title: QUESTION ECRITE no 3858/98 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Décision de la FIBA concernant le basket-ball européen

eurovoc_concepts:
foreign national
free movement of workers
migrant worker
professional association
professional sport
rights of aliens
sports body
work permit

text: C 297/108 Journal officiel des Communautés européennes FR 15. 10. 1999 (1999/C 297/147) QUESTION ÉCRITE E-3858/98 posée par Nikitas Kaklamanis (UPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Décision de la FIBA concernant le basket-ball européen Selon une décision de la Fédération internationale de basket-ball amateur (FIBA), dès la saison 1999-2000, la limitation à deux, en vigueur actuellement, du nombre des joueurs non communautaires entrant dans la composition des équipes de la Coupe européenne, sera abolie. Cette décision a pour effet de réduire à néant les fondements mêmes du basket communautaire, de rabaisser le niveau de qualité des équipes de basket des États membres de l’Union, d’interdire toute perspective d’évolution et de carrière professionnelle aux jeunes basketteurs européens et, enfin, de vouer, mathématiquement, à la marginalisation et au «chômage» les basketteurs professionnels européens actuels. Cette décision de la FIBA vise deux grandes catégories de basketteurs professionnels, à savoir ceux de l’ex-Yougoslavie et ceux des États-Unis, et (ce qui est le plus important) entraîne pour les États membres de l’Union européenne une perte totale d’identité nationale en ce qui concerne le basket. La Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. 3. si la liberté octroyée aux basketteurs de pays tiers de s’installer et de travailler en Europe est compatible avec le droit communautaire? comment elle entend réagir à cette décision de la FIBA, qui déforce le basket-ball européen et place au deuxième plan les basketteurs européens; si la décision précitée a été prise en concertation avec l’organe syndical des basketteurs européens et, dans la négative, si cette situation est compatible avec la position de principe de l’Union européenne sur la nécessité d’établir un dialogue social avant l’adoption de toute décision liée à des relations de travail? Réponse donnée par M. Oreja au nom de la Commission (16 mars 1999) La Commission se doit de réitérer les informations déjà avancées dans sa réponse à la question orale H-1131/98, formulée par l’Honorable Parlementaire. La décision prise par la FIBA ne porte pas, en principe, atteinte au droit communautaire. Par conséquent, la Commission n’envisage pas d’entamer une quelconque action contre cette organisation. La décision a été prise par les organes appropriés de la Fédération internationale, dont les différents acteurs de ce sport ont eu la possibilité de faire entendre leur voix. (1999/C 297/148) QUESTION ÉCRITE E-3860/98 posée par Konstantinos Hatzidakis (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Construction d’un hôpital dans un site forestier et archéologique du dème de Vari Par décision des ministres grecs de l’environnement et de la santé, la construction a été autorisée d’une grande unité de recherche médicale sur une superficie de 5 010 m2 dans le dème de Vari (Attique), qui abritera le Laboratoire central de santé publique, le Centre national des recherches ainsi que l’Institut de recherche et de contrôle de qualité des services de santé. Il s’agit manifestement d’une unité de recherche chimique et biologique qui produira des déchets toxiques et chimiques dangereux. Cette unité qui, faut-il le signaler, est financée par l’Union européenne, doit être érigée dans un site forestier et archéologique. En une seule nuit, 80 ares de bois ont été aplanis. La construction de l’ouvrage a suscité de vives réactions parmi les habitants et les autorités locales et le service compétent en matière d’archéologie du ministère de la culture s’est dit opposé à la construction de cette unité, si des travaux d’excavation n’étaient pas réalisés préalablement pour vérifier si les travaux de construction peuvent se poursuivre sans danger pour le patrimoine archéologique important de la région


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3971/98 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Gemeinschaftliches Referenzlabor zur Untersuchung der Qualität und der Toxikologie von industriellen Verarbeitungserzeugnissen der Fischerei- und der Aquakultur

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
fishery product
food inspection
marketing standard
preserved product
product quality
product safety
research body
toxicology
veterinary inspection

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3892/98 van Luciano VECCHI aan de Commissie. Leeftijdsgrens voor deelneming aan het programma "Europese dienst voor vrijwilligers" voor de jongeren

eurovoc_concepts:
information
national service
public awareness campaign
voluntary military service
young person

formats: html pdf print

text: 28. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 182/133 (1999/C 182/182) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3892/98 van Luciano Vecchi (PSE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Leeftijdsgrens voor deelneming aan het programma „Europese dienst voor vrijwilligers” voor de jongeren Tijdens de goedkeuring van de wetstekst betreffende het programma „Europese dienst voor vrijwilligers” voor de jongeren hebben het Europees Parlement en de Raad na een lange en ingewikkelde medebeslissings- procedure de leeftijdsgroep vastgesteld voor welke dit programma bestemd is. Bij wijze van „compromis” werd besloten voorrang te blijven geven aan de leeftijdsgroep 18 tot 25 jaar, waarbij echter in de mogelijkheid werd voorzien de leeftijdsgrens van 25 jaar te overschrijden in naar behoren gemotiveerde gevallen. In de brochures die door de nationale bureaus van het programma zijn verspreid, wordt echter geen melding gemaakt van de mogelijkheid tot overschrijding van de leeftijdsgrens. 1. Kan de Commissie mededelen om welke reden deze mogelijkheid niet wordt vermeld? 2. Is zij evenwel van mening, met het oog op een juiste toepassing van de wettelijke bepalingen, dat de grens van 25 jaar in bepaalde gevallen mag worden overschreden? 3. Wie neemt het desbetreffende besluit (nationale bureaus, Commissie, uitzend- of ontvangstorganisaties, enz. )? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (20 januari 1999) De geachte afgevaardigde attendeert de Commissie erop dat het voorlichtingsmateriaal dat door de nationale bureaus in het kader van het programma „Europees vrijwilligerswerk” wordt verspreid, geen melding maakt van de mogelijkheid om in naar behoren gemotiveerde gevallen de leeftijdsgrens van de jongeren op wie het programma is gericht, te overschrijden. Deze mogelijkheid wordt niet met zoveel woorden vermeld in de brochures die bedoeld zijn om een breed publiek bekend te maken met de door het Europees vrijwilligerswerk geboden mogelijkheden. Er zij echter op gewezen dat de gids voor de gebruiker, die het instrument bij uitstek vormt om jongeren en hun organisaties in staat te stellen een project voor te bereiden, wel uitdrukkelijk melding maakt van de mogelijkheid de leeftijdsgrenzen voor jongeren soepel te hanteren (1). In de toekomst zal de Commissie erop toezien dat deze mogelijkheid duidelijk in het andere voorlichtingsmateriaal over dit programma wordt vermeld. De Europese vrijwilligersprojecten zijn grotendeels gedecentraliseerd. De nationale bureaus zijn verant- woordelijk voor de selectie van de uitzendprojecten. Bij multilaterale of speciale projecten is de Commissie voor de selectie verantwoordelijk. De Commissie heeft tijdens de vergaderingen van het comité van het programma en met de nationale bureaus steeds gewezen op de mogelijkheid deze leeftijdsgrenzen soepel te hanteren wanneer daarvoor goede redenen zijn. (1) „Gids voor de gebruiker”, deel II: De partners bij een Europees vrijwilligersproject


title: WRITTEN QUESTION No. 3947/98 by Glenys KINNOCK UN World Food Programme

eurovoc_concepts:
European Commission
Somalia
UNO
World Food Programme
aid policy
coordination of aid
emergency aid
food aid
international cooperation

text: C 325/40 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1999) Vaikka avaruusasema onkin Yhdysvalloille tärkeä hanke niin imagon kannalta kuin siksi, että se olisi merkittävä kansainvälinen yhteistyöhanke, se ei ole herättänyt Euroopassa samanlaista vastakaikua. Tämä johtuu siitä, että EU:n jäsenvaltioiden sekä Norjan ja Sveitsin rahoitusosuus on vain noin 8,5 prosenttia eli noin 3 miljardia euroa hankkeen kehittämiskuluista, joiden arvellaan nousevan 35 miljardiin euroon. Euroopan osuus kansainvälisen avaruusaseman rahoittamisesta perustuu pääosin Euroopan avaruusjärjestössä tehtyihin päätöksiin. Se on 16 prosenttia järjestön tämänhetkisestä budjetista, ja sen pitäisi pysyä alle 20 prosentissa seuraavien viiden vuoden ajan. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennestä puiteoh- jelmasta ei myönnetä minkäänlaista tukea aseman kehittämiseen. Aseman pitäisi mahdollistaa useiden avaruuden valloittamiseen tarvittavien tekniikoiden testaaminen. Sitä voidaan pitää juridisesti ja taloudellisesti tarkastellen sellaisten kansainvälisten ryhmittymien prototyyppinä, jotka ovat välttämättömiä tällaisen hankkeen toteuttamiseksi. Koska eurooppalaisten osuus avaruusasema- hankkeesta on verrattain pieni, avaruusaseman rakentamisesta luopuminen ei kuitenkaan vaikuttaisi kuin eurooppalaiseen avaruusteollisuuteen. (1999/C 325/047) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3943/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Kestävän kaupunkikehityksen kampanja Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että kestävän kaupunkikehityksen kampanjan jatkami- sella on tarvittava oikeusperusta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 1999) Komissio on useaan otteeseen tunnustanut Euroopan kestävän kehityksen kaupunkeja koskevan kampanjan toimien hyödyllisyyden toteutettaessa Agenda 21:n periaatteita paikallisella tasolla. Komissio antoi 28. lokakuuta 1998 tiedonannon ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys” (1), jossa se vahvistaa aikomuksensa jatkaa paikallisviranomaisten verkostumistoimien tuke- mista. Komissio mainitsee tiedonannossa erityisesti Euroopan kestävän kehityksen kaupunkeja koskevan kampanjan. Tiedonannossa mainitaan myös, että komissio laatii tarvittavia säädöksiä tällaisten toimien monivuotisen rahoittamisen varmistamiseksi. Komissio esitti tiedonannon keskeiset kohdat Wienissä 26627. marraskuuta 1998 järjestetyssä kaupunki- foorumissa. Tässä yhteydessä käydyissä ensimmäisissä keskustelussa korostettiin tarvetta määritellä mahdolli- simman pian asianmukainen oikeusperusta tämän tyyppisten toimien jatkamiselle ja kokoamiselle yhteen. Komissio tekee aloitteen ehdotuksen laatimisesta tältä pohjalta lähiviikkoina. (1) KOM(98) 605 lopullinen. (1999/C 325/048) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3947/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: YK:n elintarvikeapuohjelma Kuinka komissio aikoo reagoida YK:n elintarvikeapuohjelmassa esitettyyn arvioon, jonka mukaan etelä- Somalian tilanne muuttuu entistä pahemmaksi? Mitä apua EU on antanut tähän mennessä ja millaisia tulevia sitoumuksia se aikoo tehdä?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3855/98 του Anita POLLACK Ανανεώσιμη ενέργεια

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
energy policy
energy production
environmental protection
renewable energy
research and development
technological change

