title: 1999/169/EF: Rådets beslutning af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for konkurrence- og bæredygtig vækst (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
economic growth
research programme
sustainable development
technological change

text: L 64/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 R(cid:138)DETS BESLUTNING af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for konkurrence- og bæredygtig vækst (1998-2002) (1999/169/EF) R(cid:138)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen- tet (2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og (4) ud fra følgende betragtninger: (1) Europa-Parlamentet og R(cid:229)det vedtog ved afgø- relse nr. 182/1999/EF (4) femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion (i det følgende benævnt »FTU«) for perio- den 1998-2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«), som fastsætter hovedlinjerne og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l for de aktioner, der skal gennemføres inden for konkur- rence- og bæredygtig vækst; (2) ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal ram- meprogrammet iværksættes ved hjælp af særpro- grammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktiviteter, som det best(cid:229)r af; i hvert særpro- gram fastlægges de nærmere regler for program- mets gennemførelse og varighed samt de midler, der skønnes nødvendige hertil; (3) ifølge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april og 1994 om fjerde rammeprogram for Det Euro- pæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, demonstration udvikling teknologisk (1994-1998) (5) og artikel 4, stk. 2, i R(cid:229)dets beslutninger om særprogrammer til gennem- førelse af fjerde rammeprogram har Kommissio- nen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, R(cid:229)det, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudval- get; R(cid:229)dets 1999/65/EF i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J af afgørelse finder 22. december 1998 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forsk- ningsresultater med henblik p(cid:229) gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammepro- gram (1998-2002) (6) følgende benævnt »regler for deltagelse og formidling«) anvendelse p(cid:229) dette særprogram; ifølge disse regler kan Det Fælles Forskningscenter deltage i indirekte aktio- ner omfattet af dette program; (i det (5) ved gennemførelsen af dette program kan inter- nationalt samarbejde med tredjelande eller inter- nationale organisationer ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:229)de eller af en asso- cieringsaftale, vise sig hensigtmæssigt, særlig p(cid:229) grundlag af traktatens artikel 130 M; (6) gennemførelsen af dette program omfatter ogs(cid:229) aktiviteter og ordninger, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at stimu- lere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV), samt tilskyndelse til forskeres uddannelse og mobilitet; for (1) EFT C 260 af 18. 8. 1998, s. 33. (2) Udtalelse af 15. 12. 1998 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT C 407 af 28. 12. 1998, s. 123. (4) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1. (5) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). (6) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 46. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/41 (7) det er vigtigt, at forskersamfundet, industrien og brugerne yder et væsentligt bidrag til at fastlægge aktiviteter, der skal iværksættes, og eventuelt ind- drages i programmets gennemførelse; (8) forskningsaktiviteterne under femte rammepro- gram bør ogs(cid:229) rettes imod innovation for bl. a. at bidrage til m(cid:229)lsætningerne i første handlingsplan for innovation; Artikel 2 1. I henhold til bilag III til femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennem- førelsen af særprogrammet, sig til 2 705 mio. EUR, heraf højst 6,5 % til Kommissionens administrations- omkostninger. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. (9) der bør lægges særlig vægt p(cid:229) at fremme SMV’s deltagelse; 2. Af beløbet i stk. 1 er (10) der skal tages hensyn til Fællesskabets ligestil- lingspolitik i forbindelse med gennemførelsen af dette program; (11) en effektiv og gennemsigtig forvaltning bidrager til et mere effektivt og brugervenligt program; (12) administrationsomkostningerne skal medregnes i fællesskabsbudgettet p(cid:229) en gennemsigtig m(cid:229)de; — 646 mio. EUR bestemt til perioden 1998-1999 — 2 059 mio. EUR bestemt til perioden 2000-2002. I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), i femte rammeprogram, tilpasser R(cid:229)det sidst- nævnte beløb efter artikel 2, stk. 1, litra c), andet led, i femte rammeprogram. S(cid:229) længe R(cid:229)det ikke har truf- fet afgørelse, m(cid:229) udgifterne til gennemførelse af sær- programmet ikke overstige det beløb, der er nævnt i første led. (13) der bør foretages en gennemgang af de frem- skridt, som gøres inden for dette program, for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabe- lige og teknologiske udvikling; desuden bør uaf- hængige eksperter til sin tid foretage en evalue- ring af programmets fremskridt; 3. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyn- tagen til de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillin- gerne for hvert regnskabs(cid:229)r under hensyn til de midler, der er til r(cid:229)dighed inden for de fler(cid:229)rige finansielle overslag. (14) Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning er blevet hørt med hensyn til særprogrammernes videnskabelige og teknologiske indhold — Artikel 3 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. Efter disse principper og kriterier 2. finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse p(cid:229) udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres. I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram inden for konkurrence- og bæredygtig vækst (i det følgende benævnt »særpro- gram«) for perioden 25. januar 1999 til 31. december 2002. Endvidere bør industrivirksomheders deltagelse i indu- striorienterede aktioner med omkostningsdeling gene- relt være relevant i forhold til aktivitetens art og for- m(cid:229)l. L 64/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Ved gennemførelsen af programmet, herunder det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskelligt vægt. Reglerne for deltagelse og formidling finder 3. anvendelse p(cid:229) særprogrammet. 4. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er dem, der er omhandlet i artikel 4 i femte rammeprogram. Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. De særlige bestemmelser for særprogrammets gennem- førelse er fastlagt i bilag III til denne beslutning. Artikel 4 P(cid:229) baggrund af de kriterier, der er omhandlet i artikel 3, og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kom- missionen: a) med passende bistand fra uafhængige eksterne eks- perter undersøge, hvor langt gennemførelse af sær- programmet er n(cid:229)et, og om nødvendigt forelægge forslag for R(cid:229)det om at tilpasse det i overensstem- melse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de aktiviteter, der gennemføres under sær- programmet. Artikel 5 d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion. Arbejdsprogrammet tager hensyn til de relevante 2. interesser, især forskersamfundet, industrien og bruger- ne. Det bruges som grundlag for gennemførelsen af de indirekte FTU-aktioner efter procedurerne i reglerne for deltagelse og formidling. 3. Arbejdsprogrammer ajourføres om nødvendigt, og Kommissionen sørger for at stille det til r(cid:229)dighed for alle berørte parter i en brugervenlig form, herunder ogs(cid:229) i elektronisk form. Artikel 6 Kommissionen er ansvarlig for programmets gen- 1. nemførelse. Proceduren i artikel 7 anvendes ved vedtagelsen 2. af følgende foranstaltninger: — udarbejdelsen og ajourføringen af det arbejdspro- gram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, ogs(cid:229) med hensyn til indholdet af indkaldelser af forslag — godkendelsen af FTU-aktioner, foresl(cid:229)s finansieret, herunder ogs(cid:229) tredjelandsorganisatio- ners deltagelse, hvis det skønnede beløb for Fælles- skabets bidrag i henhold til dette program er p(cid:229) der — 1,5 mio. EUR i forbindelse med nøgleaktioner under nr. i), iii) og iv) — 0,75 mio. EUR i forbindelse med alle andre aktioner eller derover Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram 1. med: — udarbejdelsen af mandatet for den eksterne evalue- ring, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte ram- meprogram a) en mere detaljeret beskrivelse af m(cid:229)lene og FTU- prioriteterne i bilag II — enhver justering af den vejledende fordeling af mid- lerne som angivet i bilag I. b) den vejledende tidsplan for gennemførelse af sær- programmet Artikel 7 c) koordineringsreglerne, som anført i bilag III, og ordninger til sikring af gennemførelse af m(cid:229)lene vedrørende innovation og SMV’s deltagelse i tredje aktion under femte rammeprogram 1. Kommissionen bist(cid:229)s af et programudvalg, i det følgende benævnt »udvalget«, der best(cid:229)r af repræsen- tanter for medlemsstaterne, og som har Kommissio- nens repræsentant som formand. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/43 2. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, forelægger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udval- get afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det p(cid:229)gældende spørgsm(cid:229)l haster. Det udtaler sig med det traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som R(cid:229)det skal træffe p(cid:229) forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgi- ves af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden del- tager ikke i afstemningen. flertal, der fastsat er i 3. a) Kommissionen vedtager de p(cid:229)tænkte foranstalt- ninger, n(cid:229)r de er i overensstemmelse med udval- gets udtalelse. b) Er de p(cid:229)tænkte foranstaltninger ikke i overens- stemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kom- missionen straks R(cid:229)det et forslag til de for- anstaltninger, der skal træffes. R(cid:229)det træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Har R(cid:229)det ved udløbet af en frist p(cid:229) ni uger ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de fore- sl(cid:229)ede foranstaltninger af Kommissionen. 4. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om den generelle udvikling med hensyn til særspro- grammets gennemførelse, herunder navnlig oplysninger om fremskridtene med alle de FTU-aktioner, der finansieres under dette program. Artikel 8 I overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte ram- meprogram underretter Kommissionen med jævne mel- lemrum R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om, hvor langt man er kommet med den samlede gennemførelse af programmet, herunder med hensyn til SMV’s del- tagelse og forenklingen af de administrative procedu- rer. Artikel 9 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999. P(cid:229) R(cid:229)dets vegne J. FISCHER Formand L 64/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE Aktionens form a) Nøgleaktioner i) Innovative produkter, processer og organisation ii) Bæredygtig mobilitet og intermodalitet iii) Landtransport- og havteknologier iv) Nye perspektiver for luftfarten b) Forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter c) Støtte til forskningsinfrastruktur (mio. EUR) Beløb 731 371 320 700 546 37 I alt 2 705 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/45 HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE M(cid:138)L SAMT PRIORITETER BILAG II INDLEDNING Konkurrenceevne og bæredygtighed er forudsætningen for EU’s økonomi og dermed ogs(cid:229) for mere rig- dom og bedre beskæftigelse, forbedring af den europæiske befolknings livskvalitet og beskyttelse af miljøet og naturressourcer. Realiseringen af disse m(cid:229)l afhænger af, i hvor høj grad befolkningen, virk- somhederne, regionerne, nationerne og Fællesskabet er i stand til at skabe og udnytte ny viden, ny forskning og ny teknologi til at skabe goder, metoder og tjenesteydelser af høj kvalitet samt nye og