title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 276/1999/EY, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan yhteisön monivuotisen toimintasuunnitelman hyväksymisestä maailmanlaajuisten verkkojen laitonta ja haitallista sisältöä torjumalla

eurovoc_concepts:
EU action
EU control
action programme
information network
selective dissemination of information
transmission network

text: 6. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 33/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 276/1999/EY, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan yhteisön monivuotisen toimintasuunnitelman hyväksymisestä maailmanlaajuisten verkkojen laitonta ja haitallista sisältöä torjumalla EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka (3) ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 129 a artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- sunnon (2), ja sosiaalikomitean lau- ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3), noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (4), sekä katsovat, että (1) (2) Internet tarjoaa erityisesti koulutusalalla huomat- tavia etuja antamalla kuluttajille enemmän mahdol- lisuuksia, madaltamalla sisällön luomisen ja levittä- misen esteitä sekä tarjoamalla laajamittaisen pääsyn koko ajan monipuolistuviin digitaalisen tiedon lähteisiin, kuten neuvosto ja neuvostossa kokoontu- neet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat 17 päivänä helmikuuta 1997 totesivat päätöslauselmassaan Internetin laittomasta ja haitallisesta sisällöstä (5), Internetin kautta välitetty haitallinen ja laiton sisältö on määrältään vähäistä, mutta voi vaikuttaa kielteisesti aloitteiden ja yritysten menes- tyksen edellytyksenä olevan suotuisan ympäristön muodostumiseen, se (1) EYVL C 48, 13. 2. 1998, s. 8. ja EYVL C 324, 22. 10. 1998, s. 6. (2) EYVL C 214, 10. 7. 1998, s. 29 (3) EYVL C 251, 10. 8. 1998, s. 51 (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 2. heinäkuuta 1998 (EYVL C 226, 20. 7. 1998, s. 33), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 24. syyskuuta 1998 (EYVL C 360, 23. 11. 1998, s. 83) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 17. marraskuuta 1998 (EYVL C 379, 7. 12. 1998) sekä neuvoston päätös, tehty 21. joulukuuta 1998. (5) EYVL C 70, 6. 3. 1997, s. 1 (4) (5) (6) (7) sen varmistamiseksi, että kuluttajat käyttävät Inter- netiä täysimittaisesti, on olennaista luoda turvalli- sempi Internetin käyttöympäristö torjumalla Inter- netin tarjoamien teknisten mahdollisuuksien laiton käyttö erityisesti lapsiin kohdistuvien rikosten ja ihmisillä käytävän kaupan osalta sekä rasististen ja muukalaisvihamielisten levittämisen osalta, ajatusten kuluttajille olisi tarjottava suojelun korkea taso; yhteisön olisi myötävaikutettava siihen erityisellä toiminnalla, jolla tuetaan ja täydennetään jäsenval- tioiden noudattamaa politiikkaa, joka koskee kulut- tajille Internetin käyttöturvallisuuden parantami- seksi annettavia tietoja, lisääminen toimialan itsesääntely- ja sisällönvalvontajärjestel- mien tukeminen, toimialan tarjoamien suodatin- työkalujen ja luokitusjärjestelmien kehittäminen, tarjoamista tietoisuuden toimialan sekä kaikkien osapuolten aiempaa palveluista tehokkaampi ovat keskeisiä turvallisempaa käyttöympäristöä vakiin- nutettaessa, ja niiden avulla voidaan poistaa tämän toimialan kehityksen ja kilpailukyvyn esteitä, kansainvälinen yhteistyö neuvosto pyysi 24 päivänä huhtikuuta 1996 komis- siota laatimaan yhteenvedon ongelmista, joita Inter- netin nopea kehitys aiheuttaa, sekä arvioimaan erityisesti yhteisön tai kansainvälisen sääntelyn tarvetta, komissio toimitti 23 päivänä lokakuuta 1996 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosi- aalikomitealle ja alueiden komitealle Internetin laitonta ja haitallista sisältöä koskevan tiedonannon ja vihreän kirjan alaikäisten ja ihmisarvon suoje- lusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa, L 33/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 2. 1999 (8) neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenval- tioiden hallitusten edustajat suhtautuivat 17 päivänä helmikuuta 1997 antamassaan edellä mainitussa päätöslauselmassa myönteisesti Internetin laitonta komission ja työryhmän kertomukseen ja kehottivat jäsenvalti- oita ja komissiota toteuttamaan tiettyjä toimenpi- teitä, käsittelevän haitallista sisältöä sisällöstä (1) (9) Euroopan parlamentti kehotti 24 päivänä huhti- kuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa komis- sion tiedonannosta Internetin laittomasta ja haital- vahvistamaan lisesta yhteisten suuntaviivojen avulla hallinnollista yhteis- työtä ja kehotti lisäksi komissiota ehdottamaan Euroopan parlamenttia kuultuaan yhteisiä peruspe- itsesääntely voidaan riaatteita, toteuttaa Euroopan unionin tasolla, joiden mukaisesti jäsenvaltioita (10) ”Maailmanlaajuiset 6–8 Saksan hallituksen aloitteesta Bonnissa päivänä heinäkuuta 1997 pidetty kansainvälinen ministerikokous tietoverkot: mahdollisuuksien toteuttaminen” antoi julistuksen, jossa ministerit korostivat, että yksityinen sektori voi merkittävällä tavalla tukea kuluttajien etujen suojelua ja eettisten periaatteiden kunnioittamista toimivien itsesääntelyjärjestelmien avulla, jotka ovat oikeusjärjestelmän mukaisia ja joita oikeusjärjes- telmä tukee; ministerit kehottivat alaa ottamaan käyttöön avoimia ja tekniikoista riippumattomia sisällön luokitusjärjestelmiä ehdottamaan luokituspalveluita, jotka täyttävät erilaisten käyttä- jien tarpeet ja joissa Euroopan kulttuurien ja kielten monimuotoisuus otetaan huomioon; ministerit totesivat lisäksi, että on ratkaisevan tärkeää saada aikaan luottamusta maailmanlaajuisiin tietoverk- koihin varmistamalla, että perusluonteisia ihmisoi- keuksia kunnioitetaan, ja turvaamalla yleiset edut, tuottajien ja kuluttajien edut mukaan lukien, sekä (11) neuvosto antoi 24 päivänä syyskuuta 1998 suosi- tuksen Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyvyn parantamisesta edistämällä kansallisia järjestelmiä, joiden tarkoi- tuksena on saattaa alaikäisten ja ihmisarvon suojelu vertailukelpoiselle ja tehokkaalle tasolle (2), jäljem- pänä ”suositus alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta”; tämän toimintasuunnitelman toteuttaminen sovite- taan tiiviisti yhteen neuvoston suosituksen kanssa, (13) järjestelmät voisivat edustus- ja itsesääntelyelinten toiminnan yhteenso- vittaminen yhteisön tasolla on välttämätöntä, jotta kyseiset toimia tehokkaasti Euroopan tasolla; tämän vuoksi olisi edistettävä alan itsesääntelyä, johon osallistuvat Internet-palve- lujen tarjoajien, kuluttajien ja käyttäjien omat edus- tuselimet, ja tehokkaiden käytännesääntöjen laati- mista voimassa olevien sääntelyjärjestelmien puit- teissa, ja tarvittaessa yleisön käyttöön olisi järjestet- joiden avulla käyttäjät tävä vihjelinjajärjestelmiä, voivat ilmoittaa sisällöstä, jota he pitävät laittomana, (14) mahdollisten vihjelinjajärjestelmien olisi tuettava ja edistettävä jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpi- teitä; työskentelyn päällekkäisyyttä olisi vältettävä; mahdolliset vihjelinjajärjestelmät voitaisiin perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden lain noudattamista valvovien viranomaisten kanssa; vastuu laittomasta sisällöstä vastuussa olevien syytteeseen asettamisesta ja rankaisemisesta olisi oltava edelleen kansallisilla lainsäädännön noudattamista valvovilla viranomai- silla, (15) (16) olisi tuettava Euroopan tasolla kuluttajille tarkoitet- tujen suodatintyökalujen tarjontaa ja luokitusjärjes- telmien kehittämistä, kuten kansainvälisen World- Wide-Web-yhteenliittymän yhteisön tuella kehit- tämää Platform for Internet Content Selection (PICS) -standardia, ja että jotta olisi edistettävä jäsenvaltioissa toteutettua tiedo- tusta, jolla olisi oltava eurooppalaista lisäarvoa, jotta käyttäjät saataisiin tietoisiksi sekä Internetin tarjo- amista mahdollisuuksista siihen liittyvistä haitoista alan tarjoamien palveluiden käyttöä voitaisiin lisätä; etenkin vanhempien, opet- tajien ja kuluttajien olisi saatava riittävästi tietoa, jotta he voisivat hyödyntää mahdollisimman tehok- kaasti vanhempia varten kehitettyjä valvontaoh- jelmia ja luokitusjärjestelmiä; olisi luotava moni- vuotinen toimintasuunnitelma Internetin käyttötur- vallisuuden parantamiseksi (jäljempänä ”toiminta- suunnitelma”), (12) alan osallistumisella yhteistyöhön ja vapaaehtoisten itsesääntelyjärjestelmien luomisella voidaan osal- taan tehokkaasti rajoittaa laittoman sisällön levittä- mistä Internetissä, (1) EYVL C 150, 19. 5. 1997, s. 38 (2) EYVL L 270, 7. 10. 1998, s. 48 (17) yhteistyö kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa on välttämätöntä toimintasuunni- telman toteuttamiseksi ja sen soveltamisalan laajen- tamiseksi Euroopan unionin ulkopuolelle, koska Internetiin liittyvät ongelmat ovat maailmanlaa- juisia ja edellyttävät siten kokonaisvaltaisia ratkai- suja, 6. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 33/3 (18) ”Kohti toimintasuunnitelma” kaikkien sisältöä koskevaan politiikkaan liittyvien toimien olisi oltava nykyisiä kansallisia ja yhteisön aloitteita täydentäviä, kuten erityisesti komission eurooppalaista toimintasuunnitelmassa todetaan, tietoyhteiskuntaa: ja ne olisi toteutettava siten, että niiden ja yhteisön kyseisellä toteuttaman muun toiminnan, kuten INFO 2000-ohjelman (1), yhteisön tutki- musohjelmien (pitkälle kehitettyyn teknologiaan, kehittyneisiin tietoliikennepalveluihin ja telema- tiikkaan liittyvien ohjelmien), yhteisön koulutusta, kulttuuria ja pk-yrityksiä koskevien toimien ja aloitteiden sekä rakennerahastojen välille saadaan aikaan synergiaa, alalla vallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenette- lyssä. OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Hyväksytään Internetin käyttöturvallisuuden paran- tamista koskeva yhteisön monivuotinen toimintasuunni- telma (jäljempänä ”toimintasuunnitelma”), joka sisältyy liitteeseen I. (19) tähän toimintasuunnitelmaan sisältyvissä toimissa ja oikeusasioiden olisi otettava huomioon sisä- alalla saavutetut tulokset, Toimintasuunnitelma kestää neljä vuotta 1 päivästä 2. tammikuuta 1999 aina 31 päivään joulukuuta 2002. (20) (21) olisi tämän toimintasuunnitelman edistymistä jotta sitä jatkuvasti ja järjestelmällisesti seurattava, voidaan tarvittaessa mukauttaa audiovisuaalisen sisällön ja multimedian sisällön markkinoiden kehityksen edellyttämällä tavalla; riippumattoman arvio tahon on sopivassa toimintasuunnitelman edistymisestä, jotta saadaan taustatietoa, jota tarvitaan jatkossa toteutettavien sisältöä koskevien poliittisten toimien tavoitteiden määrittelyssä; toimintasuunnitelman päättyessä on tehtävä loppuarvio, jossa saavutettuja tuloksia verra- taan tässä päätöksessä asetettuihin tavoitteisiin, laadittava vaiheessa 3 b perustamissopimuksen artiklassa koska ilmaistun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsen- tarpeellisessa määrin toteuttaa valtiot eivät voi ehdotetun toiminnan tavoitteita tarkasteltavien asioiden kansainvälisen luonteen vuoksi, ehdotettu toiminta voidaan sen yleiseurooppalaisten vaiku- tusten vuoksi parhaiten toteuttaa yhteisön tasolla, (22) toimintasuunnitelman keston olisi oltava neljä vuotta, jotta toimien suorittamiselle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi olisi riittävästi aikaa, ja (23) tässä päätöksessä vahvistetaan koko toimintasuun- nitelman kesto ajaksi joka on 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parla- mentin, neuvoston ja komission julistuksen (2) 1 kohdassa tarkoitettu ensisijainen ohje budjetti- rahoitusohje, (1) Neuvoston päätös N:o 96/339/EY, tehty 20 päivänä touko- kuuta 1996, yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedian sisältöteollisuuden kehityksen tukemi- ja multimedian sisältöjen käytön edistämiseksi uudessa seksi tietoyhteiskunnassa (INFO 2000) (EYVL L 129, 30. 5. 1996, s. 24). (2) EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 4 3. Rahoitusohje toimintasuunnitelman toteuttamiseen 1 päivästä tammikuuta 1999 aina 31 päivään joulukuuta 2002 on 25 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. Kustannusten alustava jakautuminen on esitetty liitteessä II. 2 artikla Toimintasuunnitelman tavoitteena on parantaa Internetin käyttöturvallisuutta ja tukea Internet-alan kehittymisen kannalta suotuisaa ympäristöä Euroopassa. 3 artikla Edellä 2 artiklassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi toteutetaan seuraavat, kansallisia toimenpiteitä tukevat ja edistävät toimet komission ohjauksessa liitteessä I esitet- tyjen toimintalinjojen sekä liitteessä III esitettyjen toimin- tasuunnitelman toteuttamiskeinojen mukaisesti: — tuetaan alan itsesääntely- ja sisällönvalvontajärjes- telmiä (joilla käsitellään esimerkiksi lapsipornografiaa tai rotuun, sukupuoleen, uskontoon, kansallisuuteen tai etniseen alkuperään perustuvan vihan lietsomista), — kannustetaan alaa tarjoamaan suodatintyökaluja ja luokitusjärjestelmiä, joiden avulla vanhemmat tai opet- tajat voivat valikoida vastuullaan oleville lapsille sovel- tuvan sisällön ja aikuiset voivat saada käyttöönsä halu- amansa otetaan huomioon kielten ja kulttuurien monimuotoisuus, laillisen tietosisällön ja joissa — tiedotetaan alan tarjoamista palveluista käyttäjille, erityisesti vanhemmille, opettajille ja lapsille, jotta he ymmärtäisivät paremmin Internetin mahdollisuudet ja voisivat paremmin hyödyntää niitä, L 33/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 2. 