mihin suuntaan ohjelmaa olisi kehitettävä jäljellä olevan ohjelmakauden aikana. Toimistotyötä täydennettiin tarkastamalla 100 eri hanketta ohjelman edunsaajiin keskittyvän laajan kysely- ja haastattelututkimuksen ohella. Arviointiin liittyvän tutkimuksen huomattava määrä ja hyvä laatu korvasivat merkittävästi varojen rajallisuutta, joka vähensi mahdollisuuksia perusteelliseen analyysiin. Arvioija teki yksityiskohtaisia ja perusteltuja suosituksia ja ehdotti erityisesti, että tulevaisuudessa seuranta- ja arviointityö keskittyisi suurempiin hankkeisiin, joilla on todennäköisesti suurin vaikutus, sekä sellaisiin kysymyksiin kuin syrjäytyminen ja kestävä kehitys. Lisäksi suositeltiin, että nykyistä indikaattorisarjaa laajennettaisiin ohjelman vaikutuksen arvioinnin parantamiseksi. Ehdotetut indikaattorit käsittivät muun muassa pk-yritysten selviytymisasteen ja niiden uuden teknologian käytön indikaattorit. Lisäksi todettiin, että viiden ohjelmatekijän yhteisvaikutukseen ei kiinnitetty tarpeeksi huomiota eikä myöskään asioihin, jotka koskivat useita toimenpiteitä. Välitarkistusvaiheessa ohjelmiin tehdyt muutokset noudattivat pitkälti arvioijan ehdotuksia ja olivat komission vuoteen 1999 asti asettamien aluepolitiikan toimintalinjojen mukaisia. Kaikkiaan 97 miljoonaa ecua jaettiin uudelleen, pääasiassa toimenpiteisiin, jotka todennäköisimmin johtaisivat välittömien työpaikkojen syntymiseen (pk-yritykset, teknologia ja työelämään siirtyminen). Uusia toimenpiteitä luotiin kalanjalostusta ja viestintäteknologian kehittämistä ja soveltamista varten. Komissio asetti myös määräajan kattavalle perustasoaineiston ja määrällisten tavoitteiden selvitykselle, jossa kiinnitetään erityistä huomiota nettotyöllisyysvaikutuksiin. 3. 2. Rakennerahastoista myönnettyjen varojen jakaminen uudelleen Välitarkistuksen kohteena olivat tavoitteiden 1 ja 6 mukaiset yhteisön tukikehykset, yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja muut tukitoimimuodot. Ainoan poikkeuksen muodostivat Saksan uudet osavaltiot (Länder), joissa ohjelmia mukautetaan jatkuvasti. Kaikki välitarkistukset johtivat merkitykseltään vaihtelevaan varojen uudelleen jakamiseen tukitoimien kokonaistehokkuuden parantamiseksi. Käytettävissä olevien rahasummien vuoksi muutosmahdollisuudet ovat suuremmat laajoissa ja monimutkaisemmissa yhteisön tukikehyksissä kuin yhtenäisissä ohjelma- asiakirjoissa. Muutokset eivät kuitenkaan ole suoraan verrannollisia ohjelmien onnistumiseen tai epäonnistumiseen. Jopa hyvin onnistuneessa ohjelmassa (esim. Irlannin YTK) lisäparannuksia ja välttämättömiä korjauksia voidaan tehdä päätoimintalinjoja ja tavoitteita muuttamatta. Varojen jakaminen uudelleen vaihteli suuresti eri ohjelmissa. Varoja uudelleen jaettaessa rahoituksen toteutuminen on ollut yleisenä tarkastelukohteena, erityisesti ohjelmissa, joissa kaikkia myönnettyjä varoja ei ole käytetty. Lisäksi varojen siirroissa heijastuu missä määrin EU:n toimintalinjat on otettu huomioon (ks. 4. 3). Yleenisil ohjelmiin tehtiin pieniä muutoksia (hienosäätöä) vaikuttamatta strategisiin toimintalinjoihin. Joissain tapauksissa (esim. Italian tavoite 1, Portugalin YTK) nämä muutokset käsittivät siirtoja - 24 - varoja hitaammin kuluttavista ohjelmista tai alaohjelmista nopeammin kuluttaviin ottaen tehtiin huomioon muut kuitenkin ohjelmien sisällä ja toimenpiteiden välillä. Inflaatiotarkistuksesta vapautuvia lisävaroja käytettiin myös tiettyjen toimien painottamiseen, erityisesti työllisyyden parantamiseen. Kaaviossa 4 esitetään kussakin jäsenvaltiossa siirrettyjen varojen määrät. laadulliset perusteet. Useimmissa tapauksissa muutoksia Suurimmat muutokset tehtiin tavoitteeseen 1 kuuluvassa yhteisön tukikehyksessä Italiassa (noin 700 miljoonaa ecua, mukaan lukien ohjelman ulkopuoliset varat ja YTK:n sitominen vuoden 1998 indeksiin), seuraavaksi suurimmat Espanjassa (yli 600 miljoonaa ecua) ja Kreikassa (400 miljoonaa ecua ainoastaan kansallisten ohjelmien osalta). Huolimatta suurista rahamääristä muutokset vastaavat ainoastaan 2:sta (Espanja) 5:een % myönnettyjen rakennerahastovarojen kokonaismääristä. Irlannissa rakennerahastojen varoja siirrettiin 160 miljoonaa ecua eli 3 % vuosille 1994-99 varatuista EU:n rakennerahastovaroista. Pohjois-Irlannissa ei siirretty varoja alaohjelmien välillä, lukuun ottamatta inflaatiotarkistuksesta vapautuvien varojen jakamista. Suomessa ja Ruotsissa merkittävimmät muutokset tehtiin yhdistämällä joukko toimenpiteitä ohjelman rakenteen yksinkertaistamiseksi. Sen sijaan joissakin melko pienissä ohjelmissa tehtiin suhteellisesti merkittäviä muutoksia, eli niiden osuus myönnettyjen rakennerahastovarojen kokonaismääristä oli suuri. Belgian Hainautissa noin 19 % saatavilla olevista varoista siirrettiin erityisesti pk- yritysten tukijärjestelmiin. Huolimatta suhteellisen suuresta varojen siirrosta (13 %) Flevolandissa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tehtiin useita pieniä toimenpiteisiin muutoksia vaikuttamatta sen kokonaispäämääriin ja -tavoitteisiin. Näiden muutosten laadusta on jokseenkin vaikea esittää kattavaa yleiskuvausta. Seuraavassa osassa tarkastellaan sen vuoksi ainoastaan joihinkin tärkeimpiin EU:n toimintalinjoihin liittyvien toimien laatua. 