text: 11. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 289/99 (1999/C 289/130) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3855/98 υποβολη΄: Anita Pollack (PSE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Ανανεω΄σιµη ενε΄ργεια Εχει πραγµατοποιη΄σει η Επιτροπη΄ βη΄µατα προο΄δου ο΄σον αφορα΄ τη συ΄σταση µιας ειδικη΄ς Τask Force για την ανανεω΄σιµη ενε΄ργεια, η οποι΄α θα µπορου΄σε να αναπτυ΄ξει σαφει΄ς και διαφανει΄ς κατευθυντη΄ριες γραµµε΄ς για τη συ΄νδεση, τη λειτουργι΄α και τους εµπορικου΄ς ο΄ρους µικρω΄ν ενεργειακω΄ν µονα΄δων και να προσδω΄σει στην αποδοτικο΄τητα της ενε΄ργειας εξε΄χοντα ρο΄λο σε µι΄α ολοκληρωµε΄νη ευρωπαι¨κη΄ στρατηγικη΄ για την ενε΄ργεια και το περιβα΄λλον; Απα΄ντηση του κ. Παπουτση΄ εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (11 Φεβρουαρι΄ου 1999) Όσον αφορα΄ στους πο΄ρους ανανεω΄σιµης ενε΄ργειας, στο πλαι΄σιο των προσπαθειω΄ν που καταβα΄λλονται για την υλοποι΄ηση του προγρα΄µµατος δρα΄σης ε΄ως το 2010 ο΄πως αυτο΄ περιγρα΄φεται στην Λευκη΄ Βι΄βλο για τις ανανεω΄σιµες ενε΄ργειες (1) συ΄µφωνα µε τα ψηφι΄σµατα που ενε΄κρινε το Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο µετα΄ την εκπο΄νηση του ως α΄νω εγγρα΄φου, η Επιτροπη΄ «συγκρο΄τησε οµα΄δα εργασι΄ας για τις ανανεω΄σιµες ενε΄ργειες», απαρτιζο΄µενη απο΄ εκπροσω΄πους των κρατω΄ν µελω΄ν και µε στρατηγικη΄ ευθυ΄νη για τις ανανεω΄σιµες µορφε΄ς ενε΄ργειας. Η συγκεκριµε΄νη οµα΄δα συνη΄λθε η΄δη µι΄α φορα΄ το 1998 και επισκο΄πησε την επικρατου΄σα κατα΄σταση σε ο΄,τι αφορα΄ τα εθνικα΄ προγρα΄µµατα δρα΄σης, τα µε΄τρα και τα σχε΄δια στον συγκεκριµε΄νο τοµε΄α. Θα εξακολουθη΄σει να συναντα΄ται σε τακτα΄ χρονικα΄ διαστη΄µατα προκειµε΄νου να επισκοπει΄ και να κατευθυ΄νει την επιτελου΄µενη προ΄οδο. Κατα΄ την πρω΄τη συνεδρι΄αση΄ της ε΄λαβε συνοπτικη΄ επισκο΄πηση των εθνικω΄ν δραστηριοτη΄των υπε΄ρ των ανανεω΄σιµων µορφω΄ν ενε΄ργειας και τον πρω΄το αυτο΄ δια΄λογο ακολου΄θησε λεπτοµερε΄στερη επισκο΄πηση βα΄σει των γραπτω΄ν απαντη΄σεων που ε΄δωσαν τα κρα΄τη µε΄λη σε ερωτηµατολο΄γιο που τους απηυ΄θυνε η Επιτροπη΄. Επιπλε΄ον ως αποτε΄λεσµα της απο΄φασης της Επιτροπη΄ς 96/642/ΕΚ (2) συγκροτη΄θηκε επιτροπη΄ συµβουλευτικου΄ χαρακτη΄ρα για την ενε΄ργεια η οποι΄α µεταξυ΄ α΄λλων θεµα΄των καλυ΄πτει επι΄σης και την ενεργειακη΄ αποδοτικο΄τητα. Τα θε΄µατα της ενεργειακη΄ς αποδοτικο΄τητας θα αντιµετωπιστου΄ν ειδικο΄τερα κατα΄ την κα΄λυψη των σχε΄σεων ενε΄ργειας περιβα΄λλοντος. Τον Ιανουα΄ριο του 1999, πραγµατοποιη΄θηκε στις Βρυξε΄λλες συνεδρι΄αση της οµα΄δας εµπειρογνωµο΄νων προκειµε΄νου να παρασκευαστει΄ το προ΄γραµµα δρα΄σης για την ενεργειακη΄ αποδοτικο΄τητα. Η οµα΄δα αυτη΄, συµπεριλαµβανοµε΄νων των εκπροσω΄πων των κρατω΄ν µελω΄ν και της Επιτροπη΄ς αναµε΄νεται να διαδραµατι΄σει καθοριστικη΄ς σηµασι΄ας ρο΄λο ο΄σον αφορα΄ στην παροχη΄ πολιτικω΄ν και τεχνικω΄ν δεδοµε΄νων στα κρα΄τη µε΄λη τα οποι΄α θα χρησιµευ΄σουν ως αφετηρι΄α για την ανα΄πτυξη του προγρα΄µµατος δρα΄ση και την εν συνεχει΄α εφαρµογη΄ του. (1) COM(97)599 τελικο΄. (2) ΕΕ L 292 της 15. 11. 1996. (1999/C 289/131) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3867/98 υποβολη΄: Jan Lagendijk (V) προς την Επιτροπη΄ (9 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Άρνηση της Ολλανδι΄ας να εφαρµο΄σει την οδηγι΄α για την νιτρορυ΄πανση Γνωρι΄ζει η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ ο΄τι η ολλανδικη΄ Κυβε΄ρνηση στις αρχε΄ς ∆εκεµβρι΄ου 1998 ε΄λαβε την απο΄φαση να µην εφαρµο΄σει την οδηγι΄α για τη νιτρορυ΄πανση (91/676/ΕΟΚ) (1) η οποι΄α εγκρι΄θηκε το 1991 κατα΄ τη δια΄ρκεια της ολλανδικη΄ς προεδρι΄ας; Όπως φαι΄νεται απο΄ επιστολη΄ προς τηΚα΄τωΒουλη΄, η Ολλανδικη΄ Κυβε΄ρνηση δεν προτι΄θεται να πληροι΄ το 2002 τους ο΄ρους της συνθη΄κης για τη νιτρορυ΄πανση. Ακο΄µη και κατα΄ το 2008 η Ολλανδι΄α δεν επιθυµει΄ να πληροι΄ τους ο΄ρους της οδηγι΄ας για τη νιτρορυ΄πανση διο΄τι επιθυµει΄ να λαµβα΄νει ως βα΄ση ανα΄ εκτα΄ριο τον αριθµο΄ των 2,5 αγελα΄δων. Προκειµε΄νου να εφαρµοσθει΄ η οδηγι΄α για τη νιτρορυ΄πανση η σουηδικη΄ Κυβε΄ρνηση ε΄λαβε ως ανω΄τατο ο΄ριο τον αριθµο΄ 1,6 αγελα΄δων ανα΄ εκτα΄ριο και στη ∆ανι΄α η Κυβε΄ρνηση ε΄χει θε΄σει ως ανω΄τατο στο΄χο για το ε΄τος 2003 τις 1,7 αγελα΄δες ανα΄ εκτα΄ριο Αληθευ΄ει ο΄τιαυτο΄ αποτελει΄ το απαιτου΄µενο ο΄ριο προκειµε΄νου να εφαρµο΄ζεται η οδηγι΄α για τη νιτρορυ΄πανση; ∆εν φρονει΄ η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ ο΄τι, µ’ αυτο΄ τον τρο΄πο, η ολλανδικη΄ εντατικη΄ κτηνοτροφι΄α διαθε΄τει ε΄να ανε΄ντιµο οικονοµικο΄ προνο΄µιο ε΄ναντι ξε΄νων ανταγωνιστω΄ν; Πο΄τε αναµε΄νει η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ να ολοκληρω΄σει τη διαδικασι΄α επι΄ παραβα΄σει που ε΄χει κινη΄σει στο Ευρωπαι¨κο΄ ∆ικαστη΄ριο στο Λουξεµβου΄ργο, βα΄σει του α΄ρθρου 169; Πο΄τε πιστευ΄ει η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ ο΄τι µπορει΄ να κινη΄σει, βα΄σει του α΄ρθρου 171, τη διαδικασι΄α επι΄ παραβα΄σει κατο΄πιν της αρνη΄σεως της ολλανδικη΄ς Κυβε΄ρνησης να τηρη΄σει, κατα΄ το δοκου΄ν, την οδηγι΄α για τη νιτρορυ΄πανση η οποι΄α αποτε΄λεσε δικη΄ της απο΄φαση; Πο΄τε αναµε΄νει η Ευρωπαι¨κη΄


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3970/98 del Juan COLINO SALAMANCA Melusaaste ja maantiet

eurovoc_concepts:
noise
noise pollution
noise protection
road traffic

text: C 348/8 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 12. 1999 La Comisión realiza desde hace varios años la evaluación del impacto de sus propuestas legislativas, 2. y 3. en particular en los ciudadanos y las empresas. Ha recomendado a sus servicios que realicen dichas evaluaciones no sólo en el momento de la adopción de sus propuestas, sino también a lo largo del proceso legislativo (2). Por otra parte, se realizan intercambios de información con los Estados miembros así como con las empresas, y en particular las pequeñas y medianas empresas (PYME), sobre las mejores prácticas en materia de técnicas de evaluación. A este respecto, es necesario recordar dos iniciativas importantes de la Comisión: a) La ficha de impacto PYME. Esta ficha acompaña a las propuestas que pueden tener un impacto significativo en las empresas, y en particular las PYME. Implica una evaluación profunda de la normativa, incluyendo un análisis de los costes cuando ello resulte posible. b) Un primer proyecto piloto, iniciado en julio de 1998, relativo al panel de empresas. Este proyecto, complementario a la ficha de impacto, tiene por objeto evaluar, en colaboración con los Estados miembros y mediante la consulta directa de las empresas, el coste y las consecuencias administrativas para éstas de los nuevos textos legislativos propuestos en el ámbito del mercado interior. Se ha informado al Parlamento debidamente de este proyecto (Comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo 3 El panel de empresas: un proyecto piloto (3)), que funciona de manera satisfactoria. (1) DO L 347 de 23. 12. 1998. (2) Véase Directrices generales por la política legislativa, Boletín UE 1/2-1996, punto 1. 10. 11. (3) COM(98)197 finales. (1999/C 348/008) PREGUNTA ESCRITA E-3970/98 de Juan Colino Salamanca (PSE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Contaminación acústica y carreteras El Libro Verde de la Comisión sobre la «Política futura de lucha contra el ruido» (COM(96)540 final) abordaba, a escala comunitaria, el problema del ruido del tráfico rodado. De su lectura se puede concluir que la Unión Europea financia, a través de los Fondos Estructurales y de Cohesión y de la línea presupuestaria «Redes transeuropeas», la construcción de carreteras conformes con las normas ambientales y de seguridad lo más altas posibles. ¿Puede informar la Comisión si este Libro Verde se ha plasmado ya en algún texto jurídico, en el que se puedan amparar los ciudadanos que sufren la contaminación acústica del tráfico rodado en una autovía? De no ser así, ¿existe alguna norma a nivel europeo que obligue a los Estados miembros a utilizar asfalto poroso o a construir pantallas de protección del ruido en las autovías de la red nacional? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (17 de marzo de 1999) Tras la adopción del Libro Verde sobre la «Política futura de lucha contra el ruido», la Comisión aprobó una propuesta de Directiva sobre el ruido emitido por las máquinas utilizadas al aire libre (1). El Parlamento aprobó la propuesta sin enmiendas en mayo de 1998, y la Presidencia alemana espera lograr una posición común en el Consejo que se celebrará en junio. Por otro lado, habida cuenta de las reacciones ante el Libro Verde, la Comisión ha empezado a trabajar en una directiva marco sobre el ruido ambiental, en estrecha colaboración con expertos de la industria, organiza- ciones no gubernamentales y autoridades locales de los Estados miembros. No existen normas comunitarias que exijan a los Estados miembros la utilización de asfalto poroso o la construcción de pantallas de protección contra el ruido en sus redes viarias nacionales. Tampoco está previsto que la futura legislación comunitaria recomiende soluciones de este tipo, ya que la Comisión considera que no sería compatible con el principio de subsidiariedad. (1) COM(98)46 final


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3929/98 von Graham MATHER Verhaltenskodex für die Unternehmensbesteuerung - Erklärung von Kommissionsmitglied Monti vor dem Europäischen Parlament vom 7. Dezember 1998

eurovoc_concepts:
EU Member State
code of conduct
corporation tax
fiscal policy
tax system
type of business

text: 29. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 341/21 (1999/C 341/032) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3929/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Verhaltenskodex für die Unternehmensbesteuerung Erklärung von Kommissionsmitglied Monti vor dem Europäischen Parlament vom 7. Dezember 1998 Auf seinem Treffen mit dem Ausschuß für Wirtschaft, Währung und Industriepolitik im Europäischen Parlament vom 7. Dezember 1998 hat Kommissionsmitglied Monti festgestellt, daß der Verhaltenskodex für Unternehmensbesteuerung einige Mitgliedstaaten veranlaßt hat, insofern „Selbstdisziplin“ zu üben, als sie beschlossen haben, bestimmte Steuermaßnahmen, die gegen die Prinzipien des Verhaltenskodex verstoßen hätten, nicht einzuführen. Kann das Kommissionsmitglied genauer erläutern, welche Steuermaßnahmen in welchen Mitgliedstaaten er gemeint hat? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (24. Februar 1999) Es ist nicht Sache der Kommission, zu steuerpolitischen Überlegungen in einzelnen Mitgliedstaaten Stellung zu nehmen, doch haben, soweit die Kommission unterrichtet ist, seit der Annahme des Verhaltenskodexes für Unternehmensbesteuerung alle Mitgliedstaaten von neuen, im Sinne des Kodex nachteiligen steuerlichen Maßnahmen abgesehen. Der Gruppe für den Verhaltenskodex wurden jedoch mehrere Vorschläge für neue steuerliche Maßnahmen zwecks Erörterung zugeleitet. Die Vertraulichkeit der Arbeit dieser Gruppe gestattet der Kommission allerdings nicht, nähere Angaben zu diesen Maßnahmen zu machen. Zu erwähnen ist auch, daß von einzelstaatlichen Regierungen bereits Vorschläge unterbereitet wurden, bestimmte Maßnahmen, die in den Anwendungsbereich des Kodexes fallen könnten, aufzuheben oder schrittweise auslaufen zu lassen. (1999/C 341/033) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3930/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Emissionsgrenzwerte für Motorräder Der Europäische Verband der Motorradhersteller (ACEM) hat der Kommission vor kurzem eine Studie über Auspuffgase bei Motorrädern vorgelegt. Kann die Kommission mitteilen, wie dieser Bericht beurteilt worden ist, und kann sie kurz beschreiben, auf welche anderen Erkenntnisse als Grundlage für die Debatte über Emissionsgrenzwerte für Motorräder hingewiesen worden ist? Welchen Standpunkt vertritt die Kommission gegenwärtig in dieser Frage? Antwort von Herrn Bangemann Im Namen der Kommission (26. Februar 1999) Der Europäische Verband der Motorradhersteller (ACEM) hat der Kommission am 18. März 1998 den Abschlußbericht zu seinem Forschungsprogramm über die Luftverschmutzung durch Motorräder vorgelegt. Dieser im Auftrag der Kommission erstellte Bericht gibt im Hinblick auf die Anwendung von Artikel 5 der Richtlinie 97/24/EG vom 17. Juni 1997 über bestimmte Bauteile und Merkmale zweirädriger und dreirädriger Kraftfahrzeuge (1) Aufschluß über Kosten und Wirksamkeit verschiedener Technologien, mit denen sich die Schadstoffemissionen von Motorrädern bis 2002/2005 vermindern lassen. Auf Einladung der Kommission hat der ACEM im Mai/Juni 1998 die Ergebnisse seiner Arbeiten einer Sachverständigengruppe vorgelegt, woraufhin die Kommission beschloß, zusätzliche Untersuchungen durch- zuführen, um auf der Grundlage der gelieferten Daten mehrere Szenarien für eine spätere Reglementierung zu erstellen und diese im Rahmen des Auto-Öl-Programms II mit den sonstigen Maßnahmen zu vergleichen, die zur Verminderung der Luftverschmutzung durch andere Kraftfahrzeuge getroffen wurden