1999 — toteutetaan tukitoimia, kuten oikeudellisten seurausten arviointia, — edistetään kansainvälistä yhteistyötä edellä mainituilla osa-alueilla ja — tuetaan 2 artiklan mukaista tavoitetta muilla toimilla. suunnitellut toimenpiteet Jos komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmis- töllä. eivät ole 4 artikla Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 1. Komissio vastaa toimintaohjelman toteuttamisesta. Jäljempänä 5 artiklassa säädettyä menettelyä sovelle- 6 artikla 2. taan: — työohjelmaan mukaan lukien kaikki liitteen III kohdassa 9 kuvatut toimintoja koskevat menot, — talousarvion kustannusten jakamiseen, — ehdotuspyyntöjen perusteisiin ja sisältöön, — yhteisön rahoitusta koskevissa ehdotuspyynnöissä ehdotettujen hankkeiden arviointiin ja yhteisön rahoitusosuuden arvioituun määrään kutakin hanketta kohti, jos se on vähintään 300 000 euroa, — ohjelman arviointitoimenpiteisiin, — kaikkiin liitteessä III esitetyistä säännöistä tehtäviin poikkeuksiin, — 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjes- töjen osallistumiseen hankkeisiin, — muihin 3 artiklan viimeisen luetelmakohdan perus- teella mahdollisesti toteutettaviin toimiin. 3. Jos 2 kohdan neljännen luetelmakohdan mukainen yhteisön rahoitusosuuden määrä on pienempi kuin 300 000 euroa, komissio tiedottaa 5 artiklassa tarkoitetulle komitealle hankkeista ja niiden arvioinnin tuloksista. 4. Komissio tiedottaa 5 artiklassa tarkoitetulle komi- tealle säännöllisesti ohjelman toteuttamisen yleisestä edis- tymisestä. 5 artikla Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenval- tioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvitta- vista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuk- sesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamisso- pimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edel- lytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenval- tioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, ovat komitean lausunnon mukaiset. jos ne 1. Komissio varmistaa yhteisön tuen tehokkaan käytön takaamiseksi tämän päätöksen mukaisten toimien tehok- kaan ennakkoarvioinnin, valvonnan ja jälkiarvioinnin. 2. Komissio arvioi hankkeiden toteutuksen aikana ja niiden päättymisen jälkeen hankkeiden toteutustapaa ja niiden toteutuksen vaikutuksia selvittääkseen, onko alku- peräiset tavoitteet saavutettu. Valitut 3. kertomuksen. tuensaajat antavat komissiolle vuosittaisen 4. Kahden vuoden kuluttua ja toimintasuunnitelman komissio päättyessä antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 5 artiklassa tarkoitetun komitean tarkastaman jossa komissio arvioi liitteessä I määritel- kertomuksen, tyjen saavutettuja toteuttamisessa tuloksia. Kertomuksessa esitetään myös yleisiä johtopää- töksiä, joita voidaan soveltaa laittoman sisällön kaikkiin luokkiin. Komissio voi näiden tulosten perusteella tehdä ehdotuksia painopisteiden mukauttamisesta. toimintasuunnitelman toimintalinjojen 7 artikla 1. Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluviin EFTA- valtioihin sijoittuneille oikeushenkilöille voidaan tarjota ETA-sopimuksen mukaisesti mahdollisuus osallistua toimintasuunnitelman toteuttamiseen. ja Itä-Eurooopan assosioituneisiin maihin 2. Keski- sijoittautuneille oikeushenkilöille voidaan assosiaatiosopi- musten lisäpöytäkirjoissa sovittujen edellytysten mukai- sesti, rahoitusjärjestelyt mukaan lukien, tarjota osallistu- mismahdollisuus, yhteisön ohjelmiin osallistuminen mukaan lukien. voidaan tarjota Kyprokseen Osallistumismahdollisuus sijoittautuneille lisämäärärahojen oikeushenkilöille pohjalta kyseisen maan kanssa sovittujen menettelyjen mukaisesti samojen sääntöjen mukaisesti kuin ne, joita sovelletaan Euroopan talousalueeseen kuuluviin EFTA- valtioihin. 6. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 33/5 3. Kolmansiin maihin sijoittuneille oikeushenkilöille ja kansainvälisille järjestöille voidaan 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ja ilman tämän toimintasuunnitelman perusteella myönnettävää yhteisön rahallista tukea tarjota osallistumismahdollisuus, jos ne osallistumisellaan tosiasiallisesti edistävät toimintasuunnitelman toteuttamista ja jos se on molemminpuolisen edun periaatteen mukaista. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 8 artikla Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 1999. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta J. M. GIL-ROBLES Puhemies J. FISCHER Puheenjohtaja L 33/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 2. 1999 LIITE I YHTEISÖN MONIVUOTINEN TOIMINTASUUNNITELMA INTERNETIN KÄYTTÖTURVAL- LISUUDEN PARANTAMISEKSI TOIMINTALINJAT Toimintalinjat ja suositus alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ovat keinoja, joilla toteutetaan Internetin käyttö- turvallisuuden parantamista koskevaa eurooppalaista lähestymistapaa, joka perustuu alan itsesääntelyyn, suoda- tukseen, luokitukseen ja tiedostamiseen. Lähestymistapa on saanut voimakasta tukea Euroopan parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden tasolla sekä laajemminkin Euroopassa, kun 29 Euroopan valtion ministerit hyväksyivät Bonnin julistuksen. Toimintalinjoilla on seuraavat tavoitteet: — toimijoiden (kyseinen ala, käyttäjät) kannustaminen sopivien itsesääntelyjärjestelmien kehittämiseen ja toteuttamiseen; — keskeisten muutosten aikaansaaminen esittelyjä ja teknisiä ratkaisuja tukemalla; — vanhempien ja opettajien huomion kohdistaminen näihin kysymyksiin, erityisesti heidän asiaa koskevien yhdistystensä kautta; — yhteistyön sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihdon edistäminen Euroopassa ja kansainvälisesti; — Euroopan laajuisen koordinoinnin tukeminen eri toimijoiden välillä; — Euroopassa omaksutun ja muualla valitun lähestymistavan yhteensopivuuden varmistaminen. 1. Toimintalinja 1. Turvallisemman käyttöympäristön luominen Alan osallistuminen yhteistyöhön ja täysin toimiva itsesääntelyjärjestelmä ovat välttämättömiä tekijöitä pyrittäessä rajoittamaan laittoman sisällön tarjontaa Internetissä. 1. 1 Euroopan vihjelinjajärjestelmäverkoston perustaminen Laittoman aineiston leviämistä voidaan tehokkaasti rajoittaa perustamalla Euroopan laajuinen verkosto, jonka muodostavat vihjelinjajärjestelmät eli keskukset, joihin käyttäjät voivat tehdä ilmoituksen Interne- tistä löytämästään laittomana pitämästään sisällöstä. Laittomasta sisällöstä vastuussa olevien syytteeseen asettaminen on edelleen kansallisten lainsäädännön noudattamista valvovien viranomaisten vastuulla, mutta vihjelinjajärjestelmillä pyritään paljastamaan laittoman aineiston olemassaolo sen levittämisen rajoit- tamiseksi. Kansallisten oikeusjärjestelmien ja eri kulttuurien erot on myös otettava huomioon. Toistaiseksi vihjelinjajärjestelmiä on vain joissakin jäsenvaltioissa. Niiden perustamista olisi tuettava, jotta vihjelinjajärjestelmät kattaisivat unionin kokonaisuudessaan sekä maantieteellisesti että kielellisesti. On luotava järjestelyt, joiden avulla voidaan vaihtaa tietoja kansallisten vihjelinjajärjestelmien välillä sekä Euroopan vihjelinjajärjestelmäverkoston ja kolmansissa maissa toimivien vihjelinjajärjestelmien välillä. Jotta verkosto voisi toimia täysipainoisesti, on parannettava teollisuuden ja lainsäädännön noudattamista valvovien viranomaisten välistä yhteistyötä, varmistettava Euroopan laajuinen verkoston kattavuus ja yhteistyö sekä parannettava tehokkuutta tiedon- ja kokemustenvaihdon avulla. Toiminta toteutetaan osallistuville organisaatioille (20–25) jonka aiheena on Euroopan vihjelinjajärjestelmäverkoston, sekä verkoston ja kolmansissa maissa toimivien vihjelinjajärjestelmien välisten yhteyksien luominen, yhteisten lähestymistapojen kehittäminen sekä osaa- misen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon tukeminen. suunnattavalla ehdotuspyynnöllä, Osallistuvia organisaatioita tukevat erilaiset alan toimijat (yhteyksien ja palveluiden tarjoajat, teleoperaat- torit, kansallisten vihjelinjajärjestelmien operaattorit ja käyttäjät). Niiden on löydettävä uusia ja innovatii- visia lähestymistapoja, erityisesti suhteissaan kansallisiin poliisi- ja oikeusviranomaisiin. 6. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 33/7 1. 2 Itsesääntelyn ja käytännesääntöjen tukeminen Jotta ala voisi osaltaan tehokkaasti torjua laitonta ja haitallista sisältöä, on tärkeää rohkaista yrityksiä luomaan itsesääntelyn puitteita keskinäisen yhteistyön kautta ja yhdessä alan muiden toimijoiden kanssa. ja sen avulla olisi voitava käsitellä myös Itsesääntelyjärjestelmän olisi tarjottava korkeatasoinen suoja, jäljitettävyyteen liittyviä kysymyksiä. Koska viestintäverkot ovat itsesääntelyn tehokkuutta voidaan parantaa Euroopan unionin tasolla koordinoimalla kansallisia aloitteita niiden toteuttamisesta vastaavien elinten välillä. luonteeltaan kansainvälisiä, Tässä toimintalinjassa luodaan Euroopan tasoisia suuntaviivoja käytännesääntöjä varten, saamaan aikaan yksimielisyyttä niiden soveltamisesta ja tukemaan niiden toteuttamista. Toiminta toteutetaan tarjouspyyn- tönä, jonka avulla valitaan organisaatiot, jotka voivat auttaa itsesääntelyelimiä käytännesääntöjen laadin- nassa ja toteuttamisessa. Käytännesääntöjen laatimisen yhteydessä on myös edistettävä Internet-palvelujen tarjoajia varten tunnistettavissa olevia laatumerkintäjärjestelmiä (Quality-site Labels), jotka auttavat käyt- täjää tunnistamaan sellaisen palvelun tarjoajan, joka noudattaa käytännesääntöjä. Edistymisen seuraami- seksi itsesääntelyn puitteita koskevien yhteisten suuntaviivojen kansallisella tasolla tapahtuvan toteuttamisen edistämiseen, mitä tähdennettiin alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta annetussa suosituksessa. tarkoin toteutetaan toimenpiteitä. Toiminta liittyy läheisesti 2. Toimintalinja 2. Suodatin- ja luokitusjärjestelmien kehittäminen Internetin käyttöturvallisuuden parantamiseksi on helpotettava sisällön tunnistamista. Tähän voidaan käyttää luokitusjärjestelmää, jossa sisältö kuvataan yleisesti hyväksytyn mallin avulla (jossa esimerkiksi seksi ja väkivalta luokitetaan tietyn asteikon mukaisesti), ja suodatinjärjestelmiä, joiden avulla käyttäjä voi valita haluamansa sisällön. Luokituksia voi antaa joko sisällön tuottaja tai ulkopuolinen luokituspalvelu. On mahdollista käyttää lukuisia erilaisia suodatin- ja luokitusjärjestelmiä. Ne ovat kuitenkin vielä kehitty- mättömiä, eikä mikään niistä ole vielä riittävällä tasolla sen varmistamiseksi, että käyttäjät voisivat olla varmoja siitä, että heidän haluamansa sisältö ja sisältö, jota he haluavat välttää, olisi luokitettu oikein ja ettei järjestelmä torjuisi täysin harmitonta sisältöä. Toistaiseksi Euroopan sisällön tuottajat ja käyttäjät eivät ole ottaneet luokitusjärjestelmiä laajalti käyttöön. Tämän toimintalinjan mukaisissa toimenpiteissä keskitytään suodatin- ja luokitusjärjestelmien tarjoamien mahdollisuuksien sekä niiden rajoitusten esittelyyn todellisessa käyttöympäristössä tavoitteena kannustaa eurooppalaisten järjestelmien perustamista sekä totuttaa käyttäjiä näihin järjestelmiin. Suodatin- ja luoki- tusjärjestelmien on oltava kansainvälisesti yhteensopivia ja -toimivia, ja niitä on kehitettävä tiiviissä yhteistyössä alan, kuluttajien ja käyttäjien edustajien kanssa. 2. 1 Suodatuksen ja luokituksen tarjoamien mahdollisuuksien esittely Toimien tarkoituksena on tukea luokitusjärjestelmiä, jotka ovat kansainvälisesti yhteensopivia ja soveltuvat Euroopan vaatimuksiin ja joiden avulla voidaan varmistaa, että suodatus ja luokitus tehdään tavalla, joka tarjoaa toimivia vaihtoehtoja käyttäjille, vanhemmille ja opettajille. Jotta riittävä taso saavutettaisiin, on pystyttävä kattamaan suuri määrä www-sivuja. Tämän vuoksi toimilla kannustetaan sisällön tuottajia luokituksen käyttöön. Riippumattomien kolmansien osapuolien toteuttama luokitus takaa yhdenmukaisen lähestymistavan sisällön luokitukseen, ja sen avulla voidaan käsitellä myös tapaukset, joissa sisällön tuottaja ei toteuta luokitusta asianmukaisesti. On vastattava yritysten, viranomaisten ja opetusalan käyttäjien erityis- tarpeisiin sekä niihin loppukäyttäjien tarpeisiin, joita sisällön tuottajien luokitusjärjestelmä ei pysty täyttä- mään. Ehdotuspyynnön jälkeen valitaan hankkeita, joissa validoidaan luokitusjärjestelmiä eurooppalaisen tietosi- sällön osalta, edistetään luokituksen ottamista osaksi sisällön tuotantoprosessia ja esitellään näistä teknisistä ratkaisuista koituvia etuja. Painopisteenä on ratkaisujen hyödyllisyys ja käytännöllisyys ”aidoissa” käyttöti- lanteissa, joihin osallistuu suuri joukko erilaisia ja tyypillisiä käyttäjiä. Tähän voi sisältyä myös suodatusoh- jelmiston turvallisuutta koskevia testejä sen ohitus- ja deaktivointiyritysten estämiseksi. Toinen ehdotuspyyntö koskee erityisesti kolmansien osapuolten toteuttamien luokitusjärjestelmien vali- dointia ja esittelyä. Jotta esittelyhankkeista saataisiin mahdollisimman suuri hyöty, on arvioitava niiden vaikutusta ja varmis- tettava, että niiden tulokset leviävät kaikkialle Eurooppaan. Esittelyhankkeiden arvioinnista ja niiden tulosten esittelystä julkaistaan tarjouspyyntö. L 33/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 2. 