25- Kaavio 4: Rakennerahastoista myönnettyjen varojen välitarkistuksessa jäsenvaltioittain (miljoonaa ecua) jakaminen uudelleen 800 -r 700 j- 600 f 500 l 400 t 300 \ 200 100 + 0 • 19% 698 610 • 13% 364 400 • 6% 9,7 m • 4% 20% 18% 16% 14% 12% 10% 8% 6% 4% f 2% 0% •^ <^ O* Jb • «^ < N <N <N -1* • •<& & *f & <N. > <N. & ^- <oN. & -S? <0^ #? +? & ^ <f <r ^ ** A<r > ^ ^ * ^ V ^ JT I • Määrä milj. Ecua • % rakennerahastoista myönnetyistä varoista 1 2 3 4 josta Nord-Pas-de-Calais (19,6 miljoonaa ecua), Korsika (10,1 miljoonaa ecua), Guayana (36,1 miljoonaa ecua) ja Martinique (22,4 miljoonaa ecua). ei välitarkistusta vain EAKR:n varojen uudelleen jakaminen josta Pohjois-Irlanti (69,8 miljoonaa ecua), Merseyside (97,0 miljoonaa ecua) ja Highlands and Islands (21 miljoonaa ecua). 3. 3. EU:n toimintalinjojen sisällyttäminen Ei ole aina helppo arvioida missä määrin komission välitarkistusta koskevissa suuntaviivoissa annetut EU:n toimintalinjat on otettu huomioon. Uudet lisätyt tai jo olemassa olevat toimenpiteet, jotka ovat saaneet lisärahoitusta, voivat kuitenkin osoittaa tehtyjen muutosten laajuutta. Perusinfrastruktuurit - Euroopan laajuisten verkkojen lujittaminen Liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurien erojen kaventaminen on vahvistettu rakennerahastojen sitoumukseksi pitkällä aikavälillä. Tätä kuvastaa erityisesti näille aloille nykyisissä tavoitteen 1 ohjelma-asiakirjoissa vuosille 1994-99 ohjattujen varojen suuri osuus kokonaisvaroista (yli 30 %). Vaikka tämä on yhä tärkeä toimintalinja useimmilla alueilla, ei uusien infrastruktuurien rahoittamiseen ole käytetty merkittävästi varoja. Yleensä painotettiin erityisiä Euroopan laajuisia verkkoja koskevia hankkeita, joiden tavoitteena on luoda tehokkaat yhteydet ja järjestelmät, erityisesti liikenteen alalla (tekstikehys 15). -26 Tekstikehys 15: Lentokenttäohjelma - Italian tavoite 1 Komission hiljattain hyväksymällä lentokenttäohjelmalla, jonka budjetti on 10 miljoonaa ecua, pyritään parantamaan tai kehittämään Etelä-Italian olemassa olevia lentokenttiä. Välitarkistuksen jälkeen sovittiin, että tämä ohjelma saa lisärahoitusta (50 miljoonaa ecua) yksinomaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden toteuttamiseen tämän alan alueellisten infrastruktuurien parantamiseksi entisestään. Tuotantoympäristö - enemmän huomiota työllisyyteen Välitarkistuksen tulokset osoittavat, että työllisyyteen on ollut mahdollista keskittyä useiden toimien avulla (tukijärjestelmien lujittaminen, alueelliset työllisyyssopimukset, paikalliset kehittämisaloitteet jne. ). Monet jo tehdyt päätökset (esimerkiksi alueellisten työllisyyssopimusten sisällyttäminen perusohjelmiin - tekstikehys 16) ovat todisteena poliittisesta tahdosta ja sitoumuksesta taistella tehokkaammin työttömyyttä vastaan. Lisähuomio hankkeiden työllisyysvaikutuksiin, erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvissa hankkeissa, vastaa myös useimpien jäsenvaltioiden politiikkoja. Tämä heijastuu yhteisön tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin. sekä aktiivisempien Väiitarkistuksessa onkin tutkittu politiikan välineiden tehokkuutta työpaikkojen luomisen tukemiseksi tyydyttämiseksi henkilöresurssien ja koulutuksen kehittämistoimenpiteiden avulla. Toiminnan tasolla on korostettu myös työllisyysvaikutuksen mittaamista (esim. Yhdistyneen kuningaskunnan alueet, Nord-Pas-de-Calais) ja työllisyyden ottamista enemmän huomioon hankkeiden valintaperusteissa (esim. Italia). työllisyyspolitiikkojen tarpeen Tekstikehys 16: Alueelliset työllisyyssopimukset Kolmessa jäsenvaltiossa (Espanja, Kreikka, Italia) seurantakomiteat sitoivat YTK:n varoja ohjelmaan tai erityistoimenpiteeseen rahoittaakseen alueellisia työllisyyssopimusten toimintasuunnitelmia. Espanjassa (tavoite 1) etusijalle asetettiin viisi sopimusta, jotka EU. n rahoitusta saavat 55 miljoonaa ecua (YTK. n inflaatiotarkistuksesta vapautuvia lisävaroja), uudeksi monialueelliseksi ohjelmaksi yhdistämistä varten. Kreikassa suunnitellaan, että vuosien 1997 ja 1998 inflaatiotarkistuksesta vapautuvat lisävarat ohjataan erityisiin alaohjelmiin parhaillaan tarkasteltavana olevien alueellisten ohjelmien sisällä. Italiassa kansalliset viranomaiset esittivät välitarkistuksen yhteydessä monialueellista ja monesta rahastosta rahoitettavaa 280 miljoonan ecun hanketta, jossa 140 miljoonan ecun tuki rakennerahastoista koskisi 9 sopimusta. Kansallisia tukijärjestelmiä, joiden rahoitukseen rakennerahastot osallistuvat, on myös tarkasteltu niiden työpaikkojen luomiseen sekä pk-yrityksiin kohdistaman huomion lisäämiseksi (ks. tekstikehys 17). Tekstikehys 17: Pk-yritykset: Kreikan YTK Kreikan viranomaiset ovat lujittaneet teollisuuden toimenpideohjelmaansa pk-yritysten osalta 136 miljoonan ecun lisärahoituksella. Kansallista tukijärjestelmää on muutettu komission suuntaviivoja vastaavaksi lisäämällä tukea yrityspalveluille ja myöntämällä epäsuoraa tukea suorien tukien sijaan. Välittäviä elimiä on perustettu johtamaan pk-yrityksiin kohdistuvaa toimintaa ja hankkeet valitaan kilpailun perusteella. Rahoitettavat pk-yrityshankkeet (noin 1 450 hanketta yli 4 200 hakemuksesta hyväksyttiin) arvioitiin myös ennakolta. Ympäristöjä kestävä kehitys Ympäristö kestävän kehityksen osatekijänä on yksi niistä EU:n