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3910/98 do Deputado Raimo ILASKIVI à Comissão. Tributação dos automóveis usados importados para a Finlândia

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
import
motor car
tax law
tax relief
tax system
used goods

text: C 182/134 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 6. 1999 (1999/C 182/183) PERGUNTA ESCRITA E-3894/98 apresentada por Karl-Heinz Florenz (PPE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Directiva 64/433/CEE sobre o comércio intracomunitário de carne fresca e Directiva 86/469/CEE sobre o controlo de resíduos Não considera a Comissão que se impõe uma alteração da directiva sobre o comércio intracomunitário de carne fresca (64/433/CEE) (1), uma vez que os equídeos só podem ser abatidos se forem identificáveis e se existir um registo de substâncias medicamentosas como documento de acompanhamento ao controlo específico de resíduos? (1) JO 121 de 29. 7. 1964, p. 2012. Resposta dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissão (5 de Fevereiro de 1999) Remete-se a atenção do Senhor Deputado para a resposta à pergunta escrita E-1495/98 do Senhor Deputado Kindermann (1). (1) JO C 31 de 5. 2. 1999, p. 42. (1999/C 182/184) PERGUNTA ESCRITA E-3910/98 apresentada por Raimo Ilaskivi (PPE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Tributação dos automóveis usados importados para a Finlândia Após a Comissão da UE ter em, 4 de Maio de 1998, efectuado uma chamada de atenção oficial ao governo finlandês sobre a tributação dos automóveis usados importados de outros países, o governo apresentou, em 27 de Novembro de 1998, ao parlamento finlandês uma proposta de lei, que tem em vista a alteração da tributação relativa aos automóveis, mas no que respeita apenas a pequenos detalhes. Considero que, mesmo após a alteração, a lei finlandesa relativa à tributação dos automóveis continua a ser, no que diz respeito à importação de automóveis usados, contrária ao artigo 95o do Tratado que institui as Comunidades Europeias, porque as consequências fiscais são tão pesadas que na prática uma tributação severa coloca em posições desiguais os automóveis usados importados de outros Estados-membros e os automóveis usados comprados na Finlândia. Quer dizer que, face à nova legislação a situação não sofreu uma modificação substancial em relação ao que era quando da pergunta escrita por mim apresentada à Comissão em 11 de Dezembro de 1997. O ponto central na legislação finlandesa relativa à tributação dos automóveis é o seu 7o parágrafo que chamou a atenção da própria Comissão. Este parágrafo será alterado de modo a que a redução nos impostos de um automóvel usado importado seria regra geral de 0,6 % por cada mês de utilização, quando segundo a lei em vigor é de 0,5 %. É obvio que uma mudança tão pouco significativa não altera em nada o problema fundamental que é o de os automóveis importados com poucos anos de antiguidade mais procurados não serem sequer no futuro acessíveis ao consumidor finlandês. O que agrava ainda mais esta situação é o facto de o nosso vizinho Estado-membro, a Suécia, ter abolido o imposto automóvel em 1996. Isto significa que para um particular a importação de um automóvel usado é na Suécia uma opção realista. Gostaria ainda de chamar a atenção da Comissão de que um outro obstáculo ao funcionamento do mercado interno é também o facto de mesmo na sua forma alterada a lei finlandesa relativa ao imposto automóvel ser complicada e conter numerosos pormenores técnicos, o que permite às autoridades aduaneiras possibilidades excessivamente grandes de tomada de decisões baseadas em interpretações


title: WRITTEN QUESTION No. 3906/98 by Miguel ARIAS CAÑETE Lack of provision for bank statements in relation to the sale of olive residue

eurovoc_concepts:
accounting
aid system
common organisation of markets
crop yield
fats
olive oil
olive-growing
payment
product quality
production aid

text: 6. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 320/87 Maintaining a 0,70 coefficient either suggests that the oil content of olives is 30 %, or creates a situation where it will be possible to justify a greater quantity of olives entering the mill than the actual quantity. Might that be the aim? (1999/C 320/117) WRITTEN QUESTION E-3906/98 by Miguel Arias Cañete (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Lack of provision for bank statements in relation to the sale of olive residue In the new two-stage extraction process the olives are pressed so thoroughly that the residue is becoming worthless. The rules in force do not contain any provisions in this regard, and do not even make provision for the presentation of bank statements in the event of sales of residue (whereas they do provide for the presentation of bank statements in relation to payments for the oil). Will the Commission act to close this loophole? (1999/C 320/118) WRITTEN QUESTION E-3907/98 by Miguel Arias Cañete (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Stock records at olive mills Article 9(1)(d) of the new Regulation on the application of production aid for olive oil stipulates that the quantities of oil purchased must be included in the stock records kept by olive mills for checking purposes, so as to prevent the declaration of higher production than the amount actually produced; nevertheless, no provision is made for the possible purchase of olive residue. Given that all production of olive oil involves the corresponding production of residue and there is no ban on such purchases, should possible purchases of olive residue by mills be subject to the same checks on stocks and quantities entering the mill? (1999/C 320/119) WRITTEN QUESTION E-3908/98 by Miguel Arias Cañete (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Flat-rate payments for the production of olive-residue oil Under the current rules, flat-rate payments continue to apply only to the production of olive-residue oil. For every 100 kg of olive oil produced, aid is granted for 108 kg (8 % corresponding to olive-residue oil), whether or not olive-residue oil is actually produced, which is not subject to any checks. Basing payments on the actual production of olive-residue oil would improve and facilitate checks without placing an additional burden on the budget, given that the production of olive-residue oil is included in the MGQ, the amount of aid granted is the same for each kind of oil and in both cases production aid is paid to the olive-grower. This would also bring the system into line with the actual situation, since under the flat-rate system aid is paid out for olive-residue oil which is not in fact produced, and it would at the same time help to improve the quality of virgin olive oil, since maximum extraction means increased production and poorer quality. Linking payments to actual production and granting the same aid for the actual production of both types of oil would


title: WRITTEN QUESTION No. 3931/98 by Concepció FERRER Territorial pacts for employment

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
employment policy
regional aid
regional planning
regional policy
rural development
technical cooperation

text: 6. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 320/89 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (27 January 1999) Selling prices (at farm level) in June 1998 (1). Soft wheat Maize Adult cattle (unit values) Pig (carcasses) grade I Fattening lambs Butter (in euro/100 kilogrammes) 10,8 11,6 12,1 (1) 15,4 11,2 (1) 15,1 (1) 12,3 11,0 13,1 14,5 12,0 11,4 (1) (1) 11,8 (1) 14,9 10,7 (1) 14,2 (1) (1) 10,9 13,9 (1) (1) (1) 247,1 247,4 242,9 335,9 253,3 285,0 238,6 293,0 277,8 243,6 255,9 273,3 241,7 262,5 236,5 128,4 112,4 115,4 (1) (1) 116,2 (1) (1) 139,9 (1) 112,6 143,5 131,6 132,8 128,1 (1) 166,3 348,6 281,6 231,8 (1) 157,8 244,1 (1) 170,4 192,4 201,0 (1) (1) 183,4 336,9 393,8 344,6 439,8 (1) 459,4 (1) 361,7 (1) 332,7 (1) (1) 323,5 389,7 314,9 Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom Source: Eurostat. (1) not available. (1) Carcasses weight for adult cattle and pig, live weight for fattening lambs. (1999/C 320/121) WRITTEN QUESTION E-3931/98 by Concepció Ferrer (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Territorial pacts for employment On 8, 9 and 10 October this year the Commission held the first forum for the exchange of ideas on rural development and employment in Turku, Finland. During the forum the Commission announced that it was considering the possibility of granting additional funding to promote the transfer of ‘good practice’ in order to establish a link with the next programming period for the Structural Funds. Can the Commission say what conclusions it has reached on this subject? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (8 February 1999) The forum to which the Honourable Member refers was organised for the 89 territorial pacts for employment and enabled over 700 bilateral meetings to be held. On that occasion the Commission representatives referred to the principle of stepping up Community technical assistance for the territorial pacts for employment so they could prepare to gear their action plans to the new Structural Fund programming for 2000-2006. The practical details of how this will be done are still being studied, within a ceiling of EUR 100 000 per pact. In any case this additional funding will be dependent on the provision of a satisfactory account of how the technical assistance already granted was used and on the preparation of a work programme covering the period after 1999 and centred on the adaptation at local level of good practice useful in the context of the pacts’ action plans, such as that presented at the Turku forum


title: QUESTION ECRITE no 3929/98 de Graham MATHER Code de conduite sur la taxation des entreprises - Déclaration faite le 7 décembre 1998 au Parlement européen par M. Monti, membre de la Commission

text: 29. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 341/21 (1999/C 341/032) QUESTION ÉCRITE E-3929/98 posée par Graham Mather (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Code de conduite sur la taxation des entreprises (cid:25) Déclaration faite le 7 décembre 1998 au Parlement européen par M. Monti, membre de la Commission Lors de sa rencontre avec la commission économique, monétaire et de la politique industrielle du Parlement européen, le 7 décembre 1998, M. Monti a déclaré que le code de conduite sur la taxation des entreprises amenait certains États membres à faire preuve d’«autodiscipline» dans la mesure où ils ont décidé de ne pas appliquer certaines mesures de taxation qui auraient été contraires aux principes du code. La Commission voudrait-elle préciser les mesures et les États membres auxquels le commissaire faisait allusion? Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (24 février 1999) Il n’appartient pas à la Commission de se prononcer sur des questions fiscales concernant les divers États membres, mais, à sa connaissance, ceux-ci se sont abstenus, depuis l’adoption du code de conduite dans le domaine de la fiscalité des entreprises, d’introduire de nouvelles mesures fiscales dommageables au sens de ce dernier. Toutefois, plusieurs nouvelles mesures fiscales proposées ont été soumises pour examen au groupe du code de conduite, mais la confidentialité des travaux de ce dernier interdit à la Commission de préciser de quelles mesures il s’agit. Il convient également de noter que les gouvernements nationaux ont déjà présenté des propositions visant à retirer ou à éliminer progressivement certaines mesures qui pourraient relever du code. (1999/C 341/033) QUESTION ÉCRITE E-3930/98 posée par Graham Mather (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Valeurs limites d’émission applicables aux motocyclettes L’Association des constructeurs européens de motocyclettes (ACEM) a récemment présenté à la Commission une étude concernant les gaz d’échappement des motocyclettes. La Commission voudrait-elle indiquer l’attention qui a été accordée à cette étude, décrire brièvement les autres éléments d’appréciation présentés en vue du débat sur les valeurs limites d’émission applicables aux motocyclettes et exposer son point de vue sur la question? Réponse donnée par M. Bangemann au nom de la Commission (26 février 1999) L’Association des constructeurs européens de motocycles (ACEM) a transmis le 18 mars 1998 à la Commission le rapport final de son programme de recherche sur la pollution des motocycles. Ce rapport, réalisé à la demande de la Commission, indique le coût et l’efficacité de diverses technologies permettant de réduire les émissions polluantes des motocycles à l’horizon 2002/2005, dans la perspective de l’application de l’article 5 de la directive 97/24/CE du 17 juin 1997 relative à certains éléments ou caractéristiques des véhicules à moteur à deux ou trois roues (1). À l’invitation de la Commission, l’ACEM a présenté les résultats de ses travaux à un groupe d’experts en mai/juin 1998, suite à quoi la Commission a décidé de procéder à des investigations complémentaires, de façon à pouvoir exploiter les données brutes du programme pour élaborer plusieurs scénarios de future réglementation et les comparer dans le cadre du programme Auto/Oil II, aux autres mesures prises pour réduire la pollution atmosphérique des autres véhicules à moteur


title: WRITTEN QUESTION No. 3967/98 by Paul RÜBIG Cost assessment for European legislative acts

eurovoc_concepts:
Community budget
impact study
legislative procedure
non-government bill
small and medium-sized enterprises