mere effektive organisationsmetoder. Forskningen m(cid:229) helt klart spille en afgørende rolle, hvis det skal lykkes at gøre den europæiske industri mere konkurrencedygtig i teknologisk henseende, og p(cid:229) længere sigt at skabe en verden med en højere grad af bæredygtighed, idet noget s(cid:229)dant forudsætter at arbejds- metoderne ændres, og at ressourcerne udnyttes optimalt. Den tid er omme, da konkurrenceevne og bæredygtighed kan anses for at være forhold, der udeluk- kende vedrører de enkelte organisationer og sektorer. I en stadig mere globaliseret økonomi med en støt voksende grad af indbyrdes afhængighed m(cid:229) man lægge det synspunkt til grund, at de enkelte systemer selv indg(cid:229)r i et større system, og at forskning m(cid:229) danne grundlaget for udvikling af indbyrdes forbundne, indbyrdes afhængige og miljømæssigt effektive systemer, i s(cid:229)vel industri som i samfund, s(cid:229)ledes at b(cid:229)de markedets og samfundets behov tilgodeses. Kernen i s(cid:229)danne systemer m(cid:229) være effek- tive og kvalitetsbaserede produktionssystemer i smidige virksomheder, som kan levere miljøvenlige kva- litetsvarer og -tjenesteydelser (Europa har mere end 2 mio. industrivirksomheder, med mere end 40 mio. ansatte. Hertil kommer at 80 mio. er beskæftiget inden for tilknyttede servicefag). S(cid:229)danne rig- domsskabende aktiviteter bør fremhjælpes ved, at man sørger for, at der er adgang til de herfor nød- vendige varer og tjenesteydelser, nemlig effektive transportsystemer og sikre og ikke-forurenende køre- tøjer, til støtte for s(cid:229)vel handelen som en mere bæredygtig person- og godstransport. Der m(cid:229) ogs(cid:229) udvikles kvalitetsmaterialer og p(cid:229)lidelige m(cid:229)lings- og prøvningsmetoder, hvis man skal sikre konkur- renceevnen, en bæredygtig vækst, og en optimal udnyttelse af forskningsinfrastrukturerne, fysiske s(cid:229)vel som virtuelle. Et s(cid:229)dant helhedssynspunkt danner det bedste grundlag for bestræbelserne p(cid:229) at gøre det europæiske økonomiske system mere effektivt og mere bæredygtigt p(cid:229) længere sigt, s(cid:229)ledes at man kan imødeg(cid:229) de stadig vanskeligere konkurrenceforhold p(cid:229) verdensmarkedet og samtidig leve op til de mil- jømæssige og sociale ansvar. Programmets strategiske m(cid:229)l Form(cid:229)let med dette særprogram er at støtte forskningsaktiviteter, som kan bidrage til at øge konkur- renceevnen og bæredygtigheden, og herunder navnlig aktiviteter, som tilgodeser begge disse m(cid:229)lsætnin- ger. I denne forbindelse f(cid:229)r industrien ikke blot til opgave at pege p(cid:229) omr(cid:229)der, der egner sig til sam- arbejde, men ogs(cid:229) at sørge for, at man f(cid:229)r samlet og integreret de forskellige projekter — og herunder ogs(cid:229) projekter, der involverer flere sektorer i værditilvækstens forskellige faser — s(cid:229)ledes at man kan opn(cid:229) en mere effektiv udbredelse af teknologi og innovation i hele Europa. Nye begreber s(cid:229)som øko- industri og intermodalitet, og udviklingen af nye fly og nye transportmidler, samt en ny holdning til, hvordan man kan integrere ny teknologi, giver bedre mulighed for at sikre, at industrien kan tage de udfordringer op, der følger med det nye (cid:229)rtusinde, og samtidig mulighed for at f(cid:229) et strategisk overblik over forskningen inden for hele Europas industri. Forskning, teknologisk udvikling og demonstration vil blive centreret omkring klart definerede behov og om en forbedring af de oplysninger, som beslut- ningstagerne har til r(cid:229)dighed om følgerne af de teknologiske og organisationsmæssige ændringer. I til- rettelæggelsen af arbejdet lægges der særlig vægt p(cid:229) innovationsaspektet og p(cid:229) at stimulere og fremme inddragelsen af SMV, ud fra ønsket om at sikre at forskningsresultaterne i højere grad udnyttes af erhvervslivet og samfundet. Opfyldelse af de socioøkonomiske behov. Programmet tager sigte p(cid:229) at stimulere til en helhedspolitik, at styrke den europæiske industris innovationskapacitet, og at udnytte den nye teknologi og de nye markedsmuligheder til at skabe nye virksomheder og nye serviceydelser, og bidrager p(cid:229) denne m(cid:229)de til at imødeg(cid:229) et af de største problemer i samfundet i dag, nemlig arbejdsløsheden. Sideløbende hermed tager forskning i bæredygtig transport og i miljø- og forbrugervenlige processer, produkter og servicey- delser sigte p(cid:229) at bidrage til en forbedring af livskvaliteten og arbejdsvilk(cid:229)rene. Forøgelse af den europæiske nytte. Aktiviteter med sigte p(cid:229) at løse problemer, som man støder p(cid:229) i for- bindelse med de forskellige nøgleaktioner, og som række ud over de enkelte stater, har en klart europæ- L 64/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 isk dimension, og det samme gælder aktiviteter i forbindelse med fastlæggelse af de regler og standar- der, som er forudsætningen for fællesskabspolitikken. Hvis man skal n(cid:229) op p(cid:229) den nødvendige kritiske masse, der kræves for at f(cid:229) konkrete og h(cid:229)ndgribelige resultater inden for meget bekostelig teknologi, kan det blive nødvendigt at gøre brug af nationale ressourcer og EF-ressourcer inden for FTU. Fremme af den europæiske konkurrenceevne. Det m(cid:229) erkendes, at Europa er kommet bagud i forhold til de vigtigste konkurrenter p(cid:229) grund af en manglende evne til at udmønte forskningen i innovative produkter. Konkurrenceevnen og produktiviteten bør gives et skub fremad, ikke kun ved hjælp af forskning, men ogs(cid:229) ved hjælp af innovation i nye koncepter inden for produkter og serviceydelser samt produktionssystemer og organisation (miljøindustrier). Opfyldelse af de etiske krav. Inden for alle særprogrammets aktiviteter vil menneskerettighederne og de grundlæggende etiske principper blive tilgodeset til fulde, i overensstemmelse med artikel 6 i femte rammeprogram. TILKNYTNING TIL OG KOMPLEMENTARITET MED DE ANDRE PROGRAMMER FTU-aktiviteterne integreres og koordineres i det fornødne omfang, dvs. b(cid:229)de inden for de enkelte