1999 Tämän toimintalinjan mukaiset esittelyhankkeet voivat edistää merkittävästi toimintalinjan 3 mukaista tiedotustoimintaa. Esittelyhankkeisiin osallistuu ala (itsesääntelystä vastaavat elimet, yhteyksien ja palveluiden tarjoajat, sisällön tuottajat, verkko-operaattorit, ohjelmistoyritykset), käyttäjä-, kuluttaja- ja kansalaisoikeusryhmät sekä alan sääntelystä vastaavat ja lainsäädännön noudattamista valvovat viranomaiset. 2. 2 Luokitusjärjestelmiä koskevan kansainvälisen sopimuksen edistäminen Alan toimijoiden ja Euroopan unionin muiden eturyhmien kansainvälinen yhteistyö muualla maailmassa vaikuttavien kumppaneiden kanssa on erityisen tärkeää, jotta varmistettaisiin luokitusjärjestelmien yhteen- toimivuus. Monissa elimissä on jo käynnissä työ, jonka aiheena ovat protokollat sekä lukuisia eri vaatimuksia täyttävän luokitusjärjestelmän suunnittelu. On olennaista, että Euroopan ääni tulee kuulluksi kansainvälisissä keskusteluissa, ja tämän varmistamiseksi järjestetään yhtenäistä toimintaa käsitteleviä kokouksia. 3. Toimintalinja 3. Tiedotustoimien edistäminen Internetillä on runsaasti käyttäjiä, jotka hyödyntävät sen tarjoamia uusia palveluita. Samalla vallitsee tietty epävarmuus siitä, miten verkkoviestinnän eri kysymyksiä pitäisi käsitellä. Vanhemmat, opettajat ja lapset on saatettava tietoisiksi Internetin tarjoamista mahdollisuuksista sekä sen haitoista. Heillä ei aina ole riittävästi tietoja niistä eri keinoista, joilla lapsia voidaan suojella epätoivottavalta aineistolta. Tiedotuksella on lisättävä vanhempien ja opettajien luottamusta siihen, että lapset voivat käyttää Internetiä turvalli- semmin. Tiedottaminen on tarpeen myös toimintalinjojen 1 ja 2 täydentämiseksi, sillä alan pyrkimykset itsesään- telyn, suodatuksen ja luokituksen toteuttamiseksi voivat onnistua vain, jos käyttäjät ja myös mahdolliset käyttäjät ovat niistä tietoisia. Lasten hyvinvoinnin turvaamiseksi Euroopan parlamentti on kehottanut toteuttamaan EU:n talousarviosta rahoitettavan Euroopan laajuisen kampanjan ja tiedotusohjelman, jossa kerrotaan vanhemmille ja muille lasten parissa työskenteleville (opettajat, sosiaalityöntekijät jne. ) parhaista keinoista (mukaan lukien tekniset näkökohdat) alaikäisten suojelemiseksi sisällöltä, joka saattaisi olla haitallista heidän kehityksel- leen, jotta näin turvattaisiin heidän hyvinvointinsa. Jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin perustuvat eurooppalaiset toimet auttavat osaltaan vahvistamaan synergiaa erityisesti tiedon- ja kokemustenvaihdon avulla. Toimintaohjelmassa käynnistetään tiedotus- toimia, jotka perustuvat tiedon jakamiseen yhteyksien tarjoajilta asiakkaille ja joilla laaditaan koulutusalalla käytettäväksi tarkoitettua aineistoa. Tiedotukseen liittyvien aloitteiden yhteydessä hyödynnetään muissa ohjelmissa toteuttavia tiedotushank- keita, erityisesti INFO 2000 -ohjelmaan kuuluvaa MIDAS-NET-hanketta. Jos tarjolla on useita yhtä hyviä vaihtoehtoja tiedon levittämiseksi kohderyhmille, niistä on valittava kaikkein kannattavin. Sähköinen tiedon levittäminen on asetettava etusijalle aina, kun se on mahdollista ja hyödyllistä. Toiminta toteutetaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa etsitään parhaat keinot tavoitteiden saavuttamiseksi, ja toisessa vaiheessa avustetaan toimien kansallisessa toteuttamisessa eri jäsenvaltioissa toimivia kerrannaisvaikutuksia tarjoavia organisaatioita, kuten esimerkiksi kuluttajajärjestöjä ja muita alan yhdistyksiä. 3. 1 Tiedotustoimien valmistelu Ensi vaiheessa julkistetaan ehdotuspyyntö, joka koskee valmistelutoimia kerrannaisvaikutuksia tarjoavien organisaatioiden löytämiseksi, sekä kohderyhmän saavuttamiseen parhaiten soveltuvien kanavien, tiedotus- välineiden ja sisällön määrittelemiseksi. Tähän vaiheeseen kuuluu myös perusaineiston laatiminen sekä sen sovittaminen kielen ja kulttuurin erityisvaatimuksiin ja toimintalinjan 2 mukaisista esittelyhankkeista saatujen tulosten huomioon ottaminen. Esittelyhankkeiden tuloksista saadaan merkittävä panos tiedotus- toiminnan sisältöön. Tässä vaiheessa laaditaan myös toteuttamissuunnitelma. Kohderyhmänä ovat vanhemmat ja opettajat, ja toimintaan osallistuvat alan toimijat (Internet-palveluiden tarjoajat, sisällön tuottajat) sekä kerrannaisvaikutuksia tarjoavat organisaatiot, esim. kuluttajajärjestöt ja koulutusala. 6. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 33/9 3. 2 Täysimittaisten tiedotustoimien täytäntöönpanon tukeminen Toisella ehdotuspyynnöllä valitaan aloitteet, joille myönnetään yhteisön tukea seurantatoimintaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tällöin hyödynnetään valmistelutoimien aikana valittuja, kerrannaisvaikutuksia tarjoavia organisaatioita ja soveltuvia kanavia, tiedotusvälineitä ja sisältöjä. Toimilla pyritään tiedottamaan aikuisille (vanhemmille ja opettajille) Internetin tarjoamista mahdollisuuksista ja sen haitoista sekä keinoista, joilla voidaan tunnistaa hyödyllinen sisältö ja estää haitallisen sisällön saanti. Toiminta mukautetaan jäsenvaltioiden tarpeisiin, ja siinä saattaa olla eroja jäsenvaltion koon, väestön, Internetin käyttöasteen jne. mukaisesti. Toimia on kahta tyyppiä: ensimmäiset suunnataan opettajille ja koulutusalalle, ja toiset kohdistetaan laajemmin suurelle yleisölle (vanhemmille ja lapsille). Opettajille suunnattuihin toimiin voi sisältyä työpajoja sekä erityisen painetun ja multimediamuotoisen aineiston laatimista ja jakelua suurelle osalle tästä ammattiryhmästä. Toimintasuunnitelmalla ”Oppiminen ja yhteistyössä sen kanssa voidaan järjestää erityisiä tietoyhteiskunnassa” on takanaan alan laaja tuki, verkkopäiviä (sarja erityistapahtumia, joiden avulla lisätään verkon käyttäjien tietämystä). Suurelle yleisölle suunnattuihin tyypillisiin toimiin kuuluisi esimerkiksi www-sivujen laatiminen, tiedotusaineiston jakelu kouluissa, yhteyksien tarjoajien välityksellä ja tietokoneita myyvien liikkeiden kautta sekä CD-ROM -levyjen jakelu tietokonelehtien yhteydessä. Tarkempaa tietoa voidaan antaa verkkokäyttöön tarkoitetun laitteiston tai ohjelmiston oston yhteydessä, tai uusille tilaajille tietoja voivat antaa Internet-palvelujen tarjoajat. Myös perinteisiä tiedotusvälineitä (lehdistö, televisio) käytettäisiin mainoskampanjoiden ja toimit- tajille jaettavien tietopakettien muodossa toteutettavassa tiedottamisessa. Euroopan koulujen tietoverkostoa ollaan parhaillaan perustamassa jäsenvaltioiden opetusministeriöiden tuella, ja sen tarjoamaa perustaa käytetään erityisten www-sivujen laatimiseen ja ylläpitoon. Yhteisön tuella pyritään tehostamaan laajamittaista tiedottamista ja tarjoamaan yleistä koordinointia ja kokemustenvaihtoa, jotta toiminnan tuloksista voitaisiin hyötyä jatkuvasti (esimerkiksi mukauttamalla jaettavaa aineistoa). Yhteisön rahoitusta myönnetään yleensä enintään kolmannes tukikelpoisista kustan- nuksista. Nykyisiä verkostoja käyttämällä voidaan saavuttaa kustannussäästöjä, mutta sopivan sisällön tuottamiseen tarvitaan lisärahoitusta. 4. Toimintalinja 4. Tukitoimet 4. 1 Oikeudellisten vaikutusten arviointi Internet toimii maailmanlaajuisesti. Lainsäädännön perustana sitä vastoin on joko kansallinen alue tai yhteisön oikeuden osalta Euroopan unioni. Toimintalinjojen tehokkuus kasvaa, jos toiminnassa otetaan huomioon myös sellaiset oikeudelliset kysymykset, joita ei käsitellä yhteisön muiden aloitteiden piirissä. Näihin kuuluvat erityisesti kysymykset sovellettavasta lainsäädännöstä ja menettelytavoista. Tarvittaessa voitaisiin järjestää 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tarjouskilpailu, jonka aiheena on Internetin sisällön tai sen käytön yhteydessä esiintyvien oikeudellisten kysymysten arviointi. 4. 2 Koordinointi vastaavien kansainvälisten aloitteiden kanssa Suosituksessa alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta komissiota kehotetaan edistämään kansainvälistä yhteis- työtä suosituksen alaan kuuluvilla eri aloilla. Tällöin olisi erityisesti jaettava kokemuksia ja hyviä käytäntöjä Euroopan unionin eri toimijoiden ja eturyhmien sekä niiden muualla maailmassa toimivien yhteistyö- kumppanien kesken. Tämän vuoksi on tarpeen varmistaa eurooppalaisten toimien ja muualla maailmassa tehtävien vastaavien aloitteiden välinen johdonmukaisuus. Tämän tavoitteen saavuttamiseen päästään säännöllisillä tapaamisilla, joiden aiheena on yhtenäinen toiminta. Kansainvälisen konferenssin avulla, josta päätetään 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, toiminta- linjoista saadut kokemukset voitaisiin jakaa alan eurooppalaisten toimijoiden kanssa ja myös laajemmin. Konferenssissa voitaisiin käsitellä kaikkia toimintasuunnitelmaan kuuluvia kysymyksiä, ja siihen osallistui- sivat kyseinen ala (itsesääntelystä vastaavat elimet, yhteyksien ja palveluiden tarjoajat, sisällön tuottajat, verkko-operaattorit, ohjelmistoyritykset), käyttäjä-, kuluttaja- ja kansalaisoikeusryhmät sekä alan säätelystä vastaavat ja lainsäädännön noudattamista valvovat viranomaiset. Tällainen konferenssi voisi olla merkittävä myös toimintasuunnitelmasta saatavien tulosten levittämisessä. Konferenssi perustuisi muiden vastaavia aiheita käsitelleiden konferenssien tuloksiin, jolloin vältettäisiin päällekkäistä toimintaa. Komissio kuulee 5 artiklassa tarkoitettua komiteaa ennen tällaisen konferenssin järjestämistä. L 33/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 2. 1999 4. 3 Yhteisön toimenpiteiden vaikutusten arviointi On tärkeää arvioida tarkoin, onko toimintasuunnitelmassa ja suosituksessa ilmaistut tavoitteet saavutettu. Arvioinnissa voidaan myös yksilöidä mahdollisia jatkotoimenpiteitä alan, yhteisön toimielinten, jäsenval- tioiden tai kuluttajien edustajien toteutettaviksi. Arviointi toteutetaan samassa yhteydessä kuin suosituk- sessa alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta tarkoitettujen alaikäisten ja ihmisarvon suojelemiseksi toteutet- tujen toimenpiteiden arviointi. Arviointi käynnistetään tarjouspyynnön perusteella. LIITE II KUSTANNUSTEN SUUNTAA-ANTAVA JAKAUTUMINEN 1. Turvallisemman käyttöympäristön luominen 2. Suodatin- ja luokitusjärjestelmien kehittäminen 3. Tiedotustoimien edistäminen 4. Tukitoimet 26–30 % 32–38 % 30–36 % 3–5 % 100 % YHTEENSÄ: 6. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 33/11 LIITE III TOIMINTASUUNNITELMAN TOTEUTTAMINEN 1. Komissio toteuttaa toimintasuunnitelman liitteessä I esitetyn teknisen sisällön mukaisesti. 2. Toimintasuunnitelma toteutetaan välillisten toimien avulla ja aina kun mahdollista kustannustenjakope- riaatteella. Yhteisön rahoitusosuus ei saisi ylittää hankkeelle välttämättömänä pidettyä vähimmäismäärää, ja se myönnetään periaatteessa vain, jos hanke kohtaa muutoin ylitsepääsemättömiä taloudellisia vaikeuksia. Lisäksi yhteisön rahoitusosuus ei saa ylittää 50 prosenttia hankkeen kustannuksista muutoin kuin asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. 3. Kustannusten jakoon perustuvien hankkeiden valinta perustuu yleensä tavanomaiseen menettelyyn, jossa ehdotuspyynnöt julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Ehdotuspyyntöjen sisältö määritel- lään läheisessä yhteistyössä alan asiantuntijoiden kanssa ja soveltamalla päätöksessä vahvistettuja menette- lyjä. Tärkein arviointiperuste ehdotuspyyntömenettelyn mukaisesti tuettavia hankkeita valittaessa on se, miten hankkeilla voidaan edistää toimintasuunnitelman tavoitteiden toteutumista. 4. Yhteisön tukea koskeviin hakemuksiin olisi tarvittaessa liitettävä rahoitussuunnitelma, joka sisältää hank- keiden rahoitukseen kaikki osatekijät, mukaan lukien yhteisöltä pyydettävä rahoitustuki sekä kaikki muista lähteistä pyydetty tai saatu tuki. 5. Komissio voi myös toteuttaa ehdotuspyyntömenettelyä joustavamman rahoitusjärjestelyn tukeakseen yhteenliittymien syntymistä erityisesti pk-yritysten ja epäsuotuisilla alueilla toimivien organisaatioiden joiden tavoitteena on Internetin osalta, sekä sellaisten pitkän aikavälin toimenpiteiden toteuttamista, laittoman ja haitallisen sisällön torjuminen. Tämä järjestely voi olla pysyvä. 6. Komissio toteuttaa toimenpiteet sen varmistamiseksi, että poikkeustapauksissa voidaan ottaa huomioon sellaisia hanke-ehdotuksia, joita ei ole pyydetty ja jotka koskevat erityisen kiireellisten toimenpiteiden toteuttamista silloin, kun tekninen kehitys edellyttää toiminnan muuttamista. 7. Edellä olevan 5 ja 6 kohdan mukaisia menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt toteutetaan tämän päätöksen 5 artiklan ja komission varainhoitoasetuksen mukaisesti. Ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 8. Komission tutkimus- ja palvelusopimusten puitteissa kokonaan rahoittamat hankkeet toteutetaan tarjous- pyyntömenettelynä varainhoitoasetuksen mukaisesti. Avoimuus varmistetaan kuulemalla ulkopuolisia asiantuntijoita (Internetiä käsittelevää työryhmää ja oikeusasioiden neuvoa-antavaa komiteaa) sekä hyödyn- tämällä tiedotuksessa aktiivisesti komission tietopalveluja. 9. Toimintasuunnitelman aikana komissio toteuttaa myös valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimia, joiden tarkoi- tuksena on edistää toimintasuunnitelman yleisten ja toimintalinjojen erityisten tavoitteiden saavuttamista. Näihin toimiin kuuluvat toimintasuunnitelman yleistavoitteita tukevat tutkimukset, jatkotoimenpiteitä valmistelevat toimet, toimintasuunnitelman mukaisiin toimenpiteisiin osallistumista helpottavat toimenpi- teet sekä toimintasuunnitelmaan kuuluvien aloitteiden tuloksista tiedottaminen. 10. Kaikkien rahoitustukea saavien hankkeiden yhteydessä on mainittava saatu tuki