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3878/98 dell'on. Philippe DE COENE Abolizione degli acquisti duty free

eurovoc_concepts:
European Commissioner
European Union
VAT
diplomatic profession
duty-free sale
equal treatment
excise duty
tax exemption


title: WRITTEN QUESTION No. 3926/98 by Konstantinos HATZIDAKIS Publicity campaign for Greek Government education policy using European Union funds

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financing
Greece
advertising
education
public education
use of aid
vocational training

text: C 341/20 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 processen startade, att bidra aktivt till att förhandlingarna med Turkiet går så snabbt som möjligt. Den gör detta trots ihållande svårigheter, t. ex. det faktum att den turk-cypriotiska befolkningsgruppen hittills inte har reagerat på den uttryckliga inbjudan att delta i förhandlingarna. Frågeställaren kan inte ha undgått att notera att dessa svårigheter har givit upphov till diverse uttryck för oro, även på några medlemsstaters vägnar. Kommissionen ansluter sig helt till den förhoppning som unionen upprepade gånger gett uttryck åt, dvs. att anslutningsförhandlingarna på ett positivt sätt kommer att bidra till sökandet efter en politisk lösning på Cypernfrågan genom de samtal som förs inom ramen för Förenta nationerna, vilka måste fortsätta så att det kan skapas en federation med två befolkningsgrupper och två områden. (1999/C 341/031) SKRIFTLIG FRÅGA E-3926/98 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Reklam med EU-stöd för den grekiska regeringens utbildningspolitik Det operativa programmet inom den andra gemenskapsstödramen för Grekland ”Utbildning och grund- läggande yrkesutbildning”, som har särskilt låg utnyttjandegrad, medfinansierar även den s. k. ”reformen” av högstadiet och gymnasiet, som man tidigare gjort reklam för med anslag från programmet ”Utbildning och grundläggande yrkesutbildning”. ”Reformen” har dock framkallat starka reaktioner från lärare, elever och elevorganisationer. Av denna anledning har utbildningsministeriet inlett en ny reklamkampanj med påkostade helsidesannonser i dagspressen och radioreklam. Det framgår tydligt av innehållet i denna nya reklamkampanj att syftet inte är att helt enkelt informera allmänheten, utan ministeriet vill först och främst ta udden av de växande protesterna från de politiska partierna och från hela utbildningsväsendet. Noteras bör att det i annonstexterna i pressen inte nämns någonting om gemenskapsstödramen, förutom i en mikroskopisk not, eller om att kostnaden täcks av gemenskapsmedel. Inte heller i radioreklamen sägs det någonting om detta, trots att båda betalas med medel från gemenskapsstödramen för utbildning. Med anledning av detta ber jag kommissionen informera mig om följande: 1. Har kommissionen fått någon information om utbildningsministeriets nya reklamkampanj och om så är fallet, i hur hög grad anser den att den utförs på ett korrekt sätt? Anser kommissionen att den är i linje med utbetalningsreglerna för den andra gemenskapsstödramen? 2. Hur höga är kostnaderna dels för utbildningsministeriets första reklamkampanj, dels för den andra, och från vilka delprogram inom ”Utbildning och grundläggande yrkesutbildning” kommer finansieringen? 3. Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att få ett stopp på finansieringen av regeringspropaganda genom gemenskapsanslag? Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (10 mars 1999) Kommissionen känner inte till den reklamkampanj som parlamentsledamoten nämner. Kommissionen vill framhålla att det är de nationella myndigheterna som ansvarar för genomförandet av de insatser som samfinansieras genom strukturfonderna, och det gäller även informations- och reklamkampanjer. Kommissionen har därför ingen information om kostnaden för denna reklamkampanj. Den totala budget för information och reklam avseende EPEAEK-programmet som beviljats av programmets kontrollkommitté fram till programplaneringsperiodens slut uppgår dock till 500 miljoner drakmer (cirka 1,5 miljoner euro). Insatserna finansieras inom åtgärd 1 i delprogram 4 (tekniskt stöd) inom programmet ”Utbildning och grundläggande yrkesutbildning”. Kommissionen och det grekiska ekonomiministeriet har nyligen inrättat en gemensam styrgrupp i syfte att samordna och övervaka informations- och reklamverksamheten för gemenskapens stödramar för Grekland


title: WRITTEN QUESTION No. 3896/98 by Hiltrud BREYER EU subsidies for exports of live cattle from the EU to third countries

eurovoc_concepts:
animal welfare
beef
cattle
export (EU)
export subsidy
live animal
livestock
protection of animals
third country
transport of animals

text: 6. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 320/85 (1999/C 320/113) SKRIFTLIG FRÅGA E-3886/98 från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Viagras skadliga följder för hälsan Meddelandet från förbundsinstitutionen för läkemedel i Tyskland om att tre personer som använt Viagra nyligen har avlidit skapar välgrundad oro för huruvida det är säkert att använda detta läkemedel. Med anledning av att dödsorsaken i alla tre fallen var hjärtattack anses det tämligen troligt att Viagra kan ha medverkat till dessa dödsfall. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att skydda EU-medborgarnas hälsa och framför allt för att ge dem vederhäftig information? Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (23 februari 1999) Kommissionen gav den 14 september 1998 sitt godkännande för försäljning av Viagra. Godkännandet grundades på den vetenskapliga utvärdering som gjorts av Europeiska läkemedelsmyndigheten vilken avgav ett positivt yttrande till ansökan om godkännandet för försäljning. Säkerheten för användarna av detta läkemedel undersöktes noggrant i samband med att den vetenskapliga utvärderingen gjordes. I produktsammanfattningen anges (som kontraindikation) att läkemedlet inte bör användas av män som är avrådda från att ha sexuellt umgänge. Detta gäller framför allt patienter med allvarliga hjärt- och kärl- sjukdomar såsom kärlkramp eller allvarlig nedsättning av hjärtkapaciteten. Det anges också (i de särskilda försiktighets- och förhållningsreglerna för användningen) att en läkarundersökning av patientens hjärt- och kärlsystems funktion bör göras innan behandlingen inleds, med tanke på att all sexuell verksamhet innebär en risk för hjärtat. I patientinformationen anges tydligt att Viagra inte skall tas om man har allvarliga hjärtproblem, om man nyligen haft en hjärtattack eller om man har lågt blodtryck. Enligt experternas mening är således konsumentens skydd garanterat om försiktighets- och förhållnings- reglerna för användning och kontraindikationerna följs. (1999/C 320/114) SKRIFTLIG FRÅGA E-3896/98 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: EU-subventioner för export av levande nötkreatur från EU till tredje land Skyddet av nyttodjur måste gå före ekonomiska intressen. Exportbidraget höjdes senast med 8 % med verkan från den 17 oktober 1998 (1). Varför uteslöts export av levande nötkreatur inte från denna höjning, så att endast transport av kött skulle ha subventionerats? (1) EGT L 281, 17. 10. 1998, s. 17. Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (10 februari 1999) Exportbidragen för levande nötkreatur förekommer sedan den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött trädde i kraft år 1968. Exporten är redan ett traditionellt inslag i handeln med vissa tredje länder. År 1997 utgjorde bruttoexporten av nötkreatur 8 % av sektorns bidragsstödda totala export och uppgick till 1 050 000 ton (uttryckt i slaktkroppsvikt)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3919/98 dell'on. Joaquín SISÓ CRUELLAS alla Commissione. Regolamentazione della produzione e della commercializzazione di oggetti fabbricati con metalli preziosi

eurovoc_concepts:
EU control
Spain
complaint to the Commission
free movement of goods
intra-EU trade
jewellery and goldsmith's articles
marketing
precious metal
professional association


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3976/98 του W.G. van VELZEN Η αποθήκευση των πυρηνικών αποβλήτων του αντιδραστήρα του Petten (ΚάτωΧώρες)

eurovoc_concepts:
Netherlands
industrial concentration
nuclear fuel
nuclear reactor
radioactive waste
storage of waste
substitute fuel
uranium

text: 29. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 341/23 Η Επιτροπη΄ επιβεβαιω΄νει ο΄τι οι ενισχυ΄σεις για τον εκσυγχρονισµο΄ δεν πρε΄πει να θι΄γουν τους στο΄χους διατη΄ρησης των πο΄ρων. Η χρησιµοποι΄ηση περισσο΄τερο επιλεκτικω΄ν εργαλει΄ων και αλιευτικω΄ν µεθο΄δων ει΄ναι εξα΄λλου ε΄να απο΄ τα βασικα΄ κριτη΄ρια επιλεξιµο΄τητας των κοινοτικω΄ν ενισχυ΄σεων. Η ρυ΄θµιση της εκµετα΄λλευσης των αλιευτικω΄ν πο΄ρων µε΄σω TAC και ποσοστω΄σεων αλιευµα΄των, η΄ µε΄σω µε΄τρων πλαισι΄ωσης της αλιευτικη΄ς προσπα΄θειας ανα΄ τυ΄πο αλιει΄ας, περιορι΄ζει την υπερβολικη΄ εκµετα΄λλευση των ιχθυαπο- θεµα΄των, ευνοω΄ντας συγχρο΄νως την α΄σκηση µιας υπευ΄θυνης αλιει΄ας. Κα΄θε κρα΄τος µε΄λος παραµε΄νει εξα΄λλου ελευ΄θερο ο΄σον αφορα΄ τους εσωτερικου΄ς κανο΄νες κατανοµη΄ς, συµπεριλαµβανοµε΄νων αυτω΄ν που αποσκοπου΄ν στην καλυ΄τερη δυνατη΄ διατη΄ρηση των πο΄ρων και του περιβα΄λλοντος. Κα΄θε παρα΄βαση των εν λο΄γω διατα΄ξεων του κοινοτικου΄ δικαι΄ου µπορει΄ να ε΄χει ως αποτε΄λεσµα την επιβολη΄ κυρω΄σεων συ΄µφωνα µε τις διαδικασι΄ες που προβλε΄πονται απο΄ το α΄ρθρο 169 της συνθη΄κης. Η Επιτροπη΄ µο΄λις εξε΄δωσε µι΄α προ΄ταση κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου (2) στην οποι΄α απαριθµου΄νται οι τυ΄ποι συµπεριφορα΄ς που αποτελου΄ν σοβαρη΄ παρα΄βαση των κανο΄νων της κοινη΄ς αλιευτικη΄ς πολιτικη΄ς, εκ των οποι΄ων και η υπεραλι΄ευση. Αν ο κανονισµο΄ς αυτο΄ς δεν οδηγη΄σει σε εναρµο΄νιση των κυρω΄σεων σε κοινοτικο΄ επι΄πεδο, θα συµβα΄λει ο΄µως στην αυ΄ξηση της διαφα΄νειας στην εφαρµογη΄ των κανο΄νων της κοινη΄ς αλιευτικη΄ς πολιτικη΄ς. Συ΄νοψη των σχεδι΄ων, Το΄µος VI: Αλιει΄α και υδατοκαλλιε΄ργεια (FAIR: 1994-1998). (1) (2) COM(99)70 τελικο΄. (1999/C 341/036) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3965/98 υποβολη΄: John Iversen (PSE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Οδηγι΄α για τις ζωονο΄σους Στην απα΄ντηση΄ της στην ερω΄τηση΄ µου Η-0943/98 (1) σχετικα΄ µε την οδηγι΄α για τις ζωονο΄σους, η Επιτροπη΄ αναγνωρι΄ζει ο΄τι η εφαρµογη΄ της οδηγι΄ας αυτη΄ς στα κρα΄τη µε΄λη υπη΄ρξε ανεπαρκη΄ς και µη ικανοποιητικη΄ και ο΄τι το συ΄στηµα ενηµε΄ρωσης για τις ζωονο΄σους µπορει΄ να βελτιωθει΄ σηµαντικα΄. Ως εκ του΄του, δεν ει΄ναι κατανοητο΄ για ποιο λο΄γο η Επιτροπη΄ προτι΄θεται να υποβα΄λει προ΄ταση που να της δι΄νει περισσο΄τερο χρο΄νο, ω΄στε να εξετα΄σει τι πρε΄πει να γι΄νει. Του΄το δεν ει΄ναι λογικο΄. Η Επιτροπη΄ ε΄χει το καθη΄κον να διασφαλι΄ζει την εφαρµογη΄ των κανο΄νων της ΕΕ και µι΄α ελλιπη΄ς εφαρµογη΄ της οδηγι΄ας για τις ζωονο΄σους θα ε΄πρεπε να συνεπα΄γεται την επιβολη΄ απο΄ την Επιτροπη΄ κυρω΄σεων στα κρα΄τη µε΄λη που δεν εφαρµο΄ζουν την οδηγι΄α. ∆εν πιστευ΄ει η Επιτροπη΄ ο΄τι ο σεβασµο΄ς της δηµο΄σιας υγει΄ας επιβα΄λλει την εφαρµογη΄ της οδηγι΄ας για τις ζωονο΄σους χωρι΄ς περαιτε΄ρω καθυστε΄ρηση; (1) Πλη΄ρη πρακτικα΄ των συνεδρια΄σεων (Νοε΄µβριος 1998). Απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (05 Φεβρουαρι΄ου 1999) Παραπε΄µπουµε το Αξιο΄τιµο Με΄λος στις απαντη΄σεις που ε΄δωσε η Επιτροπη΄ στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις E-3175/98 (1) και E-3865/98 της κ. Riis Jψrgensen (2). (1) (2) ΕΕ C 325 της 12. 11. 1999, σελ. 2. ΕΕ C 297 της 15. 10. 1999. (1999/C 341/037) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3976/98 υποβολη΄: W. G. van Velzen (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Η αποθη΄κευση των πυρηνικω΄ν αποβλη΄των του αντιδραστη΄ρα του Petten (Κα΄τωΧω΄ρες) Στον ολλανδικο΄ Τυ΄πο δηµοσιευ΄θηκαν προσφα΄τως α΄ρθρα (Volkskrant, 3 και 5 Οκτωβρι΄ου 1998), σχετικα΄ µε τα προβλη΄µατα χωρητικο΄τητας που συνεπα΄γεται η αποθη΄κευση των πυρηνικω΄ν αποβλη΄των του αντιδραστη΄ρα υψηλη΄ς ροη΄ς, στο Petten. Τα΄ α΄ρθρα αυτα΄ περιε΄χουν νε΄ες πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε το θε΄µα. Έχοντας υπο΄ψη το ενδιαφε΄ρον που επιδεικνυ΄ουν οι τροµοκρα΄τες για το ουρα΄νιο ανωτε΄ρας ποιο΄τητος, οι Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες ε΄χουν αρχι΄σει η΄δη απο΄ τη δεκαετι΄α του ’80 να επισηµαι΄νουν την ανα΄γκη να δοθει΄ προτι΄µηση στο χαµηλα΄ εµπλουτισµε΄νο ουρα΄νιο. Με΄χρι