nøg- leaktioner og programmer og mellem disse indbyrdes samt med Det Fælles Forskningscenter. Forbindel- sen mellem aktiviteterne sikres ved, at der opstilles fastere rammer, s(cid:229)ledes at industrien, de offentlige myndigheder, brugerne og forskningssamfundet f(cid:229)r mulighed for at arbejde sammen om løsning af fæl- les problemer, bl. a. inden for felter s(cid:229)som intelligente produktionssystemer, mikrosystemer, nye fly og nye transportmidler samt trafikstyring. En bedre konkurrenceevne og en mere bæredygtig vækst afhænger af, hvor godt det lykkes at tage de økonomiske og teknologiske udfordringer op, som udnyttelse, tilpasning og integrering af bioforskning og energi-, miljø og informationssamfundsteknologi giver anledning til. De specifikke konkrete bestræ- belser p(cid:229) at imødekomme denne udfordring indg(cid:229)r som en integrerende del af de forskellige program- aktiviteter og koordineres nøje med de berørte særprogrammer. Der skal gøres en særlig indsats for at sikre koordineringen inden for dette temaprogram og med andre temaprogrammer, særlig om transportrelaterede forskningsemner. Hvad ang(cid:229)r programmet »Et bruger- venligt informationssamfund« hviler koordineringen p(cid:229) det princip, at arbejdet i forbindelse med udvikling af egentlig informationssamfundsteknologi (herunder udvikling, demonstration og udbredelse af teknologi) sker som led i programmet »Et brugervenligt informationssamfund«, hvorimod aktiviteter med sigte p(cid:229) udnyttelsen af denne teknologi og integrering heraf i færdige systemer med sigte p(cid:229) en mere konkurrencedygtig og bæredygtig vækst vil blive gennemført som led i det her foreliggende pro- gram. I de følgende afsnit redegøres der for aspekterne i forbindelse med de horisontale programmer: — Mange af de opgaver, der tages op i dette program, kan kun løses effektivt inden for en bredere international kontekst. Der iværksættes derfor en nøje koordinering med programmet »Befæstelse af EU-forskningens internationale rolle«, ikke mindst p(cid:229) omr(cid:229)der, hvor der er skarp konkurrence p(cid:229) verdensplan, og hvor der st(cid:229)r vigtige geoøkonomiske interesser p(cid:229) spil. Dette er tilfældet for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r forskning i produktion, transport, havressourcer, materialer og standardisering, idet man her gennem et samarbejde med internationale initiativer, (f. eks. IMS-initiativet, dvs. intel- ligensbaserede produktionssystemer) kan opn(cid:229) en værditilvækst i den europæiske forskning. De muligheder som Cost og Eureka stiller i udsigt, vil blive udnyttet fuldt ud, og det samme gælder samarbejdet med andre internationale institutioner, n(cid:229)r der kan opn(cid:229)s positive samspilsvirkninger mellem de aktioner og projekter, der indg(cid:229)r i nærværende program, og nationalt finansierede forsk- ningsaktiviteter. Med hensyn til samarbejdet med Eureka vil der som led i nøgleaktionerne kunne opstilles projekter, der tager sigte p(cid:229) emner, med hensyn til hvilke der er interessesammenfald med femte rammeprogram i overensstemmelse med udvælgelseskriterierne og procedurerne i rammepro- grammet. Med det form(cid:229)l at styrke programmets internationale dimension skal der iværksættes særlige aktiviteter, som gør det lettere for interesserede fra tredjelande at deltage, og som gør det lettere at bevare kontakten med specialister, der rejser tilbage til et tredjeland efter uddannelse i Europa. — I betragtning af, at det bliver stadig vigtigere at afkorte vejen mellem forskningsresultaterne og deres potentielle anvendelsesmuligheder, og af, hvor mange virksomheder disse resultater har betydning for, bør aktioner, der vedrører innovation og involvering af SMV, tillægges særlig stor opmærksomhed. Dette gælder alle de aktioner, der gennemføres som led i dette program (f. eks. samarbejdsbaseret forskning, større industriprojekter, støtte til forskningsinfrastrukturerne) i nært 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/47 samarbejde med programmet for fremme af innovation og tilskyndelse til sm(cid:229) og mellemstore virk- somheders deltagelse. Arbejdet med at formidle og udnytte de resultater, der opn(cid:229)s i dette program, varetages af en innovationsafdeling, der ogs(cid:229) kommer til at sørge for den fornødne indbyrdes kom- plementaritet og kontakten til det innovationsarbejde, der udføres i programmet »Fremme af inno- vation og tilskyndelse til sm(cid:229) og mellemstore virksomheders deltagelse«. — At skaffe europæiske forskere bedre kundskaber, større kompetence og bedre kvalifikationer og at øge forst(cid:229)elsen for de samfundsøkonomiske følger af forskningen inden for de omr(cid:229)der, der omfat- tes af programmet er af afgørende betydning, hvis det skal sikres, at der i tilstrækkeligt omfang er relevant ekspertviden til r(cid:229)dighed, og hvis der skal skabes konkrete og varige resultater. Uddannelse og samfundsøkonomisk forskning vil derfor indg(cid:229) som en integrerende del af dette program sup- pleret med relevante forbindelser med det horisontale program »Udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske vidensbase«. Uddannelsesaktionerne under dette program vil omfatte støtte til stipendier i form af Marie Curie-stipendier i overensstemmelse med definitionerne og reglerne i det horisontale program. a) NØGLEAKTIONER i) Innovative produkter, processer og organisation M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Det generelle m(cid:229)l i denne nøgleaktion er af udvikle nye og bedre konstruktionsmetoder og avanceret teknologi inden for produktionsudstyr og -processer (1), herunder innovation i og modernisering af tra- ditionelle industrigrene med det form(cid:229)l at billiggøre service- og produktionsprocesserne og forbedre deres kvalitet (der ønskes en kraftig forbedring af disse faktorer p(cid:229) mellemlang sigt), at begrænse virk- ningerne p(cid:229) produktets levetid, at sørge for bedre indsigt i blød teknologi (organisation, forvaltning, logistik, distancearbejde osv. ) med henblik p(cid:229) en bedre integrering heraf i