laajemmista toimintalinjoista, joka useimmiten otetaan huomioon välitarkistuksen yhteydessä. Tähän tavoitteeseen pyrkiminen otetaan huomioon sekä ottamalla käyttöön erityistoimenpiteitä että ennen kaikkea yhdistämällä ympäristötavoitteet laaja-alaisesti muihin ohjelman (indikaattorien puuttuminen, liittyvien ongelmien toimintalinjoihin. Tavoitteisiin - 2 7- metodologiset kysymykset) vuoksi väliarvioinnin perusteella ei voitu kaikissa tapauksissa tehdä ohjelmia mukautettaessa tarvittavia toimintaan liittyviä päätelmiä. Erityistä huomiota kiinnitettiin hankkeiden ympäristövaikutusten järjestelmällisen arvioinnin puutteeseen ja hankkeiden laadun parantumiseen, joka voitaisiin varmistaa lisäämällä luotu pohjaa tällaisten arviointien ympäristönsuojelun sekä yleensä hankkeiden valintamenettelyjen parantamiselle uudella ohjelmakaudella (tekstikehys 18). järjestelmällisyyttä. Arviointien avulla on Tekstikehys 18: Ympäristön huomioon ottaminen Ympäristö on useimmille jäsenvaltioille jo pitkäaikainen huolenaihe. Jotta rakennerahastot voisivat osallistua tehokkaasti ympäristönsuojeluun, niiden on otettava tämä kysymys huomioon kaikissa hankkeita koskevissa päätöksissä ympäristöhaittojen minimoimiseksi ja parhaiden mahdollisten etujen aikaan saamiseksi, esimerkiksi asettamalla etusijalle hankkeet, joilla on myönteisiä ympäristövaikutuksia (ennalta ehkäisevä toiminta, ekotuotteetjne. ). Komission yksiköt ottavat aktiivisesti osaa ympäristövaikutusten arviointiin (aiheesta jo käynnistetty temaattinen erityistutkimus, käsikirja aluekehityssuunnitelmien ja EU:n rakennerahasto-ohjelmien ympäristöarvioinnista jne. ) parantaakseen tämän kysymyksen huomioon ottamista. Toiminnan tasolla on edistytty ottamalla ympäristö "ydinperusteeksi" hankkeiden valinnassa erityisesti Suomessa ja Ruotsissa. Hiljattain tämä peruste otettiin käyttöön myös Italiassa teollisuusohjelman uusien teollisuushankkeiden valinnassa. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Koska tutkimus- ja kehitysmahdollisuudet ovat yleensä jo kohdallaan, nykyisten varojen käyttö oli optimoitava. Joitakin parannuksia tehtiin erityisesti lisäämällä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen investointeja paikalliseen yritystoimintaan ja teollisuuteen (ks. tekstikehys 19). Tekstikehys 19: Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: Irlanti Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen merkitys tunnustettiin alkuperäisessä YTKssä, ja sen asemaa on korostettu entisestään välitarkistuksen yhteydessä. Noin 37 miljoonaa ecua myönnettiin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen lisätoimenpiteisiin teollisuuden toimenpideohjelmassa. Tarjouskilpailut ja alennetut tukiosuudet otetaan käyttöön. Seurantakomitea sopi myös, että tietyt teollisuudelle tarkoitetut palvelut voidaan tarjota kustannusten korvaamisperiaatteella. Tietoyhteiskunta Myös tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevaan toimintalinjaan on ohjattu lisävaroja tunnustuksena sen merkityksestä maantieteellisen eristäytyneisyyden aiheuttamien vaikutusten vähentämisessä ja näin ollen investointien ja tuottavuuden lisäämisessä (tekstikehys 20). Tekstikehys 20: Tietoyhteiskunta (Portugali, Espanja) Espanjassa tietoyhteiskunnan kehittämisestä luotiin uusi YTK:n osa-alue (6. 6. ) noudattaen arvioijan erityissuositusta. Tämän toimintalinjan tukemiseen on varattu alkurahoituksena 46 miljoonaa ecua. EAKR. sta rahoitettavat toimenpiteet pyrkivät interaktiivisia palveluja yliopistoille, matkailulle ja yrityksille. ESR. sta rahoitettavat toimenpiteet keskittyvät erityisiin kansalaisten ja paikallisten viranomaisten koulutustoimiin. tarjoamaan ammatillisia ja Portugalin YTKssä aikaansaatu avaininnovaatio on ollut päätös ottaa käyttöön uusi toimenpide tietoyhteiskunnan tukemiseksi televiestinnän alaohjelmassa. Tämä toimenpide on saanut noin 7 miljoonaa ecua EAKR. sta. Lisäksi myös muissa YTK. n tukitoimissa on tehty merkittäviä ponnisteluja, erityisesti paikallisessa kehittämisohjelmassa (PDDR), johon kaikki alueelliset kehittämiskeskukset liitetään, tai koulutusohjelmassa, jossa toisen asteen oppilaitokset pääsevät osallisiksi Internet-yhteyksistä. - 2 8- Henkilöresurssien kehittäminen tähtäävissä tukitoimissa keskittymistä Henkilöresurssien kehittämiseen työttömiin pidettiin välttämättömänä sen jälkeen kun painopiste oli ollut kolme vuotta nuorissa. Työttömien huomioon ottaminen, mikä vastaa työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa omaksuttua ennalta ehkäisevää lähestymistapaa, tapahtui eri muodoissa: yhdistettyjen tukitoimien lujittaminen (ammatinvalinnanohjaus ja neuvonta, koulutus, työllistämistuet), pienyritysten uusien koulutusmuotojen ja paikallisten työllisyyspalvelujen kehittäminen. Nuoriin suunnatuissa tukitoimissa ja koulutusohjelmista kohti tukitoimia, jotka suosivat nuoria, jotka ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta, ja koulunkäyntinsä keskeyttäneitä nuoria. Tässä suhteessa on tuettu ja koulutuksen sekä työllisyysjärjestelmien yhdentymistä, perusopetusjärjestelmien erityisesti toisen asteen ylemmän tason ammatillisessa koulutuksessa (tekstikehys 21). perustamiseen myönnettävien tukien mainostaminen, perinteisistä edistämään siirtymistä pyrittiin opetus- pois