title: WRITTEN QUESTION No. 3990/98 by Frank VANHECKE to the Commission. Participation by European citizens in elections to the European Parliament in Member States whose nationality they do not possess

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU national
EU statistics
European Parliament
European election
application of EU law
residence
right to stand for election
right to vote

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 207/155 Komissio voi myöntää rahoitusta hankkeelle, jota ehdottaa vähintään kolmen Rafael-ohjelmaan 2. osallistumaan oikeutetun valtion toimijoista muodostuva eurooppalainen yhteistyöverkko. Hankkeen tavoit- teena on oltava yhteisten ongelmien tutkiminen, yhteisten menettelytapojen kehittäminen innovatiivisiksi toimenpiteiksi, jotka voivat toimia Euroopan tason esimerkkeinä, ja näiden toimenpiteiden testaaminen. Hanke-esitysten viimeinen jättöpäivä on 26. maaliskuuta 1999. (1) EYVL C 342, 10. 11. 1998. (1999/C 207/214) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3990/98 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan kansalaisten osallistuminen Euroopan parlamentin vaaliin jäsenvaltioissa, joiden kansalaisia he eivät ole Vastauksessaan komissiolle esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-3595/96 (1) komission jäsen Monti il- moitti, että tarvittavien tietojen kerääminen (esittämäni kirjallinen kysymys E-3314/95) (2) jäsenvaltioissa on jotta myös tiedot Ruotsissa, Itävallassa ja Suomessa pidetyistä vielä kesken. Lisäksi työtä laajennettiin, ensimmäisestä Euroopan parlamentin vaalista saataisiin mukaan parlamentille ja neuvostolle annettavaan kertomukseen. Onko komissio nyt saanut haltuunsa tarvitut kansallisuuden ja jäsenvaltion mukaan jaotellut tiedot? Kuinka suuri prosenttiosuus on lopulta käyttänyt äänioikeuttaan? Onko parlamentille ja neuvostolle jo annettu kertomus? Jos kertomus on jo annettu, milloin se julkaistiin? (1) (2) EYVL C 217, 17. 7. 1997, s. 28. EYVL C 91, 27. 3. 1996, s. 58. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Kaikki komission käytettävissä olevat kertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle direktiivin 93/109/EY soveltamisesta (1). tiedot on julkaistu 7. tammikuuta 1998 annetussa komission (1) KOM(97) 731 lopullinen. (1999/C 207/215) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3998/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Sokrates-ohjelmasta lapsiryhmille myönnettävä rahoitus (5. tammikuuta 1999) DIECEC-verkko (Developing Intercultural Education through Cooperation between European Cities) tekee työtä lasten keskuudessa vähemmistöryhmien koulutustarpeiden parissa ja sen toimintaa on tähän asti rahoitettu Sokrates-ohjelmasta. Kysyn nyt komissiolta: Jatketaanko edellä mainitun verkon rahoittamista kyseisestä ohjelmasta viimeaikaisten Sokrates-ohjelmaan tehtyjen muutosten jälkeen?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3948/98 af (Hanja) MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. Udbudskontrakter fra GD VIII

eurovoc_concepts:
EDF
EU aid
Lomé Convention
agricultural machinery
award of contract
developing countries
development aid
spare part
supplies contract
third country

text: 21. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 207/149 Det må huskes, at Fællesskabets rum-relaterede FTU-aktiviteter begrænser sig til samordning af aktiviteterne på de anvendelsesområder, der udnytter rumteknologier og -systemer (telekommunikation, navigation og jordobservation), i synergi med ESA-aktiviteter. Femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) omfatter ikke »rum-aktivitet« som sådan. (1999/C 207/206) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3948/98 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Udbudskontrakter fra GD VIII Inden for rammerne af udviklingshjælpen indgår Kommissionen udbudskontrakter med tredjemand. Kan Kommissionen oplyse, hvordan betingelserne, navnlig oprindelsesbetingelserne, er for levering af varer som f. eks. landbrugsredskaber til udviklinglande. Og gælder disse betingelser også for dele hertil? Kan der i øvrigt gøres brug af virksomheder i udviklingslandene, inklusive i det begunstigede land? Kan Kommissionen oplyse, hvorfor der stilles den betingelse, at varerne udelukkende må have oprindelse i Fællesskabet? Mener Kommissionen ikke, at udviklingslandene kunne have fordel af, at varerne og/eller dele hertil også måtte have oprindelse i udviklingslandene? Stilles der samme betingelser i forbindelse med andre programmer, som f. eks. PHARE eller TACIS? Svar afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (11. februar 1999) Hvad angår den eksterne støtte, der finansieres over Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), er det i artikel 294, stk. 1, litra b), i Lomé-konventionen fastsat, at »leverancer skal have oprindelse i Fællesskabet og/eller AVS- staterne i henhold til bestemmelserne i bilag LIV«. Denne formulering er genoptaget i artikel 4, stk. 1, litra b), i de almindelige bestemmelser og almindelige betingelser for kontrakter vedrørende bygge- og anlægsarbejder, leverancer og tjenesteydelser, der finansieres af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF). For de kontrakter, der finansieres af Phare og Tacis, er der indført en tilsvarende bestemmelse i de instruktioner, der udleveres til tilbudsgiverne. I begge tilfælde er produkter med oprindelse i modtagerlandene uden forskel ligestillet med fællesskabsprodukter. Endvidere kan der i behørigt begrundede tilfælde gives tilladelse til at virksomheder fra andre udviklingslande end staterne i Afrika, Vestindien eller Stillehavet eller andre tilknyttede lande deltager (artikel 296 i Lomé- konventionen og artikel 4 og 6 i den almindelige EUF-ordning). Tilsvarende undtagelser kan finde anvendelse for Phare og Tacis i henhold til artikel 114, stk. 2, i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1). (1) EFT L 356 af 31. 12. 1977. (1999/C 207/207) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3949/98 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Momssatser for dyrlæger Kan Kommissionen oplyse, hvilken momssats dyrlægers ydelser er omfattet af i de enkelte medlemsstater?


title: WRITTEN QUESTION No. 3911/98 by Jean-Claude PASTY to the Commission. Tariff and statistical nomenclature and the common customs tariff in respect of truffles

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
mushroom-growing
nomenclature
tariff nomenclature

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 207/145 (1999/C 207/200) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3903/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Komission jäsenen Mario Montin osallistuminen Bilderberg-ryhmän kokoukseen Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat komission jäsenen Mario Montin osallistumista Bilderberg-ryhmän kokoukseen Torontossa 30. toukokuuta ’ 2. kesäkuuta 1996: 1. Mistä kuluista koko matka muodostui, korvattiinko kulut kyseisenä aikana ja jos ei, kuka ne maksoi? 2. Koska Bilderberg yleensä maksaa ylellisen majoituksen, pitäisikö komission jäsenen ilmoittaa tästä? 3. Saiko komission jäsen erityistä päivärahaa matkapäiviltä? 4. Ottiko komission jäsen lomaa tätä matkaa varten? Onko komissio sitä mieltä, että komission jäsenen Mario Montin olisi pitänyt ilmoittaa jäsenyydestään Bilderberg-ryhmän johdossa ja jos ei, miksi? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3899/98, E-3900/98, E-3901/98, E-3902/98 ja E-3903/98 (5. helmikuuta 1999) Matka- ja oleskelukulut on otettu vastattavaksi voimassa olevien määräysten mukaisesti. Komission jäsenen Mario Montin Bilderberg-ryhmän valmistelevan komitean tapaamiseen osallistumisen osalta komissio viittaa vastaukseen, jonka se on antanut arvoisan parlamentin jäsenen marraskuun 1998 toisen istuntojakson kyselytunnilla esittämään suullisen kysymykseen H-933/98 (1). (1) Parlamentin keskustelut (marraskuun 1998 II istuntojakso). (1999/C 207/201) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3911/98 esittäjä(t): Jean-Claude Pasty (UPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Multasieniä (tryffeleitä) koskeva tariffi- ja tilastonimikkeistö ja yhteinen tullitariffi Komission 26 päivänä lokakuuta 1998 antamassa asetuksessa (EY) 2261/98 (1) muutetaan tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annettua neuvoston asetuksen (ETY) 2658/87 (2) liitettä I. Multasienet mainitaan siinä useassa kohdassa: tullitietojen yhteydessä koodeksin CN 0709 52 00 ”multasienet” alla sekä sienet ja multasienet kattavan koodeksin CN 0712 30 00 alla. Huomattavasta merkityksestään huolimatta nimikkeistö ei ole multasienien kohdalla riittävän tarkka. Samalla sanalla voidaan tarkoittaa itse asiassa kymmenkuntaa hyvin erilaatuista (ja hintaista) joista mainittakoon kaikkein myydyimmät lajikkeet kuten Tuber melanosporum, Tuber magnatum, Tuber aestivum ja Tuber uncinatum. lajiketta, Jotta voitaisiin saada luotettavaa tilastotietoa markkinoilla liikkuvista määristä, asettaa sopivat tariffit ja erityisesti varmistaa kuluttajien turvallisuus, eikö komissio pidä välttämättömänä, että multasienien nimekettä laajennetaan, koska se on jo olemassa ja ennen kaikkea siksi, ettei sienille ja multasienille tule esimerkiksi yhteisiä kiintiöitä? Toisaalta eikö ranskalainen ”tuoreiden multasienien” normi, joka annettiin kaksi vuotta sitten ja johon sisältyy tarkka luettelo myytävistä eri lajikkeista, voisi toimia asiassa työskentelypohjana? (1) (2) EYVL L 292, 30. 10. 1998, s. 1. EYVL L 256, 7. 9. 1987, s. 1


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3934/98 af Carlos ROBLES PIQUER til Kommissionen. Anvendelse af atomenergi til afsaltning af havvand i lande med tørt klima