industriprocesserne og i sid- ste ende en højere beskæftigelsesgrad (sigtet er, at Europa skal have samme høje beskæftigelse som de største konkurrentlande). Ved gennemførelsen af denne nøgleaktion anlægges der et helhedssynspunkt med hensyn til produktion (omfattende s(cid:229)vel produkter som produktionsanlæg, -processer, og -organi- sation); projekterne samles i grupper og integreres i m(cid:229)lgrupper for at gøre det lettere at tage hensyn til sociale, økonomiske og konkurrencemæssige aspekter. Der lægges særlig vægt p(cid:229) at f(cid:229) involveret SMV og p(cid:229) at tage hensyn til s(cid:229)danne virksomheders specifikke behov og den rolle, de spiller i for- syningskæden. Forskningsarbejdet koordineres i det omfang, hvor det er relevant, med det arbejde, der udføres i andre programmer, bl. a. særprogrammet »Et brugervenligt informationssamfund« og/eller gennemføres i samarbejde med internationale initiativer (IMS, Eureka). — Effektiv produktion, herunder konstruktion og produktion og kontrol med henblik p(cid:229) bedre pro- dukt-/service-kombinationer, herunder teknologier og teknikker p(cid:229) mikro- og nanoplan Form(cid:229)let er at forbedre konkurrenceevnen p(cid:229) grundlag af en bedre værditilvækst i industrien, bedre kvalitet, og hurtigere respons p(cid:229) ændringer p(cid:229) markedet, kortere tid fra ide´ til markedsført produkt, og lavere materialeforbrug. FTU-prioriteter: Teknologi til integreret konstruktion og udvikling af produkter/tjenesteydelser, udnyttelse af flere forskellige teknologier i s(cid:229)vel produkter og de dertil knyttede fabrikations- og produktionsprocesser (bl. a. i produktionsudstyr og -anlæg); avanceret produktions- og konstruk- tionsteknik; maskiner og udstyr med større præcision og driftssikkerhed; fabrikations- og produk- tionsteknologi og udstyr til optimering af ressourceudnyttelsen og til produktminiaturisering; meto- der til fjernelse af barriererne mellem konstruktører og forbrugere. — Intelligent produktion Form(cid:229)let er at anvende, integrere og udnytte informationssamfundsteknologien inden for produk- tionssystemerne og de dertil knyttede logistiksystemer med det form(cid:229)l at give alle elementer i indu- strimiljøet optimal ydevne. (1) Ved produktion forst(cid:229)s her al industriel aktivitet lige fra udvinding af r(cid:229)stoffer til behandling og fremstilling af komponenter og slutprodukter. Begrebet omfatter samtlige industrisektorer og hertil knyttede serviceydelser, inklusive byggesektoren. L 64/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 FTU-prioriteter: Intelligente og omkonfigurerbare produktionssystemer, -maskiner og -anlæg; tids- tro styring ved hjælp af avancerede aktuatorer og sensorer; forlængelse af produktionssystemernes levetid og optimering af deres udnyttelse; intelligente drifts- og vedligeholdelsessystemer, og her- under selvreparerende systemer; udnyttelse af avanceret teknologi med sigte p(cid:229) fleksible og samkø- rende forsynings-/produktions-/distributionssystemer og -net. — Miljømæssigt effektive processer og konstruktion Form(cid:229)let er at sørge for, at der tages det størst mulige hensyn til miljøet i samtlige de faser, et pro- dukt gennemløber; dette berører samtlige grundlæggende industrifaser fra r(cid:229)vareudvinding, over produktion og til affaldsbehandling; her tænkes i første række p(cid:229) ressourcekrævende processer samt p(cid:229) begrænsning og nyttiggørelse af affald. FTU-prioriteter: Ikke-forurenende og miljømæssigt effektive forarbejdningsteknologier, herunder, hvor det er relevant, anvendelse af reproducerbare r(cid:229)varer; forskning i styring af grundprocesser s(cid:229)som syntese, katalyse, separation og reaktion; procesmodeller, samt processimulering; overv(cid:229)g- ning og evaluering af virkninger og risici; genudnyttelse af ubrugte ressourcer og affald ved kilden; nye processer til behandling, genbrug og ufarlig bortskaffelse af affald, samt til genbrug og demon- tering af produkter/produktionssystemer. — Organisation af produktion og arbejde Form(cid:229)let er at n(cid:229) frem til højperformante industrisystemer og relaterede servicevirksomheder — herunder SMV — i virtuelle netværk med gode kontakter til andre virksomheder, og som nemt og smidigt kan reagere p(cid:229) kundernes ønsker; som har en højt motiveret arbejdsstyrke med gode kvali- fikationer; som har et effektivt, sikkert og behageligt arbejdsmiljø; og som kan tage hensyn til de meget forskelligartede og meget specifikke forhold, der gør sig gældende inden for Europas sam- fund og produktionstradition. FTU-prioriteter: Forskning i hvilke menneskelige, organisatoriske, samfundsmæssige og øko- nomiske faktorer, der er bestemmende for en vellykket indførelse af en effektiv og bæredygtig pro- duktions- og forbrugspraksis inden for industrien; nye beslutningstagningsværktøjer og nye meto- der til styring af forandringer og menneskelige ressourcer, herunder ogs(cid:229) arbejdets tilrettelæggelse, kompetencebehov og beskyttelse af arbejdstagerne; undersøgelse af, hvilke virkninger nye forret- ningsmetoder har, og hvordan de accepteres, samt nye arbejdsformer og produktionsmønstre, der er forenelige med kravet om bæredygtighed, herunder grænsefladen mellem samfund og virksomhe- der. ii) Bæredygtig mobilitet og intermodalitet F T U - m (cid:229) l o g - p r i o r i t e t e r Det generelle m(cid:229)l i denne nøgleaktion er at skabe en bedre balance mellem behovet for at imøde- komme væksten i transportbehovet og nødvendigheden af en bæredygtig anvendelse af ressourcer samt hensynet med miljøet, sociale og økonomiske forhold samt sikkerheden. Det forventes, at denne aktion vil bidrage til at bryde (cid:229)rsagssammenhængen mellem økonomisk vækst og større transportbehove, at mindske ulemperne ved brug af flere forskellige transportformer, og at bidrage til en mere bæredygtig udnyttelse af transporten. Der lægges særlig vægt p(cid:229) forskning i intermodal transport, og i hvordan man bedst muligt kan udnytte de enkelte transportformers styrke p(cid:229) de forskellige omr(cid:229)der til at sikre den mest