title: 1999/92/CE: Decisão da Comissão de 25 de Janeiro de 1999 relativa ao processo de comprovação da conformidade de produtos de construção, nos termos do n° 2 do artigo 20° da Directiva 89/106/CEE do Conselho, no que respeita às vigas e pilares aligeirados compósitos à base de madeira [notificada com o número C(1999) 116] (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Community certification
building industry
producer's liability
production control
quality label
wood for construction

formats: html pdf print

text: 3. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 29/49 DECISÃO DA COMISSÃO de 25 de Janeiro de 1999 relativa ao processo de comprovação da conformidade de produtos de cons- trução, nos termos do nº 2 do artigo 20º da Directiva 89/106/CEE do Conselho, no que respeita às vigas e pilares aligeirados compósitos à base de madeira [notificada com o número C(1999) 116] (Texto relevante para efeitos do EEE) (1999/92/CE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 89/106/CEE, de 21 de Dezembro de 1988, relativa à aproximação das disposições legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados- -membros no que respeita aos produtos de construção (1), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 93/68/CEE (2), e, nomeadamente, o nº 4 do seu artigo 13º, Considerando que a Comissão deve seleccionar entre os dois processos para a comprovação da conformidade de um produto previstos no nº 3 do artigo 13º da Directiva 89/106/CEE «o processo menos oneroso que seja compa- tível com a segurança»; que isso significa que é necessário decidir se, para um determinado produto ou família de produtos, a existência de um sistema de controlo da produção na fábrica, sob a responsabilidade do fabricante, é uma condição necessária e suficiente para a compro- vação da conformidade ou se, por motivos relacionados com a satisfação dos vários critérios referidos no nº 4 do artigo 13º daquela directiva, é necessária a intervenção de um organismo de certificação aprovado; Considerando que o nº 4 do artigo 13º da Directiva 89/106/CEE determina que o processo assim escolhido deve ser indicado nos mandatos e nas especificações técnicas; que, por conseguinte, é aconselhável definir o conceito de produtos ou família de produtos utilizado nos mandatos ou nas especificações técnicas; Considerando que os dois processos refeidos no nº 3 do artigo 13º da Directiva 89/106/CEE são descritos porme- norizadamente no anexo III da mesma directiva; que, por conseguinte, é necessário especificar claramente para cada produto ou família de produtos os métodos segundo os quais se aplicarão os dois processos, em conjugação com o anexo III, uma vez que este último dá preferência a deter- minados sistemas; Considerando que o processo referido no nº 3, alínea a), do artigo 13º da Directiva 89/106/CEE corresponde aos sistemas definidos no anexo III, ponto 2 ii), primeira possibilidade sem acompanhamento contínuo, segunda e terceira possibilidades, e que o processo descrito no nº 3, alínea b), do artigo 13º corresponde aos sistemas definidos no anexo III, ponto 2 i), e no ponto 2 ii), primeira possibilidade com acompanhamento contínuo; Considerando que as medidas previstas na presente decisão estão em conformidade com o parecer emitido pelo Comité Permanente da Construção, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1º referidos no anexo I Os produtos são considerados conformes através de um processo em que, para além de um sistema de controlo de produção na fábrica assegurado pelo fabricante, se verifique a intervenção de um orga- nismo de certificação aprovado na avaliação e no acompa- nhamento do controlo de produção ou do próprio produto. Artigo 2º O processo de comprovação da conformidade, nos termos do disposto no anexo II, é indicado nos mandatos rela- tivos ao estabelecimento de directrizes para a aprovação técnica europeia. Artigo 3º Os Estados-membros são os destinatários da presente decisão. Feito em Bruxelas, em 25 de Janeiro de 1999. Pela Comissão Martin BANGEMANN Membro da Comissão (1) JO L 40 de 11. 2. 1989, p. 12. (2) JO L 220 de 30. 8. 1993, p. 1. L 29/50 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 2. 1999 ANEXO I Vigas e pilares aligeirados compósitos à base de madeira (incluindo as vigas em T, isto é, combina- ções de vigas e lajes): — para uso em edifícios. ANEXO II COMPROVAÇÃO DA CONFORMIDADE FAMÍLIA DE PRODUTOS VIGAS E PILARES ALIGEIRADOS COMPÓSITOS À BASE DE MADEIRA (1/1) 1. Sistemas de comprovação da conformidade Para o(s) produto(s) e sua utilização prevista apresentado(s) infra, a EOTA deve especificar o(s) seguinte(s) sistema(s) de comprovação da conformidade no guia de aprovação técnica europeia utilizado: Produto(s) Utilização(ões) prevista(s) Nível(is) ou classe(s) de reacção ao fogo Sistema(s) de comprovação da conformidade e Vigas aligeirados pilares compósitos à base de madeira (incluindo as vigas em T, isto é, combinações de vigas e lajes) Em edifícios qualquer 1 Sistema 1: ver anexo III, ponto 2 ii), da Directiva 89/106/CEE, sem ensaio aleatório de amostras. As especificações do sistema devem permitir que este possa ser aplicado mesmo quando o comportamento não necessita de ser determinado em relação a determinada característica devido ao facto de, pelo menos um Estado-membro, não impor qualquer requisito legal para essa característica (ver nº 1 do artigo 2º da Directiva 89/106/CEE e, quando aplicável, o ponto 1. 2. 3 dos documentos interpretativos). Nestes casos, a verificação da referida característica não deve ser imposta ao fabricante quando este não pretender declarar o comportamento do produto nesse âmbito


title: Verordnung (EG) Nr. 214/1999 des Rates vom 25. Januar 1999 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1901/98 betreffend ein Flugverbot zwischen der Bundesrepublik Jugoslawien und der Europäischen Gemeinschaft für jugoslawische Fluggesellschaften