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
drinking water
drought
international cooperation
nuclear energy
saltwater
third country
water treatment

text: 21. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 207/147 (1999/C 207/203) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3934/98 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Anvendelse af atomenergi til afsaltning af havvand i lande med tørt klima Den internationale Atomenergiorganisation (IAEA), der hører under FN, har på sin seneste konference foreslået, at man snarest udvikler programmer for afsaltning af havvand med små atomreaktorer. Organisationen anmodede under sin seneste forsamling i september sin direktør om at prioritere dette mål og fremme det internationale samarbejde herom. Hvad er EU’s standpunkt i denne sag, navnlig hvad angår mulighederne for billig, atomkraftbaseret afsaltning i Nordafrika (Maghreb og Machrek) i henhold til den undersøgelse, IAEA har foretaget? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (3. februar 1999) Kommissionen har igennem en længere årrække fulgt med i det arbejde, der udføres af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), for så vidt angår den mulige anvendelse af atomreaktorer til afsaltning af havvand. Kommissionen er endvidere af den opfattelse, at brug af kernekraft kræver høje niveauer med hensyn til sagkundskab, praktisk erfaring samt sikkerhed. Det forudsætter ligeledes, at der gives solide garantier om ikke- spredning, og at der eksisterer stærke og uafhængige kontrolmyndigheder. Samtlige disse betingelser synes for øjeblikket ikke at være tilstede i den region, det ærede medlem nævner. (1999/C 207/204) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3937/98 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Rådet (4. januar 1999) Om: De umiddelbare udsigter for det langsigtede forskningsprojekt vedrørende fusionsenergi Det amerikanske energiministeriums beslutning om at trække sine forskere tilbage fra de udenlandske centre, der er involveret i det igangværende ITER-projekt, stiller de tilbageværende deltagere, dvs. EU, Japan og Rusland, over for nogle vanskelige beslutninger. Ifølge de seneste forlydender går den europæiske holdning ud på, at man vil fortsætte nogle år endnu uden at forhøje sit finansielle bidrag. Samtidig giver den faldende tiltro til tokamak-reaktoren (ITER) som en realistisk løsning på længere sigt nyt håb for andre muligheder såsom stellarator-reaktoren. Kan Rådet oplyse, hvad dets planer er på dette område, samt hvordan man stiller sig i Japan og Rusland? Hvad er dets holdning til størrelsen af EU’s budgetbevillinger til dette formål inden for det femte rammeprograms løbetid? Er det endvidere Rådets opfattelse, at begrundelsen for denne budgetpost kan forblive uændret efter USA’s beslutning? Svar (9. marts 1999) Det Europæiske Atomenergifællesskab godkendte den 30. 1. juni 1998 en forlængelse af ITER-TP- aftalen (1) med tre år (fra 22. juli 1998 til 21. juli 2001) (2). Forlængelsen med tre år blev ligeledes godkendt af to andre partnere i aftalen, nemlig Rusland (den 16. juni 1998) og Japan (den 14. juli 1998)


title: WRITTEN QUESTION No. 3942/98 by Anita POLLACK EMAS

eurovoc_concepts:
ISO
environmental impact
environmental monitoring
environmental policy
environmental protection
environmental research
environmental standard
quality of the environment
secondary sector
small and medium-sized enterprises

text: C 320/92 Official Journal of the European Communities EN 6. 11. 1999 (1999/C 320/125) WRITTEN QUESTION E-3942/98 by Anita Pollack (PSE) to the Commission (4 January 1999) Subject: EMAS At what stage is the revised sustainable management and audit scheme? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (4 February 1999) On 30 October 1998, the Commission adopted a proposal for a Council Regulation allowing participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) (1) following a review of Council Regulation (EEC) 1836/93 of 29 June 1993 allowing voluntary participation by companies in the industrial sector in a Community eco-management and audit scheme (2). The Community took the opportunity of this review pursuant to Article 20 of Regulation (EEC) 1836/93 to carry out wide-ranging consultations with the various interested parties, in order to arrive at a balanced proposal of benefit both to the environment and the organisations eligible to participate in EMAS. Among the new features of this proposal, the extension of the scope of the Regulation to all economic activities will increase coverage of environmental impacts, leading to an overall improvement in environ- mental performance. Organisations such as financial institutions or local authorities will thus have an effective tool at their disposal to manage their environmental effects, which can be just as significant as those encountered in industry. Care has also been taken to ensure that EMAS is compatible with the international standard ISO 14001, compared with which, however, EMAS has added value. In addition to the internal management of environmental impacts in the framework of ISO 14001, EMAS requires organisations to improve their environmental performance and to inform the outside world of the progress made via an environmental statement validated by an independent party. This added value will enhance the registered organisations’ credibility, in particular vis-à-vis the inspection authorities and the public. The new proposal also aims to encourage the participation of organisations irrespective of their size. It is therefore planned to improve information to small and medium-sized enterprises (SMEs), to define support tools, to make verifiers more aware of the conditions under which SMEs operate and to encourage large firms to support their small-business suppliers in implementing EMAS. Finally, the organisations registered in compliance with EMAS may use a logo to advertise their voluntary efforts to improve environmental performance. The conditions under which the logo may be used are narrowly defined in order to maintain a balance between communication and credibility, and in particular to avoid any confusion with a product label. (1) OJ C 400, 22. 12. 1998. (2) OJ L 168, 10. 7. 1993. (1999/C 320/126) WRITTEN QUESTION E-3945/98 by Anita Pollack (PSE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Brownfield sites/contaminated land Has the Commission given any thought to the possibility of developing a market-based instrument to encourage investment in or to support the development of brownfield sites?


title: WRITTEN QUESTION No. 3973/98 by Riitta MYLLER Border crossing projects under the Tacis programme

eurovoc_concepts:
EU programme
Finland
Russia
border control
cross-border cooperation
customs
international transport
invitation to tender
paramilitary force
transport infrastructure

text: 6. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 320/99 (1999/C 320/132) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3973/98 esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Tacis-ohjelman ”Border crossing” -hankkeet Euroopan unionin budjetissa vuodelle 1996 varattiin 30 Mecua Tacis-ohjelman rajat ylittävään yhteistyöhön (cross-border cooperation). Näistä varoista on 15,5 Mecua budjetoitu ”Border crossing” -hankkeisiin, mikä koostuu lähinnä rajanylityspaikkojen rakentamis- ja laitehankintaurakoista. Valituista kohteista tärkeimmät ovat Sallan ja Svetogorskin rajanylityspaikat, molemmat Suomen ja Venäjän rajalla. Saatavilla olevien tietojen mukaan kohteet on tarkoitus saattaa valmiiksi vuoden 1999 loppuun mennessä. Näin on kertonut mm. komissaari van den Broek. Kohteiden rakennustyöt eivät kuitenkaan ole alkaneet eikä ole tietoa, onko niitä koskevia urakkatarjouspyyntöjä vielä edes lähetetty. Pyydän komissiota vastaamaan, miksi edellä kuvatut, budjettiin jo vuonna 1996 merkityt hankkeet ovat myöhässä, ja onko niitä koskevat tarjousasiakirjat lähetetty tarjoajille? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 1999) Tacis-ohjelman rajanylityspaikkoja koskevan ohjelman tarkoituksena on tehostaa rajanylityspaikkojen toi- mintaa ja varmistaa näin, että liikenne sujuu nopeammin ja vältytään jonoilta ilman, että tarkastusten tehokkuus kuitenkaan kärsisi. Tätä ei voida saavuttaa pelkästään uusilla rakennuksilla vaan lisäksi tarvitaan laajakantoisia muutoksia kansallisiin ja paikallisiin hallintomenettelyihin, mikä puolestaan edellyttää henki- löstön kouluttamista. Useista periaatekysymyksistä oli sovittava kumppanimaan viranomaisten kanssa. Svetogorskin ja Sallan osalta sovittiin muun muassa, että kun vuosien 1996 ja 1998 raja-alueyhteistyöohjelmista rahoitettavat työt saataisiin päätökseen, rajanylityspaikat avattaisiin kokonaisuudessaan kansainväliselle liikenteelle. Rajanyli- tyspaikkojen kehittämisen painopistealueiksi hyväksyttiin kaupan helpottaminen ja maksujen tehokas kantaminen. Lisäksi sovittiin, että töiden laajuus olisi erityisesti tullin ja rajavartioston osalta mitoitettava nykyaikaisten riskianalyysiin perustuvien työskentelymenetelmien mukaisesti siten, että jonoja ei vain siirretä pois teiltä pysäköintialueille vaan ne käsitellään nopeasti. Lopuksi edellytetään vielä kaikkien rajanylityspaikan työskentelyyn vaikuttavien osallistumista, mikä tarkoittaa Venäjän osalta kahdeksaa valtion elintä (ulkoasiain-, sisäasiain- ja kasvinsuojeluasioista vastaavat osastot, rajavartiosto, tullilaitos sekä turvallisuudesta ja federaation maahanmuuttoasioista vastaavat yksiköt) sekä yksityistä sektoria (tulliasioitsijat, pankit). ja liikenneministeriöt, maatalousministeriön eläinlääkintä- Tammikuussa 1998 julkistettiin asiaa koskevat toteutettavuustutkimukset, joiden perusteella käytiin keskus- teluja annetuista suosituksista helmikuussa 1998. Tuolloin Venäjän viranomaiset esittivät eräitä varaumia komission ehdotuksiin toivoen, että Svetogorskiin rakennettaisiin paljon suurempi kokonaisuus, jonka kustannukset olisivat yli kaksinkertaiset. Varsinaiseen perusongelmaan eli rajalla toimivien yksiköiden työskentelymenetelmiin ei tässä yhteydessä kuitenkaan puututtu. Venäjän viranomaiset ovat tarkastelleet uudelleen näitä kysymyksiä yhdessä komission kanssa ja kaikki osapuolet ovat nyt hyväksyneet Venäjän sisäiset hankeselostukset, jotka on laadittu komission avustuksella. Tämä prosessi sujui odotettua hitaammin. Rahoituspöytäkirjat on toimitettu viranomaisille allekirjoitusta varten, eikä urakkasopimuksia voida allekir- joittaa, ennen kuin tämä vaihe on saatu päätökseen. Ohjelman toteuttamista koskevista tarjouskilpailumenettelyistä voidaan todeta, että ohjelman valvontayksik- köä koskeva sopimus tehdään todennäköisesti helmikuun 1999 alkuun mennessä. Urakkasopimuksiin liittyvä esivalinta on suoritettu ja täydelliset lähetetään valituille tarjoajille helmikuun tarjouspyyntöasiakirjat puoleenväliin mennessä. Sopimukset tehdään niin ajoissa, että työt voidaan aloittaa kesäkuussa 1999. Ohjelma on monimutkainen ja kaikki osapuolet ovat tarvinneet aikaa oppiakseen hyväksymään uusia ajatuksia ja toimimaan tehokkaasti yhteistyössä tällä alalla, joka on perinteisesti kuulunut kansallisille hallituksille. Kyseinen ohjelma on myös ensimmäinen Tacis-ohjelman puitteissa valmisteltu tämänkaltainen ohjelma, ja vaikka sillä onkin paljon yhteistä muiden yhteistyöohjelmien kanssa, liittyi siihen myös joitakin ratkaisua vaativia erityiskysymyksiä kuten rakennusstandardeja koskevat säännökset. Ohjelma on nyt kuitenkin hyvässä alussa, ja merkittävä osa vuoden 1996 ohjelmasta lienee saatu toteutettua vuoden 1999 loppuun mennessä


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3892/98 dell'on. Luciano VECCHI alla Commissione. Limiti di età per la partecipazione al programma di Servizio Volontario Europeo (SVE) per i giovani

eurovoc_concepts:
information
national service
public awareness campaign
voluntary military service
young person

text: 28. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 182/133 (1999/C 182/182) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3892/98 di Luciano Vecchi (PSE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Limiti di età per la partecipazione al programma di Servizio Volontario Europeo (SVE) per i giovani Nell’adottare il testo legislativo relativo al programma di Servizio Volontario Europeo (SVE) per i giovani, il Parlamento europeo o il Consiglio, al termine di una lunga e complessa procedura di codecisione, hanno, tra l’altro, definito la fascia di età a cui il programma stesso si rivolge. La soluzione «di compromesso» che fu allora adottata fu quella di continuare a considerare come prioritaria la fascia di età tra i 18 e i 25 anni, pur prevedendo, per casi debitamente giustificati, la possibilità di superare il limite stesso dei 25 anni. Nella diffusione di materiale effettuato dalle agenzie nazionali del programma SVE, tuttavia, non si fa alcuna menzione sulla possibilità di oltrepassare il limite dei 25 anni. 1. 2. 3. Si chiede pertanto alla Commissione per quali motivi tale eventualità non venga opportunamente menzionata, se ritenga comunque, per applicare correttamente le disposizioni legislative, che il limite dei 25 anni possa essere, in alcuni casi, oltrepassato, a chi spetta la decisione in materia (agenzie nazionali, Commissione, organizzazioni di invio o di accoglienza, ecc. )? Risposta della sig. ra Cresson a nome della Commissione (20 gennaio 1999) L’onorevole parlamentare attira l’attenzione della Commissione sul fatto che il materiale informativo distribuito dalle strutture nazionali nell’ambito dell’attuazione del programma «Servizio volontario europeo» (SVE) non indica esplicitamente la possibilità, in casi debitamente giustificati, di superamento dei limiti d’età per i giovani cui è destinato il programma. In effetti, questa possibilità non è menzionata esplicitamente negli opuscoli informativi destinati a sensibi- lizzare un vasto pubblico alle possibilità offerte dal programma di Servizio volontario europeo. Tuttavia è opportuno osservare che la guida per l’utilizzazione costituisce uno strumento privilegiato per permettere ai giovani e alle organizzazioni di elaborare un progetto e che la guida in questione indica esplicitamente la possibilità di applicare in modo flessibile (1) i limiti di età per i giovani. In futuro la Commissione curerà che questa possibilità sia chiaramente indicata negli altri mezzi d’informazione relativi al programma. I progetti di Servizio volontario europeo sono ampiamente decentralizzati. Le strutture nazionali sono responsabili della selezione dei progetti d’invio. La Commissione ha sempre segnalato, nel corso delle riunioni del comitato del programma e con le strutture nazionali, la possibilità di applicare in modo flessibile i limiti di età, qualora fosse debitamente giustificato. (1) «Guida dell’utilizzatore», parte II, partner di un progetto SVE


title: WRITTEN QUESTION No. 3899/98 by Patricia McKENNA to the Commission. Participation of Commissioner Emma Bonino in the 1998 Bilderberg meeting