form(cid:229)lstjenlige transport af gods og passagerer fra dør til dør. Dette forventes at resultere i en bedre transportafvikling. Aktioner, der støttes under denne nøgleaktion koordineres med aktioner, der gennemføres inden for andre transportrelaterede aktioner. — Modale/intermodale transportstyringssystemer Form(cid:229)let er at udvikle, validere og demonstrere — bl. a. gennem udnyttelse af de resultater, der opn(cid:229)s i bl. a. programmet for et brugervenligt informationssamfund — rationelle højperformante systemer til styring af luft-, sø-, vandvejs-, jernbane-, landevejs- samt bytransport, af s(cid:229)vel modal som integreret intermodal art; heri indg(cid:229)r ogs(cid:229) udnyttelse af informationssystemer og driftsmæssig validering af de herigennem udviklede integrerede systemer, med det form(cid:229)l at gøre det lettere at tage dem i brug. FTU-prioriteter: Udvikling, validering og demonstration af modale/intermodale trafik- og trans- portstyringssystemer, herunder forskning i løsninger p(cid:229) drifts-, lovgivnings-, administrations- og 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/49 strukturomr(cid:229)det, samt takstordninger; integrering af informations- og dataudvekslingssystemer i forskellige transportformer, herunder tidstro brugerinformation, elektronisk dokumentation og bru- gerservice med transportstyring og logistik; andengenerationssatellitnavigations- (1) og satellitlokali- seringssystemer; bedre godstransport ved hjælp af satellitter, integrering af nye funktioner i trans- portsystemet s(cid:229)som trafikafvikling og identificering, lokalisering og dirigering af køretøjer og fragt- ladninger, takstberegning, fragtplanlægning, informering af rejsende samt passagerservice. — Infrastrukturer og disses kontaktflader med transportmidler og -systemer M(cid:229)let er at f(cid:229) bedre mulighed for sammenkobling, samdrift og bedre intermodalitet inden for transportsystemet. Med sigte herp(cid:229) skal alle komponenter i de forskellige transportformer integre- res med hensyn til infrastrukturer, omladningspunkter, transportmidler, udstyr, drift, service og lov- givning. FTU-prioriteter: En mere effektiv udnyttelse og lavere omkostninger i forbindelse med drift, udvik- ling og vedligeholdelse af best(cid:229)ende infrastrukturer; mere effektive omladningspunkter; sammen- kobling af tværeuropæiske net, s(cid:229)vel nationale, regionale som lokale; innovation inden for infra- strukturer og brugen heraf; sammenhængen mellem transport, arealplanlægning, regionale planer, miljø og helbred; bedre trafikafvikling, lavere ressource- og energiforbrug, mindre forurening og mindre slid p(cid:229) infrastrukturer; integering af privat og kollektiv trafik i transportsystemet; innova- tion og driftsfornyelser inden for by-, land- og mellembystrafikken samt intermodalitet; transport i og mellem landdistrikter; større transportsikkerhed for alle transportformer, bl. a. med hensyn til transport af farlige stoffer; bedre tilgængelig, mere sikker, mere p(cid:229)lidelig og mere komfortabel transport, ikke mindst for personer med særlige behov; ergonomiske faktorer, herunder menneske/ maskine-grænsefladen, adfærdsmønstre, bedre accept af nye intelligente systemer, hos s(cid:229)vel trans- portvirksomheder, bedre uddannelsesmetoder samt anvendelse af simulatorer. — Samfundsøkonomiske scenarier for person- og godstransporten M(cid:229)let er at finde frem til en strategi samt metoder til styring af følgerne af den økonomiske og samfundsmæssige udvikling, og herunder følgerne af dereguleringen og liberaliseringen af trans- portvæsenet og af globalisering af den økonomiske og handelsmæssige aktivitet for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r efterspørgslen efter transport og transportpolitikken. FTU-prioriteter: Scenarier for transportudbud og -efterspørgsel, samt politiske retningslinjer i for- bindelse med behovet for transport, samt organisering af markedet og adgangen hertil; transportsy- stemernes og -infrastrukturernes juridiske, institutionsmæssige, organisatoriske og finansielle aspek- ter; en bedre forst(cid:229)else af logistikkens rolle og de grænser, denne sætter, med optimering for øje; standardiserede m(cid:229)lemetoder (benchmarking); metoder til h(cid:229)ndhævelse af bestemmelserne; meto- der til m(cid:229)ling af omkostninger/udbytte, sikkerhed, performans og følgevirkninger inden for de for- skellige transportsystemer, -net og -aktiviteter; evaluering af ny teknologi og nye koncepter, og her- under deres virkninger p(cid:229) beskæftigelsen, brugerne, miljøet, arbejdets tilrettelæggelse, samfundsfor- holdene og sikkerhed/ufarlighed. iii) Landtransport- og havteknologier M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Form(cid:229)let er at fremme udvikling og integration af viden og teknologier for produkter, køretøjer og far- tøjer, der er specifikke for landtransport og havbaseret virksomhed under hensyntagen til menneskelige faktorer og driftsfaktorer samtidig med, at miljøet bevares og sikkerheden øges. Form(cid:229)let er ogs(cid:229) at forske i teknologi til udvikling af effektive grænseflader med sigte p(cid:229) logistikinfrastrukturer, herunder omladningsfaciliteter. Forskningen, den teknologiske udvikling og demonstrationsaktionerne bør føre til velfunderede, avan- cerede koncepter, der kan opfylde alle offentlighedens og brugernes krav om bæredygtig transport og bedre sikkerhed, samtidig med at miljøvirkningen reduceres og bæredygtig anvendelse af ressourcerne forbedres og Europas økonomiske kapacitet styrkes. Det arbejde, der skal udføres som led i denne vig- tige foranstaltning, skal nøje samordnes med de aktiviteter, der gennemføres inden for land- og søtrans- port som led i nøgleaktionerne »Bæredygtig mobilitet og intermodaliteten«, Systemer og tjenester for (1) Det arbejde, der udføres inden for rumfarten, koordineres globalt mellem de forskellige programmer. L 64/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 borgerne, »Økonomisk og effektiv energi til et konkurrencedygtigt Europa«, »Renere energisystemer, herunder vedvarende