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
air space
air transport
carrier
international sanctions
trade restriction

text: L 23/6 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 1. 1999 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 214/1999 DES RATES vom 25. Januar 1999 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EG) Nr. 1901/98 betreffend ein Flugverbot zwischen der Bundesrepublik Jugoslawien und der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft f(cid:129)r jugoslawische Fluggesellschaften DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) dem Flugverbot auszunehmen. f(cid:129)r jugoslawische Fluggesellschaften gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 228a, gest(cid:129)tzt auf den Gemeinsamen Standpunkt 98/426/GASP vom 29. Juni 1998 — vom Rat aufgrund von Artikel J. 2 des Vertrags (cid:129)ber die Europ(cid:132)ische Union festgelegt — betreffend ein Flugverbot zwischen der Bundesrepublik Jugoslawien und der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft f(cid:129)r jugoslawische Fluggesellschaften (1), Seitdem bekundete die Regierung von Montenegro ihr Interesse an der Genehmigung anderer von den Monte- negro Airlines durchgef(cid:129)hrter Fl(cid:129)ge zwischen Monte- negro und der Gemeinschaft und konnte der Kommis- sion schl(cid:129)ssige Beweise daf(cid:129)r vorlegen, daß solche Genehmigungen nicht direkt oder indirekt den Regie- rungen Serbiens oder der Bundesrepublik Jugoslawien zugute kommen — auf Vorschlag der Kommission, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Der Rat verabschiedete die Verordnung (EG) Nr. 1901/98 vom 7. September 1998 betreffend ein Flugverbot zwischen der Bundesrepublik Jugoslawien und der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft f(cid:129)r jugoslawische Fluggesell- schaften (2). Der Rat brachte k(cid:129)rzlich in seinen Schlußfolgerungen vom 26. Oktober 1998 den Wunsch zum Ausdruck, die negativen Auswirkungen der gegen die Bundesrepublik Jugoslawien und/oder Serbien verh(cid:132)ngten Sanktionen auf Montenegro zu verhindern oder zu mildern. Auf der Grundlage der vorhandenen Informationen beschloß der Rat deshalb, die Montenegro Airlines von dem mit der Verordnung (EG) Nr. 1901/98 verh(cid:132)ngten Flugverbot auszunehmen, soweit es sich um Charterfl(cid:129)ge zwischen Leipzig und Tivat handelt. Der Rat wies in seinen Schlußfolgerungen vom 6. Dezember 1998 seine zust(cid:132)ndigen Stellen an, M(cid:148)glich- keiten zu untersuchen, um auf der Grundlage eines Vorschlags der Kommission Montenegro Airlines von HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1901/98 erh(cid:132)lt folgende Fassung: „b) Genehmigungen f(cid:129)r einzelne Charterfl(cid:129)ge oder Charterketten der Montenegro Airlines zwischen Montenegro und der Gemeinschaft unter der Bedingung, daß die Regierung Montenegros der Kommission auf Verlangen schl(cid:129)ssige Beweise daf(cid:129)r erbringt, daß die Einnahmen, die aus den im Rahmen dieses Absatzes genehmigten Fl(cid:129)gen stammen, weder der Regierung Serbiens noch der Regierung der Bundesrepublik Jugoslawien direkt oder indirekt zugute kommen werden. Wenn diese Bedingung nicht mehr erf(cid:129)llt ist, wird die Kommission eine entsprechende amtliche Mittei- lung im Amtsblatt ver(cid:148)ffentlichen. “ Artikel 2 (1) ABl. L 190 vom 4. 7. 1998, S. 3. (2) ABl. L 248 vom 8. 9. 1998, S. 1. Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Ver(cid:148)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. 30. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 23/7 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 25. Januar 1999. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident J. FISCHER


title: 1999/102/CE: Decisione della Commissione del 25 gennaio 1999 relativa ad una controversia fra i Paesi Bassi da una parte e la Francia e l'Italia dall'altra in merito a un'autorizzazione per un servizio di trasporto di viaggiatori effettuato con autobus [notificata con il numero C(1999) 111] (I testi in lingua danese, francese, inglese, italiana, olandese, spagnola e tedesca sono i soli facenti fede) (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
freedom to provide services
intra-EU transport
transport licence