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Scotland
allowances and expenses
international meeting
operating cost
paid leave

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 207/143 Programmet omfattar två huvudsakliga samarbetsområden: multilaterala ungdomsutbyten och volontärtjänst. Dessutom ingår åtgärder för stimulans och igångsättande samt kompletterande åtgärder som syftar till att förbättra utbytenas kvalitet och öka de berörda ungdomarnas deltagande (korta kurser, information till ungdomar, studiebesök, stöd till inrättande av nationella ungdomsråd, samarbete i fråga om studier av ungdomars situation). Genomförandet av programmet kommer att ske på grundval av de erfarenheter som gjorts inom ramen för gemenskapens program Ungdom för Europa, med stöd av Socrates-programmets byrå för tekniskt bistånd. I vart och ett av de tolv partnerländerna kommer det att utses ansvariga på nationell nivå, som skall sörja för främjande och förvaltning av programmet i samarbete med de europeiska samordningsstrukturerna, bl. a. det nät av nationella kontor som inom ramen för Ungdom för Europa inrättats i medlemsstaterna. Programmet lades den 25 november 1998 fram för Europa-Medelhavskommittén för Barcelonaprocessen och godkändes av de 27 Europa-Medelhavspartnerna. Verksamheten inom ramen för programmet kommer att inledas i början av 1999. Sedan 1995 har det genom programmet Ungdom för Europa varit möjligt att stödja projekt för ungdomar i gemenskapen och i partnerländerna i Medelhavsområdet med ett årligt belopp på omkring 1 miljon euro. Sedan 1996 har dessutom ett antal unga europeiska volontärer sänts ut inom ramen för den europeiska volontärtjänsten. (1999/C 207/195) SKRIFTLIG FRÅGA P-3893/98 från Arlindo Cunha (PPE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: Kvoter för tomatodlingssäsongen Hur ämnar kommissionen år 1999 fördela kvoterna för tomatodlingssäsongen på grundval av de uppgifter som varje medlemsstat lämnat, samtidigt som den vet att det finns rättmätiga skäl att undra om vissa av uppgifterna är sanna? Vilket förfarande ämnar kommissionen tillämpa om det efter omfördelningen visar sig att de siffror som låg som grund för omfördelningen inte var riktiga? Hur kommer medlemsstaternas producenter att gottgöras för förluster till följd av detta beslut, framför allt när det gäller fastställandet av kvoterna? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (13 januari 1999) När det gäller riktigheten hos vissa uppgifter som ligger till grund för fördelningen av kvoterna mellan medlemsstaterna för regleringsåret 1999/2000 och som ifrågasätts av parlamentsledamoten känner kommis- sionen endast till det faktum att rättsliga undersökningar för närvarande inletts i en medlemsstat. Kommissionen kommer att fortsätta att beräkna dessa kvoter på grundval av de officiella uppgifter som den erhåller från medlemsstaterna, vilka den är tvungen att hålla sig till så länge dessa uppgifter inte vederläggs av exakta och obestridliga fakta (i synnerhet rättsliga undersökningar). Om parlamentsledamoten förfogar över sådana uppgifter ombeds han/hon ställa dem till kommissionens förfogande. (1999/C 207/196) SKRIFTLIG FRÅGA E-3899/98 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kommissionsledamoten Emma Boninos deltagande i 1998 års Bilderbergmöte Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten Boninos deltagande i Bilderbergmötet i Turnberry i Skottland den 14-17 maj 1998, uppge 1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna,


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3975/98 dell'on. Raphaël CHANTERIE alla Commissione. Aliquote IVA applicabili alle prestazioni dei veterinari

eurovoc_concepts:
EC Directive
VAT
animal welfare
pharmaceutical product
provision of services
veterinarian
veterinary legislation

text: C 297/120 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 15. 10. 1999 Risposta comune data dal sig. Pinheiro in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-3968/98 e E-3969/98 (1o marzo 1999) La relazione tra profughi, energia della biomassa e perfezionamento delle stufe è complessa. La Commissione sta cercando di risolvere il problema da diverse angolazioni e affronta la questione dell’energia della biomassa sotto il profilo tanto dell’impiego quanto della produzione. Nell’ambito di operazioni avviate dall’Ufficio umanitario della Comunità europea (ECHO), soprattutto in relazione ai campi profughi, la Commissione finanzia essenzialmente programmi realizzati dall’Alto commissariato delle Nazioni Unite per i rifugiati (ACNUR). La questione della legna da ardere e la tutela dell’ambiente rappresentano un elemento importante dell’assistenza prestata ai profughi. Nelle regioni aride dell’Africa e nella Tanzania occidentale, l’elevata concentrazione di profughi intensifica le pressioni sull’ambiente. La questione viene esaminata con l’ACNUR, caso per caso, dalla fase di programmazione dell’aiuto fino alla valutazione dei siti potenziali per i nuovi profughi. La Comunità affronta le questioni in materia di energia della biomassa anche sotto un più ampio profilo strategico. Esistono due progetti volti ad agevolare l’elaborazione e l’attuazione delle politiche: i) i programmi di gestione sostenibile delle foreste nei paesi dell’Africa, dei Caraibi e del Pacifico e ii) il programma regionale per la conservazione dell’energia della biomassa a favore del Sudafrica. È stato messo a punto, e largamente diffuso ai fini di uno scambio di informazioni, un documento sul perfezionamento delle stufe e sulle stufe tradizionali in Africa, Asia e America latina , Stove images (1). (1) ISBN 3-86099-136-1. (1999/C 297/163) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3975/98 di Raphaël Chanterie (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Aliquote IVA applicabili alle prestazioni dei veterinari A seguito della decisione europea di applicare aliquote IVA standard alle prestazioni veterinarie, queste ultime sono soggette ad un’imposta IVA variabile dal 15 % al 25 % di taluni Stati membri. Conformemente all’articolo 13 della sesta direttiva sull’IVA , direttiva 77/388/CEE (1) , gli Stati membri esonerano «l’ospedalizzazione e le cure mediche» e «le prestazioni mediche», escludendo, quindi, le prestazioni veterinarie, mentre l’allegato H prevede l’applicazione di un’aliquota IVA ridotta per i prodotti farmaceutici utilizzati a scopi medici e veterinari. Esistono validi motivi che giustificano l’applicazione di aliquote diverse per i prodotti farmaceutici utilizzati a scopi veterinari, che beneficiano di un tasso ridotto, e le prestazioni veterinarie che non possono avvalersi di un tasso ridotto? Non è possibile modificare la direttiva vigente sulla base del protocollo concernente la protezione e il benessere degli animali? (1) GU L 145 del 13. 6. 1977, pag. 1. Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (16 febbraio 1999) Gli Stati membri possono, a certe condizioni, applicare un’aliquota IVA ridotta ai prodotti farmaceutici utilizzati per l’assistenza sanitaria, la profilassi e la terapia nei settori medico e veterinario, in virtù delle disposizioni dell’articolo 12, paragrafo 3, sezione A dell’allegato H della sesta direttiva IVA (77/388/CEE). In base al medesimo atto normativo un’aliquota IVA ridotta può essere inoltre applicata alle cessioni di beni e alle prestazioni di servizi ai fini della produzione agricola. Questa disposizione è applicabile alle cure prestate agli animali nell’ambito del processo di produzione agricola e ai farmaci utilizzati in tale ambito. La Commissione prende comunque atto delle osservazioni dell’onorevole parlamentare, di cui intende tenere conto nelle future discussioni in materia di aliquote IVA


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3957/98 af Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM til Kommissionen. Sikring af at fødevarehjælpen til Rusland når frem

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
Russia
beef
cereals
food aid
powdered milk
rice
supply
use of aid

text: C 207/150 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 7. 1999 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (12. februar 1999) Momssatser for dyrlægers ydelser pr. 1. januar 1999 Procentsats Generelle tilfælde Særlige tilfælde B 21 DK 25 D 16 GR 18 E 16 7 F IRL I L NL 20,6 12,5 20 12 17,5 5,5 AT 20 P 17 12 FI 22 SE 25 UK 17,5 (1999/C 207/208) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3952/98 af Nuala Ahern (V) til Rådet (4. januar 1999) Om: Den tyske regerings planer om at standse atomoparbejdningen Hvilken koordinering har Troikaens formandskab foretaget for at fremme den tyske regerings planer om at standse oparbejdning af atomaffald og indføre alternativer for »sikker opbevaring« af bestrålet opbrugt atombrændsel og andet radioaktivt affald? Svar (15. marts 1999) Den tyske regerings planer, som det ærede medlem henviser til, henhører under den pågældende medlemsstats kompetence. Rådet har ikke hidtil modtaget noget forslag fra Kommissionen om forvaltningen af radioaktivt affald, som de aspekter, der omtales i forespørgselen, henhører under. (1999/C 207/209) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3957/98 af Marjo Matikainen-Kallström (PPE) til Kommissionen Om: Sikring af at fødevarehjælpen til Rusland når frem (4. januar 1999) Den Europæiske Union har givet tilsagn om at yde fødevarehjælp til Rusland i form af korn, ris, kød og mælkepulver til en værdi af 2,4 mia FIM. Det anses imidlertid for et problem at sikre, at fødevarehjælpen når frem, idet det er vanskeligt at gennemføre en kontrol i Rusland. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen i samarbejde med de russiske myndigheder at træffe for at sikre, at fødevarehjælpen når frem? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. januar 1999) Der er truffet en række foranstaltninger til at kontrollere gennemførelsen af fødevarehjælpen til i Den Russiske Føderation. De regioner og områder, der skal modtage fødevarerne, og fordelingen af varerne mellem regionerne er opført i et bilag til aftalen mellem EF og Rusland. Den Russiske Føderations regering vil træffe beslutning om bilaget, og beslutningen vil blive offentliggjort. Alle regionale guvernører vil derfor kunne kontrollere, at de modtager de mængder, der er tildelt dem