Tekstikehys 21: Henkilöresurssien kehittäminen - Irlanti tavoite 1 Seurantakomitea hyväksyi toimenpideohjelman (HRDOP) välitarkistuskertomuksen lokakuussa 1997. Välitarkistukseen saatiin tietoja paitsi HRDOP-, YTK- ja ESR-ohjelmanarviointiyksikön kertomuksista myös kansallisten ja yhteisön politiikkojen toimintalinjoista, kuten Government White Paper-ja EU. n työllisyysstrategia- asiakirjoista. Irlannin henkilöresurssien kehittämistä koskevan Seurantakomitean hyväksymä välitarkistuspaketti käsitti laajan poliittisen kehyksen, varojen jakamisen uudelleen ja korjatun rahoitussuunnitelman (ohjelman sisällä oli muutoksia 40 miljoonaa ecua, toimenpideohjelman nettolisäys oli 14 miljoonaa ecua) ja toimenpideohjelman ja YTK:n arviointien sellaisten laadullisten suositusten valitsemisen, jotka edellyttivät toimintaa. Eniten varoja siirrettiin toimenpideohjelman sisällä koulunkäyntinsä keskeyttäneitä koskevalle toimenpiteelle (lisättiin 26 miljoonaa ecua) tavoitteena tarjota vähintään 1 000 lisäpaikkaa (ja tarvittaessa vielä 1 400 lisää rahoitusmahdollisuuksien mukaan). Näihin toimenpiteisiin liittyviä muita toimenpiteitä lujitettiin, jolloin lähestymistavasta tuli joustavampi. Myös muissa toimenpiteissä mahdollistettiin varojen jakaminen uudelleen ja lisäpaikat varattiin koulunkäyntinsä keskeyttäneille nuorille. Seurantakomitea hyväksyi myös laadulliset suositukset pitkäaikaistyöttömiin keskittämisestä, teollisuuskoulutuksen ja työnantajien lastenhoitoinfrastruktuurien investointien lisäämisestä. tarpeiden vastaavuuden lisäämisestä ja Yhtäläiset mahdollisuudet Yhtäläisiä mahdollisuuksia on lujitettu monissa ohjelmissa, vaikkakin tämä toimintalinja toimenpidetasolla. ilmenee usein poikittaisena Merkittäviä ponnisteluja tehtiin kuitenkin joidenkin toimenpiteiden ohjaamiseksi tätä toimintalinjaa piirissä. EAKRista rahoitettavien tukitoimien piirissä otettiin käyttöön erityistoimenpiteitä naisyrittäjyyden lisäämiseksi, erityisesti Italian ja Kreikan teollisuusohjelmissa (ks. tekstikehys 22). tavoitteena eikä järjestelmällisesti henkilöresurssitukitoimien erityisesti kohti, Tekstikehys 22: Yhtäläiset mahdollisuudet: naisyrittäjyyden lisääminen Naisten osallistumista yritystenperustamisjärjestelmiin on rohkaistu joissakin ohjelmissa. Italiassa ja Kreikassa otettiin teollisuuden toimenpideohjelmissa käyttöön erityinen naisyrittäjyystoimenpide (jota tuettiin kansallisella lainsäädännöllä). Suomessa aiotaan taata naisille pääsy halpakorkoisten lainojen järjestelmään, joka on parhaillaan tutkittavana. IV. VAIKUTUKSET POLITIIKKOIHIN JA TULEVAISUUDEN HAASTEET Tässä kertomuksessa aikaisemmin esitetyt välitarkistusmenettelyn osatekijät vaikuttivat politiikkoihin eri tavoin. Niiden ansiosta huomiota kiinnitettiin tiettyihin toteutuksen ja hallinnon kysymyksiin, joita voitiin ottaa huomioon jo jäljellä olevan ohjelmakauden - 2 9- aikana. Lisäksi ne tarjosivat viitteitä arvioinnissa ilmikäyneistä tulevaisuuden haasteista ja pohjan tulevien ohjelmien strategisten toimintalinjojen tarkastelulle. 4. 1. Nykyisten täytäntöönpanoa koskevien järjestelyjen vaikutukset lyhyellä aikavälillä Välitarkistuskeskusteluissa painotettiin usein, että seurantamenettelyissä kiinnitettiin yleensä enemmän huomiota varojen käyttöön kuin fyysisiin saavutuksiin. Suurin osa väliarvioinneista viittasi uusien indikaattoreiden tarpeeseen, jotka mahdollistaisivat ohjelman tulosten ja vaikutusten paremman mittaamisen. Tällaisten indikaattoreiden valitseminen - samoin kuin luotettavuuden ja kunnollisen määrällisesti ilmaisemisen varmistaminen - parantaa seuraavien väliarviointien laatua ja mahdollisuuksia. Jotkut jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet toimenpiteisiin joidenkin tekijöiden parantamiseksi nykyisissä rakennerahastojen täytäntöönpanoa koskevissa järjestelyissään. Ne pyrkivät muun muassa: - - - - asettamaan selkeät määrälliset tavoitteet ja indikaattorit seurantaa ja arviointia varten (esim. Itävalta, Portugali, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta) vahvistamaan paremmat valintaperusteet hankkeille (mukaan lukien työllisyys- ja ympäristöperusteet, esim. Italia) yksinkertaistamaan hallintoa erityisesti pienissä ohjelmissa (esim. Suomi, Ruotsi) varmistamaan eri rakennetukitoimien yhteisvaikutuksen (esim. Portugali, Espanja). 4. 2. Alustavia ajatuksia tulevia ohjelmia varten vuoksi tarpeiden ohjelmiin tarkasteltiin muuttuvien olosuhteiden ja toteutusvaiheen aikana Välitarkistuksessa syntyvien tarvittavia muutoksia. Samaan aikaan väliarviointien kanssa sekä komissio että jäsenvaltiot ovat tehneet strategisia selvityksiä, joissa tarkastellaan nykyisten tukitoimien jälkeistä aikaa. Selvitysten tarkoitus oli valmistella tarkastellaan pitkällä aikavälillä kysymyksiä, joita ei ole voitu ottaa huomioon olemassa olevien ohjelmien loppukaudella. Komissio on esimerkiksi täydentänyt Italian väliaikaisen arvioinnin rajallista tietomäärää tukikehyksen eri aiheisilla liittyvät toimintalinjoihin teknologinen kehittäminen, ympäristö, liikenneinfrastruktuurit ja henkilöresurssien kehittäminen). tärkeimpiin yhteisön tutkimus ja tulevia rakennetulcitoimia, ja niissä liittyvät tukijärjestelmät, tutkimuksilla, (teollisuuteen jotka Näissä tutkimuksissa käsiteltiin tiettyjä