text: 6. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 33/21 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 25 gennaio 1999 relativa ad una controversia fra i Paesi Bassi da una parte e la Francia e l’Italia dall’altra in merito a un’autorizzazione per un servizio di trasporto di viaggiatori effettuato con autobus [notificata con il numero C(1999) 111] (I testi in lingua danese, francese, inglese, italiana, olandese, spagnola e tedesca sono i soli facenti fede) (Testo rilevante ai fini del SEE) (1999/102/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 684/92 del Consiglio, del 16 marzo 1992, relativo alla fissazione di norme comuni per i trasporti con autobus (1), modificato dal regolamento (CE) n. 11/98 (2), in particolare l’articolo 7, paragrafo 7, internazionali di viaggiatori effettuati sentiti gli Stati membri interessati, considerando quanto segue: I. FATTI (1) (2) (3) Il 17 marzo 1998 la societ(cid:133) olandese Atlas Reizen BV ha presentato alle autorit(cid:133) olandesi competenti, denominate qui di seguito «autorit(cid:133) competenti per l’autorizzazione», una domanda di autorizzazione di servizio regolare di trasporto di viaggiatori con autobus attraverso vari Stati membri e pi(cid:151) precisa- la la Danimarca, mente: Spagna, la Francia, l’Italia, i Paesi Bassi, l’Austria, il Regno Unito. la Germania, il Belgio, Il servizio che la societ(cid:133) Atlas Reizen BV si propone di effettuare (cid:138) destinato esclusivamente al trasporto di turisti non europei, che prenotano un circuito completo, pagato anticipatamente ad un’a- genzia viaggi ad un prezzo che comprende tutto il tutta la circuito, con un biglietto valido per stagione. Il circuito pu(cid:149) essere effettuato un’unica volta. Ogni turista pu(cid:149) scendere ad una delle fermate previste in uno degli Stati membri, conti- nuando il circuito qualche giorno dopo, con un altro autobus della linea. Gli autobus passano ogni due giorni, a fermate predeterminate, situate di norma vicino ad alberghi. Il circuito funziona da aprile a ottobre. Secondo la procedura di autorizzazione di cui all’ar- ticolo 7, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 684/ 92, l’autorizzazione viene rilasciata con l’accordo delle competenti autorit(cid:133) di tutti gli Stati membri nei cui territori vengono presi a bordo o deposti i viaggiatori. Con lettera del 25 marzo 1998, le auto- (4) (5) (6) rit(cid:133) olandesi hanno inoltrato la domanda, accompa- gnata da parere favorevole, a tutti gli Stati membri interessati. Il Belgio, la Danimarca, la Germania, la Spagna, l’Austria e il Regno Unito hanno notificato parere favorevole mentre la Francia e l’Italia hanno notificato parere negativo. Il 10 aprile 1998 le autorit(cid:133) francesi hanno comu- nicato che il loro parere negativo era motivato dal fatto che la domanda differiva assai poco da una precedente domanda, inoltrata con lettera del 12 agosto 1997 dall’impresa olandese Vermaat’s Auto- bedrijf BV, in merito alla quale le autorit(cid:133) francesi avevano formulato parere negativo il 10 ottobre 1997, con la motivazione che, tenuto conto della domanda, risultava impossibile la classificazione in una categoria di servizi (regolare, regolare specializ- zato o occasionale), che la domanda concerneva i servizi pi(cid:151) lucrativi, in quanto effettuati esclusiva- mente durante la stagione turistica e che si trattava di un trasporto di cabotaggio non autorizzato a norma del regolamento (CEE) n. 2454/92 del Consiglio, del 23 luglio 1992, che fissa le condi- zioni per l’ammissione dei vettori non residenti ai trasporti nazionali su strada di persone in uno Stato adesione membro (3), modificato dell’Austria, della Finlandia e della Svezia. dall’atto di Il 21 aprile 1998 le autorit(cid:133) italiane hanno notifi- cato alle autorit(cid:133) olandesi che avrebbero formulato parere favorevole in merito alla domanda di auto- rizzazione purch(cid:130) non fossero effettuati trasporti di alcun genere tra due o pi(cid:151) citt(cid:133) italiane, il che in altri termini significava rifiutare l’autorizzazione del servizio quale questo era presentato. Il 16 giugno 1998 la questione (cid:138) stata deferita dall’autorit(cid:133) competente alla Commissione a norma dell’articolo 7, paragrafo 6, del regolamento (CEE) n. 684/92, che stabilisce che «se la procedura per il conseguimento dell’accordo di cui al paragrafo 1 non ha esito positivo, la questione pu(cid:149) essere defe- rita alla Commissione entro il termine indicato al paragrafo 3», cio(cid:138) entro tre mesi dalla data di presentazione della domanda di autorizzazione. (1) GU L 74 del 20. 3. 1992, pag. 1. (2) GU L 4 dell’8. 1. 1998, pag. 1. (3) GU L 251 del 29. 8. 1992, pag. 1. L 33/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 6. 2. 1999 (12) (7) (8) (9) (10) II. VALUTAZIONE GIURIDICA In primo luogo (cid:138) necessario definire chiaramente il tipo di servizio oggetto della domanda, alla luce delle norme pertinenti al momento della presenta- zione, anche se alla data dell’adozione della presente decisione sono divenute efficaci le modifi- cazioni introdotte dal regolamento (CE) n. 11/98. Tale servizio infatti ha alcune caratteristiche di un servizio regolare ai sensi dell’articolo 2, punto 1, del regolamento (CEE) n. 684/92, in quanto assicura il trasporto di viaggiatori con una frequenza e su un itinerario determinati e in quanto i viaggiatori possono essere presi a bordo e deposti alle fermate preventivamente stabilite. Nel caso di cui trattasi peraltro non si pu(cid:149) affermare che il servizio (cid:138) accessibile a tutti: (cid:138) infatti riservato esclusivamente a turisti non europei, che hanno prenotato e pagato il biglietto prima di arrivare in Europa, non essendo il servizio venduto in Europa. Non pu(cid:149) pertanto essere considerato un servizio regolare ai sensi dell’articolo 2, punto 1. 1, del regolamento (CEE) n. 684/92. Inoltre la qualifica di servizio regolare specializzato, come definito dall’articolo 2, punto 1. 2, del regola- mento (CEE) n. 684/92, potrebbe essere accolta a condizione che tale servizio assicuri il trasporto di determinate categorie di viaggiatori, ad esclusione di altri viaggiatori e che la qualit(cid:133) di viaggiatori non europei sia sufficiente a definire una determinata categoria di viaggiatori. La Corte di giustizia delle Comunit(cid:133) europee, nella sentenza 30 aprile 1998, causa C-47/97, Clarke & Sons e Ferne (1), ha affermato che «per categoria determinata di viaggiatori, ai sensi del regolamento (CEE) n. 684/92, si devono intendere i viaggiatori che hanno lo stesso status. Tale interpretazione emerge dagli esempi menzionati dall’articolo 2, punto 1. 2, del regolamento (CEE) n. 684/92, nel quale sono in particolare considerati i lavoratori, gli scolari e gli studenti, nonch(cid:130) i militari. Non (cid:138) per tratti di un semplice contro sufficiente che si gruppo di viaggiatori preventivamente costituito (. ). Nella causa a qua il servizio di trasporto viene effettuato ogni volta per un gruppo di viaggiatori diverso, e il loro unico punto in comune (cid:138) che essi hanno prenotato un viaggio presso lo stesso orga- nizzatore. Siffatti viaggiatori non rientrano pertanto in una medesima categoria determinata. » (11) Nel caso in presenza si tratta da una parte di viag- giatori non europei, che hanno prenotato il viaggio presso il medesimo organizzatore, elemento insuffi- ciente a costituire uno status comune secondo l’in- terpretazione della Corte di giustizia; d’altra parte tali viaggiatori non effettuano il viaggio in modo (1) Racc. 1998, pag. I-2147, punti 21, 22 e 23 della motivazione. regolare, nel senso che pu(cid:149) essere applicato a cate- gorie determinate di viaggiatori come gli studenti, i militari, i lavoratori che effettuano il viaggio domi- cilio-lavoro. Nel caso in presenza i viaggiatori pren- dono l’autobus in una direzione, un’unica volta nella stagione, fermandosi a propria scelta per qualche giorno ad una delle tappe del percorso, riprendendo quindi l’autobus verso un’altra destina- zione; il gruppo non pu(cid:149) quindi mai essere consi- derato omogeneo. In tali circostanze si pu(cid:149) conclu- dere che il servizio non pu(cid:149) essere considerato un servizio regolare specializzato. (cid:221) opportuno esaminare quindi se tale servizio possa essere qualificato come servizio a navetta ai sensi dell’articolo 2, punto 2, del regolamento (CEE) n. 684/92. Per servizi a navetta si intendono i servizi trasportare gruppi di viaggiatori organizzati per costituiti zona di partenza alla stessa zona di destinazione, con ripe- tuti viaggi di andata e ritorno. Tali gruppi, composti di viaggiatori che hanno effettuato il viaggio di andata, sono ricondotti alla zona di partenza mediante un viaggio successivo. in precedenza dalla stessa Per «zona di partenza» e «zona di destinazione» si intendono le localit(cid:133) in cui, rispettivamente, inizia e termina il viaggio, nonch(cid:130) le localit(cid:133) situate entro un raggio di 50 chilometri. Al di fuori della zona di partenza e di destinazione possono essere rispetti- vamente presi a bordo e deposti gruppi di viaggia- tori, al massimo in tre fermate diverse. Ai fini di quanto precede per «gruppo costituito in precedenza» si intende un gruppo per cui un orga- nismo o una persona responsabile conformemente alle norme dello Stato di stabilimento si siano inca- ricati di provvedere alla stipulazione del contratto o al pagamento collettivo della prestazione o abbiano ricevuto tutte le prenotazioni e i pagamenti prima della partenza. Il servizio proposto dalla societ(cid:133) Atlas Reizen non soddisfa tali criteri, in quanto si tratta di un circuito e non di vari tragitti di andata e ritorno, che sono previste pi(cid:151) di tre fermate, che il pagamento non (cid:138) collettivo, in quanto i singoli viaggiatori prenotano e pagano il viaggio indipendentemente e che non esiste un gruppo precostituito. Quanto ai servizi a navetta con alloggio, definiti all’articolo 2, punto 2. 2, questi esigono una condizione supplementare: l’alloggio nel luogo di destinazione di almeno l’80 % dei viaggiatori; tale condizione non corri- sponde alle caratteristiche del servizio in questione, che offre possibilit(cid:133) di alloggio, ma in destinazioni diverse. In tali circostanze si pu(cid:149) concludere che il servizio proposto dalla societ(cid:133) Atlas Reizen non pu(cid:149) essere qualificato servizio a navetta ai sensi del regolamento (CEE) n. 684/92. 6. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 33/23 (13) (14) Il regolamento (CEE) n. 684/92 definisce i servizi occasionali come servizi che non rispondono n(cid:130) alla definizione di servizi regolari n(cid:130) alla defini- zione dei servizi a navetta. Tale servizio proposto dalla societ(cid:133) Atlas Reizen non pu(cid:149) rientrare nella categoria dei circuiti, come lettera a), cio(cid:138) definiti all’articolo 2, punto 3. 1, servizi effettuati mediante lo stesso veicolo che trasporta uno o pi(cid:151) gruppi di viaggiatori costituiti in precedenza. Nel caso in presenza non sono soddisfatte le condizioni di un unico veicolo che effettua il circuito e di gruppi costituiti in prece- denza, in quanto, come precedentemente consta- tato, i singoli viaggiatori decidono le tappe e la durata della permanenza; per tali ragioni il servizio non rientra neppure nella categoria dei servizi effet- tuati per gruppi di viaggiatori costituiti in prece- denza che comportino anche l’alloggio nel luogo di destinazione, come definiti all’articolo 2, punto 3. 1, lettera b); non pu(cid:149) neppure essere considerato un servizio organizzato in occasione di eventi speciali quali seminari, conferenze o manifestazioni cultu- rali e sportive, come definito all’articolo 2, punto 3. 1, lettera c); non pu(cid:149) essere considerato un servizio di cui all’articolo 2, punto 3. 1, lettera d), cio(cid:138) un circuito a porte chiuse o un servizio che comporta un trasferimento a veicolo carico seguito da un trasferimento a veicolo vuoto o un trasferi- mento a veicolo vuoto seguito da un trasferimento a veicolo carico. Pu(cid:149) invece essere considerato un servizio occasionale restante, come definito dall’ar- ticolo 2, punto 3. 1, lettera e), che definisce tali servizi come quelli che non soddisfano i criteri di cui alle lettere da a) a d). (15) Inoltre l’articolo 2, punto 3. 3, del regolamento (CEE) n. 684/92 stabilisce che «i servizi di cui al presente punto 3 non perdono il carattere di servizio occasionale per il fatto di essere effettuati con una certa frequenza». Nel caso in presenza la societ(cid:133) Atlas Reizen effettivamente effettua un passaggio di autobus ogni due giorni. Si pu(cid:149) pertanto concludere che il servizio proposto dalla societ(cid:133) Atlas Reizen pu(cid:149) essere considerato un «servizio occasionale residuo» ai sensi dell’articolo 2, punto 3. 1, lettera e) del regolamento (CEE) n. 684/92. i residui (16) Ai sensi dell’articolo 4, punto 4, del medesimo regolamento, sono servizi occasionali soggetti ad autorizzazione e che la domanda di autorizzazione pu(cid:149) essere respinta per le stesse ragioni per le quali pu(cid:149) essere respinta la domanda di autorizzazione per i servizi regolari. Detti motivi sono elencati all’articolo 7, punto 4, del regola- mento (CEE) n. 684/92. (cid:221) pertanto opportuno esaminare se le ragioni di respingere l’autorizza- zione addotte dalla Francia e dall’Italia siano fondate. (17) Con lettera del 10 aprile 1998, la Francia ha respinto la domanda di autorizzazione in quanto questa era analoga ad una precedente domanda, presentata con lettera del 12 agosto 1997 da un’altra societ(cid:133) olandese, la Vermaat’s Autobedrijf BV, in merito alla quale le autorit(cid:133) francesi avevano formulato parere negativo il 10 ottobre 1997. La nuova domanda di autorizzazione (cid:138) presentata da un’altra societ(cid:133), cio(cid:138) dalla societ(cid:133) Atlas Reizen e la Francia non pu(cid:149) addurre la somiglianza della domanda di un’altra impresa per motivare un parere negativo a norma del regolamento (CEE) n. 684/92. L’articolo 7 del regolamento (CEE) n. 684/ 92 contiene l’elenco delle ragioni per le quali una domanda pu(cid:149) essere respinta e per garantire la certezza del diritto tale elenco va interpretato in modo restrittivo. La motivazione della Francia non pu(cid:149) essere in alcun caso considerata una ragione di respingere la domanda ai sensi del regolamento (CEE) n. 684/92. La Francia avrebbe dovuto rece- dere dai motivi di rifiuto precedentemente formu- lati per respingere la domanda di autorizzazione. Non (cid:138) d’altronde inoppugnabile che tali motivi caso in avrebbero potuto essere presenza, ma allo stadio attuale non possono essere presi in considerazione. accolti nel (18) Le autorit(cid:133) italiane hanno formulato parere favore- vole per l’autorizzazione, a condizione che siano i collegamenti fra due o pi(cid:151) citt(cid:133) sul eliminati territorio italiano, considerati trasporto di cabo- taggio non autorizzato ai sensi del regolamento (CEE) n. 2454/92, il che equivale a respingere la domanda di autorizzazione. Tale condizione non pu(cid:149) per(cid:149) essere presa in considerazione, in quanto il cabotaggio (cid:138) stato liberalizzato per tutti i servizi occasionali con decorrenza dal 1o gennaio 1996. (19) Gli Stati membri interessati sono stati consultati il 28 ottobre 1998. Da detta consultazione risulta che la maggioranza degli Stati membri presenti sono favorevoli al progetto di decisione presentato dalla Commissione, anche per quanto concerne la quali- fica di servizio occasionale residuo. La Francia peraltro continua ad opporsi alla qualifica di servizio occasionale. Vari Stati membri sono del parere che le parti del tragitto effettuate sul mede- simo territorio nazionale possono essere conside- rate cabotaggio ai sensi del regolamento (CEE) n. 2454/92. (20) Le modifiche introdotte dal regolamento (CE) n. 11/98, efficaci dall’11 dicembre 1998, non rimet- tono in causa la qualificazione del servizio prestato dalla societ(cid:133) Atlas Reizen BV come servizio occa- sionale. Tuttavia, dette nuove regole modificano l’accesso al mercato di questi servizi, in quanto i servizi occasionali sono ora raggruppati in una sola categoria e non sono pi(cid:151) soggetti ad autorizzazione, a norma del nuovo articolo 4, paragrafo 1, L 33/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 6. 2. 1999 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 3 Articolo 1 la Spagna, Il servizio prestato dalla societ(cid:133) Atlas Reizen BV con sede a Heemskerk, Paesi Bassi, tra il Belgio, la Danimarca, la Germania, i Paesi Bassi, la Francia, l’Austria e il Regno Unito (cid:138) un servizio occasionale residuo ai sensi dell’articolo 2, punto 3. 1, del regolamento (CEE) n. 684/92. In forza delle modificazioni del regola- mento (CEE) n. 684/92 introdotte dal regolamento (CE) n. 11/98, e divenute efficaci, detto servizio non (cid:138) pi(cid:151) soggetto ad autorizzazione. l’Italia, Il Regno del Belgio, il Regno di Danimarca, la Repub- blica federale di Germania, il Regno di Spagna, la Repub- blica francese, la Repubblica italiana, il Regno dei Paesi Bassi, la Repubblica d’Austria, il Regno Unito sono desti- natari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 25 gennaio 1999. Articolo 2 La presente decisione ha effetto entro trenta giorni dalla sua notificazione agli Stati membri interessati. Per la Commissione Neil KINNOCK Membro della Commissione


title: 1999/73/GASP: Gemeinsamer Standpunkt vom 25. Januar 1999 - vom Rat aufgrund von Artikel J.2 des Vertrags über die Europäische Union festgelegt - zu Afghanistan

eurovoc_concepts:
Afghanistan
drug traffic
human rights
humanitarian aid
peacekeeping
the EU's international role