energikilder«, »Fremtidens by og kulturarven« og »Bæredygtige marine økosyste- mer«. — Kritiske teknologier med sigte p(cid:229) landevejs- og jernbanetransport M(cid:229)let er at forske i teknologisk forbedring af transportkøretøjer, udstyr og de vigtigste dele af infrastrukturerne. Det, man sigter mod, er en økonomisk, ufarlig, intelligent, ikke-forurenende, effektiv og driftssikker teknologi, der giver mulighed for at imødekomme fremtidens behov b(cid:229)de i samfundsmæssig og økonomisk henseende, samt i henseende til den europæiske befolknings for- ventinger. FTU-prioriteter: Teknologi med sigte p(cid:229) højeffektive, p(cid:229)lidelige, miljøvenlige og omkostningseffek- tive avancerede fremdriftssystemer og hjælpesystemer for tog med lavere emissioner; mindre støj, og færre vibrationer og elektromagnetiske forstyrrelser; letvægtskomponenter og -strukturer; anvendelse af mikroteknologi og -sensorer inden for avancerede komponenter og systemer; sikker- hedsforbedrende teknologi. — Innovation inden for landvejs- og jernbanetransport Form(cid:229)let er at udvikle og demonstrere nye køretøjskoncepter. Tanken er man ved hjælp af ny kon- struktionsteknik og nye materialer bedre vil kunne imødekomme kravene med hensyn til funktion, teknologi, samfund og økonomi. P(cid:229) denne m(cid:229)de kan man bidrage til udvikling af bedre — dvs. mere effektive og komfortable, sikkrere og mere miljøvenlige — transportsystemer og samtidig opn(cid:229) bedre disponibilitet og bedre muligheder for at vedligeholde, producere og genudnyttelse af udrangerede køretøjer. Der vil blive lagt vægt p(cid:229) at f(cid:229) udviklet et koncept for passager- og/eller godsbefordring i byer og over længere afstande. Aktiviteterne vil blive nøje koordineret med nøgle- aktionen »Fremtidens by og kulturarven«. FTU-prioriteter: Integrering af nye fremdrifts-/kraftoverføringssystemer og strukturer p(cid:229) basis af forskning i specifik teknologi inden for tegning, konstruktion, og produktion af køretøjer; anven- delse af indbyggede systemer i køretøjet med henblik p(cid:229) mere intelligente og sikrere køretøjer; inte- gration af teknologier, herunder alternative brændstofenergier, med henblik p(cid:229) omkostningsoptime- ring i forbindelse med konstruktion, fremstilling og brug af køretøjer, med udgangspunkt i hele produktets livscyklus. — Samspillet mellem menneske og køretøj Sigtet er at f(cid:229) udviklet omkostningsoptimerede processer med sigte p(cid:229) modernisering og industriel udvikling af indbyggede komponenter og systemer for p(cid:229) denne m(cid:229)de at opn(cid:229) en bedre indbyrdes samdrift mellem de forskellige landbaserede transportsystemer, dvs. med større fleksibilitet, bedre og mere robuste muligheder for omkonfigurering, og flere udnyttelsesmuligheder. Det tilsigtes med aktionen at tage højde for samspillet mellem menneske og køretøj ved hjælp af systemer, der indg(cid:229)r i en global strategi for produktionslinjen og køretøjet. FTU-prioriteter: Metoder til sikring af, at der tages hensyn til samspillet mellem menneske og køre- tøj i hele processen bag køretøjets konstruktion og udviklingen af prototyper; bedre køretøjsover- v(cid:229)gning ved hjælp af fejltolerant og modul-/plug-in-baseret teknologi: konstruktion af mere ergo- nomiske køretøjer; udnyttelse af kognitive metoder til at opn(cid:229) et bedre samspil mellem køretøj og fører/passager; teknologi til forbedring af kabinemiljø. — Avanceret teknologi til bygning af skibe og fartøjer M(cid:229)let er at validere og demonstrere avanceret teknologi til udvikling af fartøjer og offshoreanlæg, der opfylder principperne for personsikkerhed, installationer, effektivitet og miljørenlighed. Arbej- det p(cid:229) at fremskaffe og integrere kritisk teknologi med disse tre m(cid:229)lsætninger omfatter alle aspek- ter i forbindelse med produktion, drift og nedlukning/demontering. FTU-prioriteter: Udvikling af teknologi af kritisk betydning for fartøjer, anlæg og anlægskompo- nenter, herunder alle koncepter i forbindelse med sikkerhed, miljøbeskyttelse, effektivitet, konstruk- tion, produktion, demontering og genbrug. Der skal ligeledes forskes i udvikling af næste genera- tion af indbyggede systemer, anvendelse af nye materialer, strukturer og komponenter, samt udkast til nye, optimerede og alternative fremdrifts-/transmissionssystemer. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/51 — Udnyttelse af havet og de indre vandveje til passager- og godstransport M(cid:229)let er at udvikle og validere innoverende koncepter til optimering af fartøjers og havneinfra- strukturers performans og interoperabilitet og samtidig tage hensyn til sikkerhedsmæssige, miljø- mæssige og økonomiske aspekter og brugernes ønsker. Arbejdet kommer til at omfatte forskning i nye teknologiske løsninger inden for fragth(cid:229)ndtering og faciliteter for hurtig omladning til brug i havne, p(cid:229) indre vandveje og til søs. FTU-prioriteter: Integrering af teknologi, udstyr og avancerede systemer med henblik p(cid:229) innove- rende fartøjskoncepter og havneinfrastrukturer; teknologisk integrering af anlæg og effektiv, sikker og miljøvenlig omladning; forskning i, hvordan man samtidig udarbejder industristandarder med udgangspunkt i livscyklus og performanskriterier. — Teknologi med sigte p(cid:229) en rationel og bæredygtig udnyttelse af havets ressourcer Der skal forskes i havundersøgelses-/havobservationsteknologi og i bæredygtig udnyttelse af havets energi- og mineralressourcer, og herunder offshore- og undervandsteknologi, fjernstyrede fartøjer og undervandsakustik, med sigte p(cid:229) en samlet politik for udnyttelsen af havets energi- og mineral- ressourcer, samtidig med at man søger at forbedre forvaltningen af kystomr(cid:229)derne og at minimere indflydelsen p(cid:229) miljøet. FTU-prioriteter: Forskning i innoverende teknologi med det form(cid:229)l at overv(cid:229)ge og udarbejde pro- gnoser over havets tilstand samt havsbunds- og miljøforhold ikke mindst p(cid:229) store vanddybder. Udvikling af kritiske sikre, effektive og konkurrencedygtige teknologier med det form(cid:229)l