politiikan avainkysymyksiä sekä annettiin suosituksia tulevien yhteisön tukikehysten korjaamista varten. Vaikka tutkimukset ovat olosuhteiden pakosta laajoja näkymiltään, ne ovat kuitenkin antaneet hyödyllistä tietoa välitarkistusmenettelyä varten, esimerkiksi rahoituksen painopistealueiden tulevaa valintaa koskevissa kysymyksissä. Rahoituksen painopistealueiden tarkistaminen aloitettiin joissakin jäsenvaltioissa jo välitarkistuksen yhteydessä. Kansallisten viranomaisten kanssa on jo järjestetty epävirallisia keskusteluja ja seminaareja joistakin tulevaisuuden avainkysymyksistä huolehtimista varten. Komissio on tehnyt tutkimuksia neljästä aiheesta (tutkimus ja teknologinen kehittäminen, pk-yritykset, ympäristö ja kumppanuuden poiiaate) auttamaan 30 laajojen toimintalinjojen valitsemista ja helpottamaan uusien järjestelyjen käyttöönottoa vuoden 1999 jälkeiselle kaudelle. 4. 3. Arvioinnin asettamat haasteet Tämä kertomus on osoittanut, että arviointikäytännössä on edistytty huomattavasti tavoite 1 ja 6 -ohjelmissa. Tärkeimpiä välitarkistuksen hyvien toimintatapojen piirteitä on esitelty kertomuksessa koko ajan, mukaan lukien: - arvioinnin luotettavuus (menetelmät ja laatuperusteet) - ohjelman toteuttamiseen osallistuvien yhteistyökumppanien osallistuminen arviointiprosessiin - välitarkistusmenettelyn organisaatio ja ajoitus - arvioinnin asema palautteena tehtäessä päätöksiä ohjelman muutoksista ja ennakoitaessa avainkysymyksiä. Tämän kokemuksen perusteella saadut tulokset voivat muodostaa pohjan hyvien toimintatapojen laatimiseksi seuraavien ohjelmien malliksi, jotta rahastojen hallintoa voitaisiin parantaa entisestään. Ratkaisevaa on, miten tulosten perusteella edistetään hyvien toimintatapojen järjestelmällisempää levittämistä alueen sisällä ja eri alueiden välillä. Nykyisten kokemusten perusteella välitarkistus osoittaa, että toiminnan laatua on tarpeen parantaa jatkuvasti, jotta tulevien ohjelmien yhteydessä kohdattavat haasteet voitaisiin ottaa huomioon. Arvioinnin vakiinnuttaminen päätöksenteon toimintamuodoksi Arviointia pidetään yhä useammin hallinnon toimintamuotona, jonka olisi autettava poliittisia päättäjiä ja ohjelmien hallinnosta vastaavia tahoja heidän työssään ja annettava heille tärkeitä tietoja toimenpiteiden ja ohjelmien tehokkuudesta. Tämän toimintamuodon organisaatiossa olisi yhdistettävä entistä paremmin luotettavien ja operationaalisten tulosten tuottaminen ja niiden yhdistämisen päätöksentekoprosessiin. Tämä merkitsee tarvittaessa riittävien rakenteiden luomista aryiointitoimien hallintoa varten kumppanuuksien yhteydessä. Seurantajärjestelmien ja indikaattoreiden parantaminen Kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat jo ryhtyneet joihinkin merkittäviin toimiin täydentääkseen seurantajärjestelmissään olevia aukkoja tai korjatakseen niiden puutteita ohjelmakauden indikaattoreiden määrittelemisessä ja tiedon keräämisessä ovat välttämättömiä, jotta he voivat suorittaa hallintotehtävänsä tehokkaammin. Taloudellisten ja fyysisten indikaattoreiden entistä parempi yhdistäminen on myös tärkeää ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille. Parannukset puoliskolla. olevalla jäljellä Tulevia ohjelmia varten on tarvetta varmistaa perustason ja tavoiteindikaattoreiden riittävä ilmaiseminen määrällisesti ja hankkia vertailuaineistoa, jotta voitaisiin helpottaa vertailua ohjelman sisällä ja ohjelmien välillä. Komissio antaa aikanaan ohjeita tämän alan menetelmistä, mukaan tarkoituksenmukaisista indikaattoreista rakennerahastojen tukitoimien pääaloilla. lukien alustavan luettelon -31 Arviointimenetelmien tukeminen Arviointimenetelmien alalla on edistytty huomattavasti. Komission vuonna 1994 käynnistämä MEANS-ohjelma on auttanut kehittämään asiantuntemusta komissiossa rakennerahastojen yhteydessä saatujen omakohtaisten kokemusten avulla. Ei ole olemassa ainoastaan yhtä standardoitua menetelmää vaan ennemminkin laaja valikoima menetelmiä, jotka olisi räätälöitävä niin, että ne vastaavat kunkin ohjelman erityisiä tarpeita ja tilanteita. Arviointitekniikkoja koskevaa tietämystä pyritään parantamaan sekä arvioijien että arviointitulosten laatua tarkkailevien ohjelmien hallinnosta vastaavien tahojen ponnisteluin. Monenvälisen kokemustenvaihdon edistäminen Koska arviointi on tunnustettu tärkeäksi päätöksenteon välineeksi, kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat yleensä kiinnostuneita epävirallisista kokouksista vaihtaakseen kokemuksiaan ja mielipiteitään arvioinnista. EU:n tasolla toimiva tekninen arviointiryhmä koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja rakennerahastojen hallinnossa mukana olevista komission virkamiehistä. Tätä ryhmää voitaisiin pitää sopivana foorumina arviointiin liittyvistä kysymyksistä keskustelemiselle ja parhaiden toimintatapojen levittämiselle. Tärkeimpiä kaikkia kiinnostavia kysymyksiä ovat (esim. työllisyysvaikutusten mittaaminen) sekä arviointitulosten käyttö politiikan kehittämiseen. tarkoituksenmukaisuus arviointimenetelmät erityyppiset ja niiden Rakennetuki toimien kokonaistehokkuuteen vaikuttaa myös se, missä määrin kansalliset toimenpiteisiin parantaakseen ja alueelliset seuraavaa seurantajärjestelmiä välitarkistusmenettelyä varten. ja pystyvät omaksumaan