text: 30. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 23/1 (In Anwendung von Titel V des Vertrages (cid:129)ber die Europ(cid:132)ische Union erlassene Rechts- akte) GEMEINSAMER STANDPUNKT vom 25. Januar 1999 — vom Rat aufgrund von Artikel J. 2 des Vertrags (cid:129)ber die Europ(cid:132)ische Union festgelegt — zu Afghanistan (1999/73/GASP) DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag (cid:129)ber die Europ(cid:132)ische Union, insbesondere auf Artikel J. 2, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Der Konflikt in Afghanistan hat uns(cid:132)gliches Leid (cid:129)ber das afghanische Volk gebracht und bedroht die Stabilit(cid:132)t der Region und ihre wirtschaftliche Entwicklung. Aufgrund des Krieges haben sich Terrorismus und uner- laubte Drogen (cid:129)ber die Grenzen Afghanistans hinaus ausgebreitet; sie f(cid:129)gen den Mitgliedstaaten der Union und anderen L(cid:132)ndern erheblichen Schaden zu. Es ist nach wie vor ein betr(cid:132)chtlicher Zustrom von Fl(cid:129)chtlingen aus dem kriegsbetroffenen Afghanistan in die Union zu verzeichnen. Die Union ist entschlossen, bei den Bem(cid:129)hungen zur Beendigung der K(cid:132)mpfe und zur Wiederherstellung von Frieden, des V(cid:148)lkerrechts und Achtung einschließlich der Menschenrechte in Afghanistan eine effektive Rolle zu spielen. Stabilit(cid:132)t Die Union h(cid:132)lt es f(cid:129)r dringend geboten, daß alle L(cid:132)nder, die Einfluß auf die Beteiligten haben, diesen Einfluß zur Unterst(cid:129)tzung der Friedensbem(cid:129)hungen der Vereinten Nationen und in enger Abstimmung mit diesen Bem(cid:129)- hungen aus(cid:129)ben und daß die sich bekriegenden Gruppie- rungen keine Lieferungen von Waffen, Munition und sonstigem Material f(cid:129)r milit(cid:132)rische Zwecke von außerhalb des Landes mehr erhalten und der Mitwirkung von ausl(cid:132)ndischen milit(cid:132)rischen, und Geheimdienstkr(cid:132)ften ein Ende bereitet wird. paramilit(cid:132)rischen Die Union mißt der Einhaltung des V(cid:148)lkerrechts und der Menschenrechte, einschließlich des (cid:154)bereinkommens zur Beseitigung jeder Form von Diskriminierung der Frau, gr(cid:148)ßte Bedeutung bei und verurteilt die anhaltende Geschlechterdiskriminierung in Afghanistan. Die Union ist tief besorgt angesichts der Berichte (cid:129)ber Massaker an unschuldigen Zivilisten, (cid:129)ber Massenhinrich- tungen von Kriegsgefangenen und (cid:129)ber ethnisch moti- vierte Verfolgungen. Dieser Gemeinsame Standpunkt soll den Gemeinsamen Standpunkt 98/108/GASP vom 26. Januar 1998 (1) zu Afghanistan ersetzen; letzter ist somit aufzuheben — HAT FOLGENDEN GEMEINSAMEN STANDPUNKT FEST- GELEGT: Artikel 1 Die Union verfolgt in Afghanistan folgende Ziele: — Herbeif(cid:129)hrung eines dauerhaften Friedens in Afgha- nistan, Beendigung der ausl(cid:132)ndischen Intervention und F(cid:148)rderung des innerafghanischen Dialogs, insbe- sondere durch Unterst(cid:129)tzung der zentralen Rolle der Vereinten Nationen; — F(cid:148)rderung von Stabilit(cid:132)t und Entwicklung in der gesamten Region durch Herstellung des Friedens in Afghanistan; — F(cid:148)rderung der Achtung des humanit(cid:132)ren V(cid:148)lkerrechts und der Menschenrechte, einschließlich der Rechte der Frauen und Kinder; — Bereitstellung wirksamer humanit(cid:132)rer Hilfe sowie Maßnahmen, mit denen im Rahmen der internatio- nalen Koordinierung der Hilfe sichergestellt wird, daß diese im Einklang mit den internationalen humani- t(cid:132)ren Grunds(cid:132)tzen und einer unparteiischen Bedarfs- evaluierung geleistet wird; — verst(cid:132)rkter Kampf gegen unerlaubte Drogen und Terrorismus; — Unterst(cid:129)tzung f(cid:129)r friedensschaffende Maßnahmen und — sobald eine dauerhafte Friedensregelung erreicht ist — den Wiederaufbau des Landes nach Jahren des B(cid:129)rgerkrieges. Artikel 2 Im Hinblick auf die Unterst(cid:129)tzung der Friedensbem(cid:129)- hungen der Vereinten Nationen, wie sie mit der Resolu- tion 203 A und B der VN-Generalversammlung vom 18. Dezember 1998 best(cid:132)tigt wurden, verf(cid:132)hrt die Union weiterhin wie folgt: — Sie unterst(cid:129)tzt die Arbeit des Sonderbeauftragten des Generalsekret(cid:132)rs der Vereinten Nationen f(cid:129)r Afghani- stan. (1) ABl. L 32 vom 6. 2. 1998, S. 14. L 23/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 1. 1999 — Sie unterst(cid:129)tzt — im Einklang mit dem Bericht des VN-Generalsekret(cid:132)rs vom 23. November 1998 — die Arbeit in Afghanistan, einschließlich der f(cid:129)r Zivilangelegenheiten zust(cid:132)n- digen Gruppe und wird zum Ausbau dieser T(cid:132)tig- keiten beitragen. der VN-Sondermission — Sie ersucht alle L(cid:132)nder, die Einfluß auf die Parteien in Afghanistan haben, diesen Einfluß zur Unterst(cid:129)tzung der Friedensbem(cid:129)hungen der Vereinten Nationen und in enger Abstimmung mit diesen Bem(cid:129)hungen auszu(cid:129)ben. — Sie fordert die Taliban auf, sich an die von ihnen unterzeichneten Vereinbarungen mit den Vereinten Nationen (cid:129)ber die Sicherheit des VN-Personals zu halten und die Ermordung der Mitglieder des VN- Teams umfassend aufzukl(cid:132)ren, damit die Verantwort- lichen vor Gericht gestellt werden k(cid:148)nnen. — Sie tr(cid:132)gt dem Bericht des VN-Vollmachtenpr(cid:129)fungs- ausschusses (cid:129)ber die Vertretung Afghanistans bei den Vereinten Nationen Rechnung. — Sie wird an dem mit dem Gemeinsamen Standpunkt 96/746/GASP vom 17. Dezember 1996 (1) verh(cid:132)ngten Embargo gegen die Ausfuhr von Waffen, Munition und milit(cid:132)rischer Ausr(cid:129)stung nach Afghanistan fest- halten und andere L(cid:132)nder ersuchen, eine (cid:132)hnlich restriktive Politik zu verfolgen. — Sie fordert die betroffenen L(cid:132)nder auf, den T(cid:132)tigkeiten von in ihren Diensten stehenden milit(cid:132)rischen, para- milit(cid:132)rischen und Geheimdienstkr(cid:132)ften in Afghani- stan ein Ende zu bereiten. Ferner wird die Union wie folgt verfahren: nicht — Sie wird weiterhin Kontakte zu den afghanischen Parteien und f(cid:129)hrenden afghanischen Pers(cid:148)nlich- keiten unterhalten, um die Sinnlosigkeit und die schwerwiegenden, hinnehmbaren Auswir- kungen der anhaltenden K(cid:132)mpfe auf die Bev(cid:148)lkerung deutlich zu machen, und eine sofortige Einstellung der K(cid:132)mpfe sowie die Aufnahme von Verhandlungen unter der Schirmherrschaft der VN (cid:129)ber eine politi- sche L(cid:148)sung einschließlich der Einsetzung einer Regierung verlangen, die (cid:129)ber eine breite Basis verf(cid:129)gt und alle Bev(cid:148)lkerungsgruppen repr(cid:132)sentiert. — Sie wird an alle Parteien appellieren, die Menschen- rechte und die Grundfreiheiten insgesamt, einschließ- lich des Rechts auf Leben, Freiheit und pers(cid:148)nliche Sicherheit, anzuerkennen, zu sch(cid:129)tzen und zu f(cid:148)rdern und die Allgemeine Erkl(cid:132)rung der Menschenrechte zu achten, die auch Afghanistan unterzeichnet hat. — Sie wird die politischen Gruppierungen Afghanistans nachdr(cid:129)cklich ersuchen, ihre diskriminierende Politik aufzugeben und die Gleichberechtigung und die W(cid:129)rde von M(cid:132)nnern und Frauen, einschließlich ihres Rechts auf Zugang zu den Bildungs- und Gesund- heitseinrichtungen, auf Besch(cid:132)ftigung, pers(cid:148)nliche Sicherheit und Schutz vor Einsch(cid:129)chterung und Bel(cid:132)- stigung, anzuerkennen, zu sch(cid:129)tzen und zu f(cid:148)rdern; ferner wird sie darauf hinweisen, welche negativen Auswirkungen diskriminierende Politiken auf eine effiziente Hilfeleistung haben. — Sie wird die Vorschl(cid:132)ge des VN-Generalsekret(cid:132)rs unterst(cid:129)tzen, zur Untersuchung von Berichten (cid:129)ber ernste und weitverbreitete Menschenrechtsverlet- zungen seitens der einander bekriegenden Gruppie- rungen eine Mission nach Afghanistan zu entsenden und den Einsatz ziviler UNSMA-Beobachter in Afgha- nistan vorzusehen. — Sie wird bei der internationalen Koordinierung der humanit(cid:132)ren Hilfe f(cid:129)r Afghanistan den Menschen- rechtsfragen besondere Bedeutung beimessen. — Sie wird Hilfsprogramme in Afghanistan unterst(cid:129)tzen, die die Aspekte der Gleichstellung von M(cid:132)nnern und Frauen ber(cid:129)cksichtigen, aktiv eine ausgewogene Teil- nahme von M(cid:132)nnern und Frauen verfolgen und den Frieden und die Menschenrechte f(cid:148)rdern. — Sie wird alle Gruppierungen dringend auffordern, das Kulturerbe Afghanistans zu achten und zu sch(cid:129)tzen. Artikel 4 Zur Unterst(cid:129)tzung der leidenden Zivilbev(cid:148)lkerung in Afghanistan wird die Union — Afghanistan weiterhin humanit(cid:132)re Hilfe zur Verf(cid:129)- gung stellen, soweit die Umst(cid:132)nde dies erlauben; — Sie wird die Bem(cid:129)hungen einflußreicher afghanischer Pers(cid:148)nlichkeiten im Rahmen des sogenannten „Frankfurt-Prozesses“ — zur Herstellung eines innerafghanischen Dialogs genau verfolgen und f(cid:148)rdern. und Organisationen etwa — Sie wird weiterhin gegen(cid:129)ber allen L(cid:132)ndern, die Einflußm(cid:148)glichkeiten in Afghanistan besitzen, deut- lich machen, welche Bedeutung die Union einer raschen Beilegung des Konflikts unter der Schirm- herrschaft der VN beimißt, und diese L(cid:132)nder drin- gend ersuchen, den Vereinten Nationen jedwede Unterst(cid:129)tzung zu gew(cid:132)hren. Artikel 3 Um die Achtung der Menschenrechte, der Grundfrei- heiten und des humanit(cid:132)ren V(cid:148)lkerrechts zu f(cid:148)rdern, wird die Union wie folgt verfahren: (1) ABl. L 342 vom 31. 12. 1996, S. 1. ohne — die einander bekriegenden Gruppierungen auffordern, die Bewegungsfreiheit des nationalen und internatio- nalen humanit(cid:132)ren Hilfspersonals und den freien und sicheren Zugang dieser Kr(cid:132)fte zu allen Hilfebed(cid:129)rf- tigen der Beschr(cid:132)nkungen Geschlechtszugeh(cid:148)rigkeit, der Rasse, der Religion oder der Staatsangeh(cid:148)rigkeit sicherzustellen und mit uneinge- den schr(cid:132)nkt und ehrlich zusammenzuarbeiten, damit die humanit(cid:132)ren Bed(cid:129)rfnisse des afghanischen Volkes befriedigt werden k(cid:148)nnen; humanit(cid:132)ren Hilfsorganisationen aufgrund — die nationalen und internationalen Bem(cid:129)hungen hinsichtlich des Minenproblems, die eine wichtige Voraussetzung f(cid:129)r eine nachhaltige Entwicklung sind, weiterhin unterst(cid:129)tzen; — die einander bekriegenden Gruppierungen auffordern, keine weiteren Landminen zu verlegen, und gleich- zeitig hervorheben, daß die Union die politische Linie vertritt, in Gebieten, in denen weiterhin Minen verlegt werden, keine Minenr(cid:132)umungsarbeiten zu finanzieren; 30. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 23/3 — die Wirksamkeit der Hilfe durch eine engere interna- tionale Koordinierung der Geber, insbesondere (cid:129)ber die Unterst(cid:129)tzungsgruppe f(cid:129)r Afghanistan und das Programmplanungsgremium f(cid:129)r Afghanistan, verbes- sern; — darauf hinwirken, daß die Friedensbem(cid:129)hungen der Vereinten Nationen und die Hilfsanstrengungen eng aufeinander abgestimmt werden und sich gegenseitig erg(cid:132)nzen, wie dies in dem gemeinsamen strategischen Rahmen der internationalen Gebergemeinschaft und der VN-Organisationen vorgesehen ist; — sicherstellen, daß die Hilfe seitens der Union entspre- chend dem von der Gebergemeinschaft und den VN- Organisationen beschlossenen gemeinsamen Strategi- schen Rahmen geleistet wird, und so auf eine effizien- tere gemeinsame Programmplanung f(cid:129)r Afghanistan hinzuwirken. Artikel 5 Im Hinblick auf die Drogenbek(cid:132)mpfung wird die Union — ihre Kontakte zu den politischen Gruppierungen und den L(cid:132)ndern, die Einfluß auf diese Gruppierungen haben, dazu nutzen, um auf die Besorgnisse der Union angesichts der wachsenden Drogenproduktion und des zunehmenden Drogenhandels in Afghani- stan, durch die die Stabilit(cid:132)t der Region bedroht wird und die Gesundheit und das Wohlergehen der Bev(cid:148)l- kerung in Afghanistan, den Nachbarstaaten und anderen L(cid:132)ndern Schaden nimmt, hinzuweisen und deutlich zu machen, daß die Union bei der Entschei- dung (cid:129)ber eine Beteiligung an der Entwicklungshilfe zum Wiederaufbau Afghanistans nach einer Einigung (cid:129)ber eine dauerhafte Friedensregelung den Aspekt der Drogenbek(cid:132)mpfung ber(cid:129)cksichtigen wird; — die Hilfsorganisationen ersuchen, bei der Planung und Durchf(cid:129)hrung von Vorhaben den Zielen der Drogen- bek(cid:132)mpfung dadurch Rechnung zu tragen, daß sie ber(cid:129)cksichtigen, wie sich die Projekte auf den Anbau, die Produktion, den Handel und den Mißbrauch von Drogen auswirken; — eine dauerhafte alternative Entwicklung als wichtige Komponente einer ausgewogenen und umfassenden Drogenbek(cid:132)mpfungsstrategie unterst(cid:129)tzen. Alternative Entwicklungsprogramme sollten an die spezifischen Gegebenheiten in Afghanistan angepaßt werden, die Menschenrechte beachten und geschlechterspezifische Aspekte miteinbeziehen, indem Frauen und M(cid:132)nner in die Lage versetzt werden, in gleicher Weise am Entwicklungsprozeß teilzunehmen. Strafverfolgungs- maßnahmen sind eine notwendige Erg(cid:132)nzung zu diesen Programmen; — alle koh(cid:132)renten Bem(cid:129)hungen, einschließlich der Bem(cid:129)hungen im Rahmen des Drogenkontrollpro- gramms der Vereinten Nationen (UNDCP), f(cid:148)rdern, die auf eine wesentliche Verringerung der Produktion, des Handels und des Mißbrauchs von Drogen in Afghanistan abzielen; ferner stellt sie fest, daß der Durchf(cid:129)hrung der Gemeinschaftsvorhaben zur Unter- st(cid:129)tzung der Drogeninitiative der Union in Zentral- asien große Bedeutung zukommt. Artikel 6 Damit bei der Bek(cid:132)mpfung des Terrorismus Fortschritte erzielt werden, wird die Union, die den Terrorismus in allen seinen Erscheinungsformen verurteilt, weiterhin terroristische — alle afghanischen Parteien auffordern, Organisationen weder zu finanzieren noch auszu- bilden noch solchen Organisationen Unterschlupf zu gew(cid:132)hren und auch in keiner anderen Weise terrori- stische T(cid:132)tigkeiten zu unterst(cid:129)tzen; — die afghanischen Beh(cid:148)rden auffordern, die Ausbil- dungslager f(cid:129)r ausl(cid:132)ndische Terroristen in Afghani- stan zu schließen und die erforderlichen Schritte zu unternehmen, damit die f(cid:129)r terroristische Anschl(cid:132)ge Verantwortlichen vor Gericht gestellt werden. Artikel 7 Der Rat nimmt davon Kenntnis, daß die Kommission die Absicht hat, auf die Verwirklichung der Ziele und Priori- t(cid:132)ten dieses Gemeinsamen Standpunkts, gegebenenfalls mit geeigneten Gemeinschaftsmaßnahmen, hinzuwirken. Artikel 8 Der Gemeinsame Standpunkt 98/108/GASP vom 26. Januar 1998 zu Afghanistan wird aufgehoben. Artikel 9 Dieser Gemeinsame Standpunkt gilt ab dem Zeitpunkt seiner Annahme. Er wird sp(cid:132)testens zw(cid:148)lf Monate nach seiner Annahme (cid:129)berpr(cid:129)ft. Artikel 10 Dieser Gemeinsame Standpunkt wird im Amtsblatt ver(cid:148)f- fentlicht. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 25. Januar 1999. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident J. FISCHER