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3929/98 af Graham MATHER Adfærdskodeks for erhvervsbeskatning - kommissær Monti's udtalelse til Europa-Parlamentet den 7. december 1998

eurovoc_concepts:
EU Member State
code of conduct
corporation tax
fiscal policy
tax system
type of business

text: 29. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 341/21 (1999/C 341/032) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3929/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Adfærdskodeks for erhvervsbeskatning (cid:28) kommissær Monti’s udtalelse til Europa-Parlamentet den 7. december 1998 På mødet med Udvalget om Økonomi, Valutaspørgsmål og Industripolitik i Europa-Parlamentet den 7. december 1998 udtalte kommissær Monti, at adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning betød, at visse medlemsstater udøvede »selvdisciplin«, eftersom de havde vedtaget ikke at indføre visse beskatningsforan- staltninger, som kunne have været i modstrid med adfærdskodeksens principper. Kan Kommissionen nærmere oplyse, hvilke beskatningsforanstaltninger og medlemsstater, han henviste til? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (24. februar 1999) Kommissionen kan ikke udtale sig om bevæggrundene for indførelse af skatter i de enkelte medlemsstater, men siden vedtagelsen af adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning har alle medlemsstater, efter de oplysninger som Kommissionen ligger inde med, afholdt sig fra at indføre nye skatteforanstaltninger, der kan betragtes som potentielt skadelige i henhold til adfærskodeksen. Adskillige nye skatteforanstaltninger er dog blevet forelagt adfærdskodeksgruppen, hvor de vil blive taget op til drøftelse, men da gruppens arbejde er fortroligt, kan Kommissionen ikke angive, hvilke foranstaltninger det drejer sig om. Det skal også nævnes, at regeringerne i visse medlemsstater har stillet forslag om at ophæve eller nedtrappe foranstaltninger, som kunne falde ind under kodeksens anvendelsesområde. (1999/C 341/033) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3930/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Emissionsgrænseværdier for motorcykler Den europæiske forening af motorcykelfabrikanter, ACEM, har for nylig forelagt Kommissionen en under- søgelse om motorcyklers udstødningsgasser. Kan Kommissionen oplyse, hvordan denne rapport er blevet behandlet, kort redegøre for, hvilke andre dokumenter der er blevet forelagt til behandling som led i drøftelserne om emissionsgrænseværdier for motorcykler, og redegøre for sine nuværende overvejelser om dette spørgsmål? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (26. februar 1999) ACEM (den europæiske forening af motorcykelfabrikanter) sendte den 18. marts 1998 Kommissionen sin endelige rapport om sit forskningsprogram om forurening fra motorcykler. Denne rapport, som var udarbejdet på anmodning af Kommissionen, redegør for omkostninger og effektivitet i forbindelse med forskellige teknologier til nedbringelse af forurenende emissioner fra motorcykler frem til 2002/2005 med henblik på anvendelse af artikel 5 i direktiv 97/24/EF af 17. juni 1997 om dele af og kendetegn ved to- og trehjulede motordrevne køretøjer (1). På Kommissionens opfordring forelagde ACEM resultaterne af sit arbejde for en ekspertgruppe i maj- juni 1998, hvorefter Kommissionen besluttede at foretage en række supplerende undersøgelser i den hensigt at anvende programmets basisoplysninger til at udarbejde forskellige scenarier for fremtidig lovgivning og (cid:28) som led i Auto-/Oil-II-programmet (cid:28) sammenligne dem med andre foranstaltninger til at nedbringe luftforurening fra andre motorkøretøjer


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3936/98 του Carlos ROBLES PIQUER Δουλεμπόριο στο Σουδάν, τη Λιβύη και τη Σαουδική Αραβία

eurovoc_concepts:
Libya
Saudi Arabia
Sudan
child
civil war
human rights
slavery
the EU's international role
trafficking in human beings
woman


title: QUESTION ECRITE no 3894/98 de Karl-Heinz FLORENZ à la Commission. Directive 64/433/CEE relative aux viandes fraîches et directive 86/469/CEE concernant le contrôle des résidus

eurovoc_concepts:
equidae
fresh meat
horsemeat
veterinary drug
veterinary legislation
veterinary medicinal product
waste

text: C 182/134 Journal officiel des Communautés européennes FR 28. 6. 1999 (1999/C 182/183) QUESTION ÉCRITE E-3894/98 posée par Karl-Heinz Florenz (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Directive 64/433/CEE relative aux viandes fraîches et directive 86/469/CEE concernant le contrôle des résidus La Commission partage-t-elle l’avis selon lequel il convient de modifier la directive relative aux viandes fraîches (64/433/CEE) (1) en sorte que les équidés ne puissent être abattus que s’ils sont identifiables et si un livret pharmaceutique est présenté, à titre de document d’accompagnement, aux fins de contrôle ciblé des résidus? (1) JO 121 du 29. 7. 1964, p. 2012. Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (5 février 1999) L’Honorable Parlementaire voudra bien se reporter à la réponse que la Commission a donnée à la question écrite E-1495/98 de M. Kindermann (1). (1) JO C 31 du 5. 2. 1999, p. 42. (1999/C 182/184) QUESTION ÉCRITE E-3910/98 posée par Raimo Ilaskivi (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Taxation des véhicules automobiles d’occasion importés en Finlande Après que l’Union européenne eut adressé, le 4 mai 1998, un avertissement officiel au gouvernement finlandais à propos de la taxation des véhicules automobiles d’occasion importés en Finlande en provenance d’autres États membres, le gouvernement finlandais a présenté, le 27 novembre 1998, un projet de loi au parlement national, dont l’objet est de modifier la taxation des véhicules automobiles en cause, mais ce de manière très minimaliste. L’auteur de la présente question estime que, même après cette modification, la législation fiscale finlandaise en matière d’automobiles d’occasion importées demeurera contraire à l’article 95 du traité sur l’Union européenne, les retombées en étant si lourdes que, dans la pratique, la sévérité de cette taxation aboutira à créer une inégalité de fait entre les véhicules automobiles d’occasion importés d’un quelconque État membre et ceux achetés en Finlande. Ainsi, à la lumière du nouveau projet de loi, la situation n’a guère évolué par rapport à celle décrite par l’auteur dans sa question écrite à la Commission en date du 11 décembre 1997. Le passage central du texte législatif finlandais sur la taxation des automobiles réside dans son article 7, qui a également attiré l’attention de la Commission. Cet article a été modifié de telle sorte que l’abattement fiscal pour les automobiles d’occasion importées en Finlande soit, en règle générale, de 0,6 % par mois d’utilisation, contre 0,5 % aux termes de la loi en vigueur. Il est clair qu’une modification aussi insignifiante ne remédie en rien au problème fontamental, à savoir que les véhicules d’importation vieux de plusieurs années les plus demandés demeureront toujours hors de portée des consommateurs finlandais. La situation s’exacerbe encore davantage dans la mesure où notre voisin le plus proche dans l’Union européenne, la Suède, a renoncé à cette imposition des automobiles en 1996. Cela signifie que l’importation de véhicules d’occasion est devenue une option réaliste pour les particuliers en Suède. L’attention de la Commission est à nouveau attirée sur le fait que le bon fonctionnement du marché intérieur achoppe sur le fait que la législation fiscale finlandaise sur les automobiles, telle que modifiée, est complexe et comporte de nombreux détails techniques qui laissent à l’administration douanière les coudées beaucoup trop franches en matière de décisions interprétatives


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4071/98 van Heidi HAUTALA Nevenactiviteiten van ambtenaren van de Commissie

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
administrator
duties of civil servants
higher education
holding of two jobs
power to appoint
regulations for civil servants
rights of civil servants
supplementary income

text: C 320/112 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 6. 11. 1999 (1999/C 320/149) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-4071/98 van Heidi Hautala (V) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Nevenactiviteiten van ambtenaren van de Commissie Uit het antwoord van de Commissie op mijn vraag over nevenactiviteiten van hoge ambtenaren van de Commissie (E-2930/98) (1) blijkt, dat zij met een besluit van 7 mei 1992 grondregels heeft vastgelegd voor het behandelen van verzoeken van ambtenaren en andere personeelsleden van de Commissie om nevenactiviteiten te verrichten. De Commissie heeft echter nagelaten de door mij verzochte lijst van nevenactiviteiten van ambtenaren op het niveau van directeur-generaal te publiceren. Houdt de Commissie geen lijst bij van nevenactiviteiten van ambtenaren? Is de Commissie voornemens een dergelijke lijst op te stellen en kan de Commissie een datum noemen waarop deze lijst openbaar gemaakt kan worden? (1) PB C 135 van 14. 5. 1999, blz. 139. Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (15 februari 1999) Zoals reeds vermeld in het antwoord op schriftelijk vraag E-2930/98 van het geachte parlementslid dient iedere ambtenaar die een nevenactiviteit wenst uit te oefenen, daartoe machtiging te vragen aan het tot aanstelling bevoegde gezag zodat de Commissie kan nagaan of de nevenactiviteit overeenstemt met de voorschriften van artikel 12 van het Statuut en het Besluit van de Commissie van 14 mei 1992. Sedert januari 1998 is voor de meeste ambtenaren (tot rang A4), in het kader van MAP 2000, de directeur- generaal van het directoraat-generaal waartoe de ambtenaar behoort, gemachtigd om die toestemming te verlenen. Op die manier wordt gegarandeerd dat op de meest doeltreffende manier kan worden geoordeeld of de nevenactiviteit verenigbaar is met de beroepsactiviteiten van de betrokken ambtenaren en met de genoemde voorschriften. Op grond van bij alle directoraten-generaal ingewonnen informatie zou een lijst kunnen worden opgesteld van nevenactiviteiten voor ambtenaren tot de rang A4. Hoe dan ook geldt de toelating voor een nevenactiviteit ten hoogste een jaar. Zoals reeds vermeld in het antwoord van de Commissie op vraag E-2930/98 van het geachte parlementslid, zijn nevenactiviteiten die de uitoefening van een vrij beroep of van een functie in een handelsvennootschap inhouden verboden, of ze nu bezoldigd zijn of niet. Bovendien is het maximumbedrag van de totale netto-inkomsten uit nevenactiviteiten voor een ambtenaar vastgesteld op 3. 500 € per jaar. Wanneer de ambtenaar een hoger bedrag ontvangt moet het verschil worden overgemaakt aan de Commissie. Indien de activiteit langer dan een jaar duurt, is de ambtenaar verplicht een nieuw verzoek in te dienen waarover het tot aanstelling bevoegde gezag een nieuw besluit moet nemen. Een exemplaar van het besluit dat door het tot aanstelling bevoegde gezag over het verzoek is genomen, wordt steeds bijgehouden in het personeelsdossier van de betrokken ambtenaar. In 1998 werden de volgende ambtenaren van rang A1 gemachtigd een nevenactiviteit uit te oefenen: : de heer Micossi, DG III, docent aan de Universiteit van Rome : de heer Micossi, DG III, docent aan het Europacollege Natolin : mevrouw Flesch, SdT, Lid van de Conseil Consultatif du Club Monnet Luxemburg : de heer Vanden Abeele, DG XXI, docent aan de Vrije Universiteit van Brussel. (1999/C 320/150) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4074/98 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie (14 januari 1999) Betreft: Reclamecampagne voor clementines Door een Oostenrijkse krant werd mijn aandacht op de reclamecampagne voor clementines gevestigd


title: WRITTEN QUESTION No. 3853/98 by James NICHOLSON Abolition of duty-free sales

eurovoc_concepts:
domestic market
duty-free sale
economic consequence
intra-EU transport
job cuts
marketing restriction

text: C 341/16 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 Anser Europeiska kommissionen att denna typ av samverkan mellan ett europeiskt järnvägstransportnät och en flygplats överensstämmer med förslagen om att förstärka de kombinerade transportnät som gemen- skapsinstitutionerna förespråkar? Anser kommissionen att det är ett intressant förslag? Hur kan man i så fall bidra till att förverkliga det? Finns det inom Europeiska unionen liknande förslag som kan fungera som modell för förslaget för Aragonien? Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (26 februari 1999) Kommissionen ger hög prioritet åt att främja intermodalitet för transporter. När det är fråga om att få ekonomiskt stöd från budgetposterna för de transeuropeiska transportnäten är därför sammanbindningen av flygplatser med järnvägsnätet ett önskvärt mål. Det anses dock oftast som lämpligast när det gäller att erbjuda passagerarna valmöjligheter och minska trafikstockningar vid relativt stora flygplatser. Ett godkännande från myndigheterna i den berörda medlemsstaten för projektet är rättsligt viktigt för kommissionen vid över- vägandet av en ansökan om stöd. Detta betyder inte att man kan utesluta uppmuntran av denna utveckling på regional nivå och platser som Zaragoza, om de har ekonomisk och miljömässig potential. Kommissionen har nyligen beställt en undersök- ning av vilka bidrag regionala flygplatser kan ge för att minska överbelastningen vid de större. (1999/C 341/025) SKRIFTLIG FRÅGA E-3853/98 från James Nicholson (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Avskaffande av försäljning av tullfria varor Har kommissionen företagit någon undersökning om antalet arbetstillfällen som kommer att försvinna till följd av avskaffandet av försäljning av tullfria varor inom Europeiska unionen? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (17 mars 1999) Kommissionen och Ekofin-rådet ombads av Europeiska rådet i Wien att före mars i år undersöka de sysselsättningsproblem som kan bli följden av 1991 års beslut att avskaffa den skattefria försäljningen för resenärer inom gemenskapen. Kommissionen har nu utfört denna undersökning och har också utrett olika möjligheter för att minska eventuella sysselsättningsproblem, bland annat en begränsad förlängning av den skattefria försäljningen. Undersökningsresultaten redovisas i ett meddelande som kommissionen antog den 17 februari 1999 (1). Av kommissionens analys framgår att effekterna på sysselsättningen troligen blir begränsade, både geografiskt och branschmässigt. De negativa konsekvenserna för sysselsättningen på kort sikt kan på medellång sikt vändas i en nettoökning av antalet arbetstillfällen. Kommissionen kommer att lägga fram meddelandet för rådet och parlamentet. Rådet diskuterade frågan vid mötet den 15 mars 1999. (1) Meddelande från kommissionen till rådet om sysselsättningsaspekterna av beslutet att avskaffa den skattefria försälj- ningen för resenärer inom gemenskapen (KOM(99) 65 slutlig, 17. 2. 1999)