hyviä toimintatapoja viranomaiset tarvittaviin ryhtyvät 32- Liite I: Tekstikehykset Tekstikehys 1: Arvioinnin Andalusian TO (tavoite 1) toteutettavuuden arviointi EAKR:sta rahoitettava Tekstikehys 2 Arvioinnin järjestäminen - erikoisrakenteiden luominen Tekstikehys 3 Arvioinnin laadun arvioiminen: Irlannin YTK:n arviointi Tekstikehys 4 Hainaut (tavoite 1): HELM-malli Tekstikehys 5 Tehokkuuden arviointi ohjelmaindikaattorien avulla - Merseysiden tavoite 1 tukitoimien - EAKR:sta tosiasialliset tuotokset/tulokset rahoitettavien (1994-1999) Tekstikehys 6: Tärkeimmät saavutukset perusinfrastruktuurien alalla Tekstikehys 7: Joitakin saavutuksia tuotantoympäristön alalla Tekstikehys 8: Koulutustoimenpiteiden vaikutus koulutettaviin Tekstikehys 9: Maataloustukitoimien arviointi - PAMAF (maatalouden rakenteiden nykyaikaistaminen Portugalissa) Tekstikehys 10 Esimerkki: Espanjan tavoite 1 -ohjelma Tekstikehys 11 Seurantajärjestelmien kehittäminen Tekstikehys 12 Merseyside - järjestelmä pisteiden antamiseksi ESR:sta ja EAKR:sta rahoitettaville hankkeille Tekstikehys 13: Välitarkistus (I): Irlannin YTK Tekstikehys 14: Välitarkistus (H): Merseyside (tavoite 1) Tekstikehys 15: Lentokenttäohjelma - Italian tavoite 1 Tekstikehys 16: Alueelliset työllisyyssopimukset Tekstikehys 17: Pk-yritykset: Kreikan YTK Tekstikehys 18; Ympäristön huomioon ottaminen Tekstikehys 19: Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: Irlanti Tekstikehys 20: Tietoyhteiskunta (Portugali, Espanja) Tekstikehys 21: Henkilöresurssien kehittäminen - Irlanti tavoite 1 Tekstikehys 22: Yhtäläiset mahdollisuudet: naisyrittäjyyden lisääminen -33 Liite 2: Tavoite 1 - ohjelmien taloudellinen toteutus Tavoit 1: Sidotut varat/yhteenlaskettu rahoituspa nos Tavoit 1: Maksat/yhteenlaskettu rahoituspa nos I vuosittain —•— yhteensä vuosittain • yhteensä J3N ^ f 64 -f Tavoite 1 - ohjelmien taloudellinen toteutus jäsenmaittain & ^ * -^ </ ^ <fi & </ S ^ ^ j$ <f 4? (Itävalta: YOA hyväksytty v. 1995) O Sidotut varat/yhteenlaskettu rahoituspanos Q Maksut/yhteenlaskettu rahoftuspanos 34 Tavoite 6 - ohjelmien taloudellinen toteutus - Suomi Tavoit 6: Sidotut varat/yhteenlaskettu rahoituspanos - Suomi Tavoit 6: Maksat/yhteenlaskettu rahoituspanos - Suomi M vuosittain -•— yhteensä 1998(1 vuosipuoliskd) Tavoite 6 - ohjelmien taloudellinen toteutus - Ruotsi Tavoit 6: Sidotut varat/yhteenlaskettu rahoituspanos - Ruotsi Tavoit 6: Maksat/yhteenlaskettu rahoituspanos - Ruotsi % 60 % 60 32 -• 1994 1996 vuosittain -•—yhteensä 0 1998(1 vuosipuoliskd) vuosittain • yhteensä 1998 (1 vuosipuoliskd) -35 Liite 3: Raportit Tavoite 1 - raportit Austria Belgium Germany Germany Germany Germany Germany Germany Germany Spain Spain Spain Spain Spain Spain Spain BURGENLAND: ZWISCHENEVALUATION DES ZIEL1-PROGRAMMS BURGENLAND: Endbericht HAINAUT : EVALUATION INTERMEDIAIRE DU DOCUP OBJECTIF 1 HAINAUT - RAPPORT FINAL - REGION WALLONNE BERLIN: ZWISCHENBEWERTUNG DER EU- STRUKTURFONDSINTERVENTIONEN IM LAND BERLIN IM ZEITRAUM 1994 BIS 1996 BRANDENBURG: ZWISCHENBEWERTUNG ZUM EINSZATE DES EFRE, DES ESF UND DES EAGFL-A IM LAND BRANDENBURG 1994-1996 MECKLENBURG-VORPOMMERN: ZWISCHENBEWERTUNG DES EINSATZES DER EUROPÄISCHEN STRUKTURFONDS (EAGFL, EFRE, ESF) FOR DIE PERIODE 1994 BIS 1996 IM BUNDESLAND MECKLENBURG-VORPOMMERN SACHSEN: ZWISCHENEVALUIERUNG DES EINSATZES DER EUROPÄISCHEN STRUKTURFONPS IM FREISTAAT SACHSEN 1994-1996 SACHSEN-ANHALT: ZWISCHENBEWERTUNG DES EINSATZES DER EU-STRUKTURFONDS IN SACHSEN-ANHALT FÖR DEN ZEITRAUM 1994 BIS 1996 THURINGEN: DIE EUROPÄISCHEN STRUKTURFONDS IN THURINGEN : ZWISCHENBEWERTUNG DES MITTELEINSATZESVON 1994 BIS 1996 NEUE BUNDESLÄNDER : DIE EUROPÄISCHEN STRUKTURFONDS IN DEN NEUEN* BUNDESLÄNDERN - ZWISCHENBEWERTUNG DES MITTELEINSATZES VON 1994 BIS 1996 (BERLIN/ BRANDENBURG/MECKLENBURG- VORPOMMERN/SACHSEN/SACHSEN- ANHALT/THURINGEN) PO CANARIES : EVALUACION INTERMEDIA PROGRAMA OPERATIVO DE CANARIAS (FEDER) 1994-1999 OP INCENTIVOS REGIONALES : EVALUACION INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO DE INCENTIVOS REGIONALES FEDER (1994-1999) PARA LAS REGIONES ESPANOLAS INCLUIDAS EN EL OBJETIVO N°l DELOS FONDOS ESTRUCTURALES EUROPEOS CANTABRIA : ESTUDIO DE EVALUACION INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO DE CANTABRIA (FEDER) 1994-1999 CASTILLA Y LEON : EVALUACION DE LOS PROGRAMAS OPERATIVOS DEL FEDER Y DEL FSE 1994-1999 DE CASTILLO Y LEON EVALUACION INTERMEDIA DE LA SUBVENCION GLOBAL FEDER-CDTI EN LAS REGIONES OBJETIVO 1 (1994-1999) ESTUDIO DE EVALUACION INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO DE INFRAESTRUCTURA CIENTIFICA DEIPERIODO 1994-1999, EN REGIONES ESPANOLAS INCLUIDAS EN EL OBJ. 1, COFINANCIADO CON FEDER Y COORDINADO POR CICYT EVALUACION INTERMEDIA DEL MARCO COMUNITARIO DE APOYO-REGIONES OBJETIVO 1- 1994-1999-ESPANA -36 Apr-98 OIR Apr-97 SEMA GROUP/RIDER- UCL May-97 PROGNOS BERLIN May-97 TROJE BERENTUNG HANN, MUNCHEN Apr-97 BUSTRO GmbH ROSTOCK May-97 DIW BERLIN May-97 ISW HALLEFLEIPZIG "May-97 IFO INSTITUT FÖR WIRTSCHAFTSFOR- SCHUNG DRESDEN Sep-97 IFO INSTITUT FOR WIRTSCHAFTSFOR- SCHUNG DRESDEN Jun-97 SERVICIOS OMICRON, S. A. May-97 SERVICIOS OMICRON SA Jun-97 INFYDE Jan-97 (UNIV. VALLADOLID) Jun-97 INFYDE/CDTI Jul-97 PRICE WATERHOUSE Sep-97 QUASAR Spain