title: 1999/90/EZ: Odluka Komisije od 25. siječnja 1999. o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda u skladu s člankom 20. stavkom 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi s membranama (priopćena pod brojem dokumenta C(1999) 114)  Tekst značajan za EGP

eurovoc_concepts:
Community certification
EU trade mark
building insulation
building materials
producer's liability
product safety
production control
quality label
resistance of materials
technical specification

text: L_1999029HR. 01003801. xml 13/Sv. 057 HR Službeni list Europske unije 109 31999D0090 L 029/38 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 25. 01. 1999. ODLUKA KOMISIJE od 25. siječnja 1999. o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda u skladu s člankom 20. stavkom 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi s membranama (priopćena pod brojem dokumenta C(1999) 114) (Tekst značajan za EGP) (1999/90/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/106/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na građevne proizvode (1), kako je izmijenjena Direktivom 93/68/EEZ (2), a posebno njezin članak 13. stavak 4. , budući da Komisija mora između dva postupka za potvrđivanje sukladnosti proizvoda na temelju članka 13. stavka 3. Direktive 89/106/EEZ, izabrati onaj postupak koji „nameće najmanje obveza i koji je u skladu sa zahtjevima sigurnosti”; budući da zato treba odlučiti je li postojanje nadzornog sustava tvorničke proizvodnje za koji je odgovoran proizvođač potreban i dovoljan uvjet za potvrđivanje sukladnosti određenog proizvoda ili skupine proizvoda ili je, zbog usklađivanja s kriterijima spomenutim u članku 13. stavku 4. , potrebna intervencija ovlaštenog certifikacijskog tijela; budući da se člankom 13. stavkom 4. zahtijeva da tako utvrđen postupak mora biti naznačen u mandatima i u tehničkim specifikacijama; budući da je zato poželjno odrediti onaj koncept proizvoda ili skupine proizvoda koji se koristi u mandatima i tehničkim specifikacijama; budući da su dva postupka predviđena u članku 13. stavku 3. podrobno opisana u Prilogu III. Direktivi 89/106/EEZ; budući da je zato potrebno jasno odrediti metode kojima se ova dva postupka moraju primijeniti, pozivanjem na Prilog III. , za svaki proizvod ili skupinu proizvoda, s obzirom da Prilog III. daje prednost određenim sustavima; budući da postupak naveden u točki (a) članka 13. stavka 3. odgovara sustavima utvrđenim u prvoj mogućnosti, bez stalnog nadzora, i drugoj i trećoj mogućnost točke ii. odjeljka 2. priloga III. , dok postupak naveden u točki (b) članka 13. stavka 3. odgovara sustavima utvrđenim u točki i. odjeljka 2. Priloga III. i u prvoj mogućnosti, uz stalni nadzor, točke ii. odjeljka 2. Priloga III. ; budući da su mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za graditeljstvo, DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. Sukladnost proizvoda i skupine proizvoda navedenih u Prilogu I. potvrđuje se postupkom u kojem proizvođač pod svojom isključivom odgovornošću ima nadzorni sustav tvorničke proizvodnje jamčeći tako sukladnost proizvoda s odgovarajućim tehničkim specifikacijama. Članak 2. Sukladnost proizvoda navedenih u Prilogu II. potvrđuje se postupkom u kojem je, pored nadzornog sustava tvorničke proizvodnje kojim upravlja proizvođač, u procjenu i praćenje kontrole proizvodnje ili samog proizvoda uključeno ovlašteno certifikacijsko tijelo. Članak 3. Postupak potvrđivanja sukladnosti, kako je utvrđen u Prilogu III. , naznačen je u ovlaštenjima za usklađene norme. Članak 4. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 25. siječnja 1999. Za Komisiju Martin BANGEMANN Član Komisije (1)  SL L 40, 11. 2. 1989. , str. 12. (2)  SL L 220, 30. 8. 1993. , str. 1. PRILOG I. Slojevi za sprječavanje vlage: Podložne trake za krov Podloge za sprječavanje vodene pare Za uporabu u zgradama, osim onih u skladu s propisima u vezi otpornosti na vatru za proizvode koji pripadaju kategorijama A (1), B (1), C (1). (1)  Materijali čija je otpornost na vatru podložna promjeni tijekom proizvodnje (općenito, materijali podvrgnuti kemijskim promjenama, npr. sporogoreći materijali, ili kada promjene u sastavu mogu dovesti do promjena u otpornosti na vatru). PRILOG II. Ploče za sprječavanje vlage: Krovne ploče: Za uporabu u zgradama Slojevi za sprječavanje vlage: Podložne trake za krov Podloge za sprječavanje vodene pare Za uporabu u skladu s propisima u vezi otpornosti na vatru za proizvode koji pripadaju kategorijama A (1), B (1), C (1). (1)  Materijali čija je otpornost na vatru podložna promjeni tijekom proizvodnje (općenito, materijali podvrgnuti kemijskim promjenama, npr. sporogoreći materijali, ili kada promjene u sastavu mogu dovesti do promjena u otpornosti na vatru). PRILOG III. Napomena: za proizvode koji imaju više od jedne namjene određene u sljedećim skupinama proizvoda, zadaci ovlaštenog tijela, koji proizlaze iz odgovarajućih sustava potvrđivanja sukladnosti, kumulativni su. SKUPINA PROIZVODA MEMBRANE (1/3) 1. Sustavi potvrđivanja sukladnosti Za dolje navedeni proizvod/proizvode i namjenu/namjene, CEN/Cenelec mora odrediti sljedeći sustav/sustave potvrđivanja sukladnosti prema odgovarajućoj usklađenoj normi/normama: Proizvod/proizvodi Namjena Razina/razine ili Kategorija/kategorije Sustav/sustavi potvrđivanja sukladnosti Slojevi za sprječavanje vlage Podložne trake za krov Podloge za sprječavanje vodene pare u zgradama — 3 Ploče za sprječavanje vlage Krovne ploče u zgradama — 2+ Sustav 2+: Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točka ii. , prva mogućnost, uključujući potvrdu kontrole tvorničke proizvodnje koju daje ovlašteno tijelo na temelju uvodne inspekcije tvornice i kontrole tvorničke proizvodnje kao i na temelju stalnog nadzora, procjene i odobrenja kontrole tvorničke proizvodnje. Sustav 3: Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točka ii. , druga mogućnost. Specifikacija sustava treba biti takva da se može primijeniti čak i kada ne treba utvrditi učinkovitost proizvoda za određenu karakteristiku, jer najmanje jedna država članica nema nikakvih pravnih zahtjeva za takvu karakteristiku (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, točku 1. 2. 3 interpretacijskih dokumenata). U tim slučajevima ovjera takve karakteristike ne smije biti nametnuta proizvođaču ako on ne želi deklarirati učinkovitost proizvoda u tom smislu. SKUPINA PROIZVODA MEMBRANE (2/3) 1. Sustavi potvrđivanja sukladnosti Za dolje navedeni proizvod/proizvode i namjenu/namjene, CEN/Cenelec mora odrediti sljedeći sustav/sustave potvrđivanja sukladnosti prema odgovarajućoj usklađenoj normi/normama: Proizvod Namjena Razina/razine ili Kategorija/kategorije Sustav/sustavi potvrđivanja sukladnosti Ploče za sprječavanje vlage Za uporabu u skladu s propisima u vezi otpornosti na vatru A (1), B (1), C (1) 1 Slojevi za sprječavanje vlage       Podložne trake za krov   A (2), B (2), C (2) 3 Krovne ploče       Podloge za sprječavanje vodene pare   A (3), D, E, F 4 Sustav 1. : Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točka i. , bez kontrolnog ispitivanja uzorka Sustav 3. : Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točka ii. , druga mogućnost. Sustav 4. : Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točka ii. , treća mogućnost. Specifikacija sustava treba biti takva da se može primijeniti čak i kada ne treba utvrditi učinkovitost proizvoda za određenu karakteristiku, jer najmanje jedna država članica nema nikakvih pravnih zahtjeva za takvu karakteristiku (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, točku 1. 2. 3 interpretacijskih dokumenata). U tim slučajevima ovjera takve karakteristike ne smije biti nametnuta proizvođaču ako on ne želi deklarirati učinkovitost proizvoda u tom smislu. SKUPINA PROIZVODA MEMBRANE (3/3) 1. Sustavi potvrđivanja sukladnosti Za dolje navedeni proizvod/proizvode i namjenu/namjene, CEN/Cenelec mora odrediti sljedeći sustav/sustave potvrđivanja sukladnosti prema odgovarajućoj usklađenoj normi/normama: Proizvod/proizvodi Namjena Razina/razine ili Kategorija/kategorije Sustav/sustavi potvrđivanja sukladnosti Podložne trake za krov Za uporabu u skladu s propisima u slučaju vanjskog požara Proizvodi koje treba ispitati 3     Krovne ploče   Proizvodi koji se „smatraju zadovoljavajućim” bez ispitivanja (4) 4 Sustav 3. : Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točka ii. , druga mogućnost. Sustav 4. : Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točka ii. , treća mogućnost. Specifikacija sustava treba biti takva da se može primijeniti čak i kada ne treba utvrditi učinkovitost proizvoda za određenu karakteristiku, jer najmanje jedna država članica nema nikakvih pravnih zahtjeva za takvu karakteristiku (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, točku 1. 2. 3 interpretacijskih dokumenata). U tim slučajevima ovjera takve karakteristike ne smije biti nametnuta proizvođaču ako on ne želi deklarirati učinkovitost proizvoda u tom smislu. (1)  Materijali čija je otpornost na vatru podložna promjeni tijekom proizvodnje (općenito, materijali podvrgnuti kemijskim promjenama, npr. sporogoreći materijali, ili kada promjene u sastavu mogu dovesti do promjena u otpornosti na vatru). (2)  Materijali čija otpornost na vatru nije podložna promjeni tijekom procesa proizvodnje. (3)  Materijali kategorije A čija otpornost na vatru ne treba biti ispitivana, u skladu s Odlukom 96/603/EZ. (4)  Mora biti utvrđeno kroz raspravu s Regulatornom skupinom za zaštitu od požara