Spain Spain Spain Spain Spain Spain Spain Spain Spain Spain France France France France Jul-971 (UNIV. VALLADOLID) Jun-97 GEDESA May-97 AGRO CONSULTING INTERNATIONAL May-97 Jul-96 ARANDA Y BELTRAN S. L. ESTUDIOS Y ANALISIS SOCIO ECONOMICOS UNIVERSIDAD DE OVIEDO Dec-97 ANDERSON ARTHUR Aug-97 ECOTEC Jul-97 Mar-98 UNIVERSIDAD DE CASTILLA-LA MANCHA INSTITUTO DE DESARROLLO REGIONAL, FUNDACIÖN UNIVERSITARIA ARENALGRUPO CONSULTOR SL INSTITUTO DE DESARROLLO REGIONAL, FUNDACIÖN UNIVERSITARIA FERECONSULTANTS Jun-97 Feb-98 ERNST & YOUNG Dec-97 ACT Feb-96 CODE/ATHOS CASTILLA Y LEON : EVALUACION DE LOS PROGRAMAS OPERATIVOS DEL FEDER Y DEL FSE 1994-1999 DE CASTILLO Y LEON CEUTA : 2e ESTUDIO DE EVALUACION INTERMEDIA DEL MARCO DE APOYO COMUNITARIO DE LAS REGIONES OBJETIVO N°l PARA CEUTA (PO CEUTA 1994-1999) GALICIA: EVALUACION INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO DE GALICIA 1994-1999 cofmanciado por el FEDER (PO GALICIA) PO MELILLA : EVALUACION INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO FEDER DE MELILLA 1994- 1999 ASTUR1AS : EVALUACION DEL PROGRAMA OPERATIVO DEL PRINCIPADO DE ASTURIAS (FEDER) 1994-1999 - INFORME PREPARATORIO OP LOCAL : ESTUDIO DE EVALUACION INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO LOCAL (FEDER) 1994-1999 PARA LAS REGIONES ESPANOLAS INCLUIDAS EN EL OBJETIVO N° 1 DE LOS FONDOS ESTRUCTURALES EUROPEOS OP MEDIO AMBIENTE: EVALUACION INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO DEL MEDIO AMBIENTE LOCAL (FEDER) 1994-1999 EN REGIONES ESPANOLAS INCLUIDAS EN EL OBJETIVO NO 1 DE LOS FONDOS ESTRUCTURALES EUROPEOS OP CASTILLA-LA-MANCHA:SEGUNDO INFORME DE EVALUACION-PROGRAMA OPERATIVO FEDER DE CASTILLA-LA MANCHA 1994-1999 ANDALUCf A : EVALUACION INTERMEDIA DEL P. O. ANDALUCIA 1994-1999 ANDALUCIA : SUBVENCIÖN GLOBAL DE ANDALUCf A 1994-1999 : INFORME DE EVALUACION INTERMEDIA DONANA : EVALUACION INTERMEDIA DEL P. O. DONANA Ha PHASE (OBJ. l) Mar-98 May-97 CORSE : EVALUATIONINTERMEDIAIRE DOCUP OBJECTIF 1 CORSE 1994-1999 GUYANE: EVALUATION INTERMEDIAIRE DE LA MISE EN OEUVRE EN GUYANE DES PROGRAMMATIONS REGIONALES (1994-1999) COFINANCEES PAR LUNION EUROPEENNE (DOCUP ET REGIS II) - SYNTHESE DU RAPPORT NORD-PAS-DE-CALAIS (AVESNES / DOUAI / VALENCIENNES): PROGRAMME OBJECTIF 1 (1994- 1999): EVALUATION INTERMEDIAIRE, EVALUATION D'ENSEMBLE DU PROGRAMME, ASPECTS SECTORIELS EVALUATION DES MESURES GUADELOUPE:EVALUABILITE DU DOCUP GAUDELOUPE : RAPPORT DETUDE (DOCUP 1994- 1999) 37 Greece Greece Greece Greece Greece Greece Greece Greece Greece Greece Greece Greece Ireland Ireland Ireland Ireland Ireland Ireland Ireland Ireland Ireland Ireland Ireland Italy Netherlands Portugal Portugal PELOPONNESE: INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 - OPERATIONAL PROGRAMME 1994- 1999 (a) VOL. A (b) VOL. B GRECE OCCIDENTALE (GRECE OUEST): INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 - OPERATIONAL PROGRAMME CDS P. O. EPIR1US : INTERMEDIATE EVALUATION 1994-1999 OBJECTIVE 1 - OP CRETE : INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 - OPERATIONAL PROGRAMME 1994-1999 THESSALIE: INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 - O. P. 1994-1999 ILES IONIENNES : INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 -O. P. 1994-1999 MACEDOINE CENTRALE + THRACE : INTERMEDIATE EVALUATION OBJ. 1 -O. P. 1994-99 MACEDOINE OCCIDENTALE: INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 O. P. 1994-1999 MACEDOINE CENTRALE: INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 - O. P. 1994-1999 PO GRECE CONTINENTALE (=CENTR. ): INTERMEDIATE EVALUATION O. P. OBJ. 1 -1994-1999 EGEE DU SUD : INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 ILES DE LA MER EGEE SUD - OPERATIONAL PROGRAMME 1994-1999 CSF GRECE. OBJ. 1 - 1994-1999 EXTERNAL EVALUATION OF THE OPERATIONAL PROGRAMME FOR INDUSTRIAL DEVELOPMENT 1994-1999 : MID-TERM REVIEW CSF MID-TERM EVALUATION MID TERM EVALUATION OF OPERATIONAL PROGRAMME FOR ECONOMIC INFRASTRUCTURE MID-TERM EVALUATION OF THE LOCAL, URBAN AND RURAL DEVELOPMENT O. P. MID-TERM EVALUATION OF THE HUMAN RESOURCES DEVELOPMENT-O. P. 1994-1999 MID TERM EVALUATION OF THE O. P. FOR ENVIRONMENTAL SERVICES 1994-1999 OPERATONAL PROGRAMME FOR TRANSPORT - MID TERM EVALUATION MID-TERM EVALUATION OF THE OPERATIONAL PROGRAMME FOR TOURISM 1994-1999 OPERATIONAL PROGRAMME FOR AGRICULTURE, RURAL DEVELOPMENT AND FORESTRY 1994-1999 MID-TERM EVALUATION OF OPERATIONAL PROGRAMME FOR FISHERIES 1994-1999 MID-TERM EVALUATION : REGIONAL JMPACT OF THE COMMUNITY SUPPORT FRAMEWORK FOR IRELAND 1994-1999 VALUTAZIONE DI MEDIO TERMINE QUADRO COMUNITARIO DI SOSTEGNO 1994-99 delle REGIONI ITALIANE DELLOBIETTIVO 1 FLEVOLAND: ON-GOING EVALUATIE DOELSTELLING 1 PROGRAMMA AMBIENTE:AVALIACAO INTERCALAR DO PROGRAMA AMBIENTE - EVALUATION DU SOUS- PROGRAMME ENVIRONNEMENT DU CCA II PT ALENTEJO:AVALIACAO INTERCALAR DO PROGRAMA OPERACIONAL DA REGIAO DO ALENTEJO - CCA 1994-1999 May-97 OMAS LTD Jun-97 EEO GROUP SA Apr-97 May-97 May-97 PROPTIKI SA. - METPON ASTIKIDIACHIRISI S. A. YPODOMI LTD May-97 PROOVADISMA LTD Apr-97 INDECO S. A. May-97 EXANTAS LRD May-97 EUROTEC LTD May-97 LDK May-97 ENVIPLAN Mar-98 Feb-97 REMACO ERNST & YOUNG Apr-97 Feb-97 ESRI INDECON Jan-97 GOODBODY Feb-97 GOODBODY Jan-97 ERM Feb-97 Feb-97 Jan-97 Feb-97 Feb-97 DKM ECONOMIC CONSULTANTS FITZPATRICK ASSOCIATES FITZPATRICK ASSOCIATES INDECON FITZPATRICK ASSOCIATES Jul-97 Jan-97 Feb-97 NUCLEO DI VALUTAZIONE/INEA E ISFOL RESEARCH VOOR BELEID QUATERNAIRE (PINHO PAULO) Feb-97 CESO I&D -38- Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal Portugal AMBIENTE. ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL-RENOVACAO URBANA DO PROGRAMA'AMBIENTEE REVITALIZACAO URBANA DO QUADRO COMUNITARIO DE APOIO 1994-1999 SOCIAL:SUB-PROGRAMA INTEGRAR AVALIACAO INTERCALAR LISBOA E VALE DO TEJO:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DO PROGRAMA OPERACIONAL DA REGIAO DE LISBOA E VALE DO TEJO PPDR:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR PROGRAMA OPERACIONAL PROMOCAO DO POTENCIAL DE DESENVOLVIMENTO REGIONAL - QUADRO COMUNITARIO DE APOIO1994-1999 SAUDE:AVALIACAO INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL DA SAUDE ENERGIA:AVALIACAO INTERCALAR DO PROGRAMA ENERGIA E DO PROJECTO DE GAS NATURAL (INTERREG II - CONCLUSAO DAS REDES DE ENERGIA) DO QCAII (1994-1999) PO CENTRO:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DO P. 0. REGIAO CENTRO PO NORTE:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DO PRONORTE PEDIP II: AVALIACAO INTERCALAR DO PEDIP II: RELATORIO FINAL INTERCALAR PESCA : AVALIACAO INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL DAS PESCAS TURISMO : ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL TURISMO E PATRIMONIO CULTURAL DO PROGRAMA MODERNIZACAO DO TECIDO ECONOMICO AGRICULTURA : QCA II: ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL AGRICULTURA : PROGRAMA MODERNIZACAO DO TECIDO ECONOMICO - PERIODO 1994-1996 PROFAP : PROGRAMA INTEGRADO DE FORMACAO PARA A MODERNIZACAO DA ADMINISTRACAO PUBLICA - PROFAP 2 : ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR ALGARVE : ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DO PROGRAMA OPERACIONAL DO ALGARVE TELECOMUNICACOES : ESTUDO DE AVALIACAO DA INTERVENCAO OPERACIONAL DAS TELECOMUNICACOES DO PROGRAMA INFRA- ESTRUTURAS DE APOIO AO DESENVOVIMENTO DO QCA SUB-PROGRAMME TRANSPORTES:AVALIACAO INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL DOS TRANSPORTES DO PROGRAMA INFRA- ESTRUTURAS DE APOIA AO DESENVOLVIMENTO DO QUADRO COMUNITARI DE APOIO 1994-1999, NO PERIODO ENTRE 1994 E 1996 SUB-PROGRAMME COMERCIO E SERVICOS :ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL COMERCIO E SERVICOS ACORES=ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DO PROGRAMA OPERACIONAL DA REGIAO AUTONOMA DOS ACORES DO QUADRO COMUNITARIO DE APOIO 1994-1999 -39 Mar-97 Jan-97 PARTEX-JNSTITUTO DE GESTAO E ALIENACAO DO PATRIMONIO HABITACIONAL DO ESTADO CIES Jan-97 CEDRU Jan-97 CEETA Feb-97 CESO I&D Jan-97 IESE Jan-97 CEDRU Jan-97 QUATERNAIRE Mar-97 Apr-97 UNIVERSIDADE CATOLICA PORTUGUESA CESO I&D Feb-97 DELOITTE & TOUCHE Jun-97 AGRO. GES Mar-97 QUATERNAIRE Jan-97 CEDRU Mar-97 SILICON Apr-97 CISED Nov-97 CESO I&D Feb-97 CESO I&D Portugal Portugal Portugal Portugal United Kingdom (IRN) United Kingdom (IRN) United Kingdom (IRN) United Kingdom (IRN) United Kingdom (IRN) United Kingdom (IRN) United Kingdom (IRN) United Kingdom (IRN) United Kingdom (IRN) United Kingdom United Kingdom SUB-PROGRAMME EDUCACAO:AVALIACAO INTERCALAR DE PRODEP II: EDUCACAO CIENCIA E TECNOLOGIA:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DO SUB-PROGRAMA CIENCIA E TECNOLOGIA OP PESSOA: ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR PROGRAMA OPERACIONAL EMPREGO E FORMACAO PROFISSIONAL DO QCA II1994-1999 (PROGRAMMA PESSOA) CSF PORTUGAL-OBJ. 1:AVALIACAO INTERCALAR DO QUADRO COMUNITARIO DE APOIO II NORTHERN IRELAND SINGLE PROGRAMME 1994- 1999 - MID TERM REVIEW - EXTERNAL EVALUATION MID-TERM REVIEW OF THE ENVIRONMENTAL SERVICES AND PROTECTION SUB-PROGRAMME MEASURES 4. 1. 8 AND 4. 19. OF THE SUB- PROGRAMME FOR AGRICULTURE AND RURAL DEVELOPMENT : MID TERM EVALUATION MID-TERM EVALUATION OF THE NORTHERN IRELAND SINGLE PROGRAMME FOR AGRICULTURE AND RURAL DEVELOPMENT (SPARD) ENERGY SUB-PROGRAMME 1994-1999 : MID-TERM REVIEW MID TERM EVALUATION OF THE TRANSPORTATION SUB-PROGRAMME, 1994-1999 MID-TERM EVALUATION OF THE INVESTMENT IN THE DEVELOPMENT OF PEOPLE SUB-PROGRAMME, NORTHERN IRELAND SINGLE PROGRAMME 1995-99 MID TERM REVIEW OF PHYSICAL & SOCIAL ENVIRONMENT PROGRAMME (EU S. F. ) Sep-97 QUATERNAIRE Feb-98 IESE/GEOIDEIA Mar-97 IESE (INSTITUTO DE ESTUDOS SOCIAIS E ECONOMICOS jun-98 CISEP May-97 COLIN STUTT CONSULTING Dec-96 PIEDA CONSULTANTS Fcb-97 COOPERS & LYBRAND Mar-97 ERM Jan-97 ERM Jan-97 ERM Dec-96 LRDP Jan-97 COOPERS & LYBRAND MID-TERM EVALUATION OF THE TOURISM SUBPROGRAMME 1994-1999 Feb-97 NIERC MERSEYSIDE: MID-TERM EVALUATION OF MERSEYSIDE OBJECTIVE ONE PROGRAMME HIGHLANDS AND ISLANDS - OBJECTIVE 1 PROGRAMME INTERMEDIATE ASSESSMENT Nov-96 PIEDA PLC Jun-97 SQW Tavoite 6 - raportit Finland SUOMEN TAVOITE 6 - OHJELMAN ARVIOINNIN VÄLIRAPORTTI [FI] Jan-98 Sweden HALVTIDSUTVÄRDERING AV SVERIGES NAL-6- PROGRAM Nov-97 HELSINGIN YLIOPISTON TIETOPALVELUT OY/ETLATIETO OY/OY FINNAGRO AB/INT. DEVEL. IRL/PE LLERVON NORD-REGIO-EPRC - 4 0- ISSN 1024-4492 KOM(98) 782 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 13 09 16 Luettelonumero : CB-CO-98-786-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg â\