at øge adgangen til havets energi og mineralressourcer. Disse aktiviteter vil blive fokuseret p(cid:229) følgende: autonome og fjernstyrede fartøjer; sikker og effektiv detektions- og styringsteknologi under hav- overfladen samt datakommunikation; faste havanlæg og flydende produktionsanlæg. Fællesskabets forskning effektiviseres ved hjælp af specifik koordination med andre vigtige aktioner og med Eureka. iv) Nye perspektiver for luftfarten M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Denne aktion har generelt til form(cid:229)l at fremme udviklingen af fly og af systemer og dele hertil. Sigtet er at fremme konkurrenceevnen for den europæiske industri, herunder SMV, samtidig med, at man sik- rer en bæredygtig vækst af lufttrafikken. Der skal i denne forbindelse udvikles støtteteknologier, som skal integreres med henblik p(cid:229) en nye generation af fly. Med disse aktioner inden for forskning, tekno- logisk udvikling og demonstration, der omfatter alle aktører inden for forskning, herunder universiteter og forskningscentre, ønsker man p(cid:229) mellemlang sigt at fremskynde og billiggøre udviklingen af nye fly og samtidig hermed at opn(cid:229) en bedre effektivitet (b(cid:229)de i henseende til brændstofforbrug, vedligeholdel- sesomkostninger, længere livscyklus); man ønsker ogs(cid:229) at gøre flyene mere miljøvenlige ved at mindske den forurenende udstødning og de eksterne støjgener, og samtidig at nedbringe ulykkeshyppigheden (med en faktor af mindst samme størrelse som flytrafikkens vækst). — Tilvejebringelse af kritiske teknologier Sigtet er at bidrage til den europæiske luftfartsindustris og dens forsyningskædes konkurrenceevne p(cid:229) lang sigt ud fra et strategisk perspektiv ved at fremme udviklingen af videnteknologier. Kritiske teknologier skal navnlig være rettet mod konstruktion og fremstilling af en ny generation af fly, herunder mere miljøvenlige flykoncepter. FTU-prioriteter: Innoverende metoder og fremskridt p(cid:229) følgende felter: aerodynamik, strukturer og anvendelse af nye materialer, fremdrift, støj, udstyr og systemer, avancerede sensorer og flyelektro- nik; udvikling af tværfaglig teknologi, bl. a. inden for aeroelasticitet, flymekanik og bedre integre- ring af motorerne i skroget; metoder og processer i forbindelse med konstruktion og fremstilling af fly. L 64/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 — Teknologisk integration — næste flygeneration Form(cid:229)let er at gøre det lettere at tage ny teknologi i brug, eventuelt i kombination med anden tek- nologi, og at demonstrere den nye teknologis økonomiske og driftsmæssige brugbarhed i forbin- delse med fremstilling af luftfartsprodukter med lang levetid. Man baserer sig her p(cid:229) tværfaglige metoder, der implicerer teknologiplatforme og de nødvendige valideringsaktiviteter. Der lægges vægt p(cid:229) lavere konstruktions-, produktions-, og driftsomkostninger og et lavere forbrug samt p(cid:229) flyperformansen og hensynet til miljøet. FTU-prioriteter: Avancerede konstruktionsværktøjer og sideløbende hermed konstruktionsteknik med det form(cid:229)l at skabe omkonfigurerbare, fleksible og geografiske spredte produktionssystemer, dvs. med sigte p(cid:229) produktion i flere forskellige lokaliteter; kraftig forbedring af effektiviteten inden for fremdriftssystemer, strukturer og aerodynamik samt bedre systemperformans og -integration; forskning i skrog-, motor- og systemteknologi samt driftsprocedurer med henblik p(cid:229) en kraftig mindskelse af udstødning og motorstøj samt et bedre kabinemiljø. — Driftseffektivitet og -sikkerhed Form(cid:229)let er at afhjælpe overbelastningen af lufthavnene, at sørge for bedre kapacitet i lufttrafik- afviklingssystemerne (ATM) og bedre luftfartssikkerhed, s(cid:229)ledes at man kan imødekomme den tre- dobling af lufttrafikken, der forventes over de næste 15 (cid:229)r. Denne aktivitet vil blive nøje samordnet med det lufttransportrelaterede arbejde, der udføres som led i nøgleaktionerne »Bæredygtig mobili- tet og intermodalitet« og »Systemer og tjenester for borgerne«. Man lægger særligt vægt p(cid:229) at f(cid:229) udviklet og valideret den i flyene indbyggede teknologi, s(cid:229)ledes at den hurtigt kan tages i brug. FTU-prioriteter: Validering og integrering af indbyggede systemer med sigte p(cid:229) forbedring af flye- nes driftsegenskaber, samt bedre udnyttelse af s(cid:229)danne systemer i fremtidens lufttrafikafviklings- systemer (ATM); bedre vedligeholdelses- og reparationsteknik og bedre kontrol af flyenes tilstand for at gøre dem mere driftssikre og hurtigere driftsklare; teknik og metoder — og herunder ogs(cid:229) undersøgelse af ergonomiske aspekter, samt flysimulering — til bedre forebyggelse af ulykker og til forbedring af flyenes konstruktion for at give passagererne større overlevelsesmuligheder i tilfælde af ulykker. b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER Arbejdet p(cid:229) dette felt kan udnyttes inden for flere forskellige sektorer og bidrager dermed til at udvikle Europas teknologiske kapacitet og til at stimulere til udveksling af ide´er, viden og information om anvendelsesmuligheder samt til at supplere og stimulere nøgleaktionerne. — Nye og forbedrede materialer — produktion og forarbejdning M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Arbejdet tager sigte p(cid:229) at støtte — og herunder etablere kontaktnet mellem — FTU-projekter, som har til form(cid:229)l at optimere samarbejde, informationsudveksling og EF-værditilvækst. Det er tanken, at s(cid:229)danne kontaktnet skal danne skelettet i forskningsarbejdet. De kommer ydermere til at spille en vigtig rolle ved at stimulere til internationalt samarbejde mellem medlemsstater og tredjelande (s(cid:229)som de central- og østeuropæiske lande, De Forenede Stater og Kina) og med hensyn til udarbej- delsen af prognoser, samfundsøkonomiske og strategiske undersøgelser, samt analyser af risici og virkninger. — Materialer med mange forskelligartede anvendelsesmuligheder Form(cid:229)let er at forske i de mest lovende muligheder for forbedring af eksisterende materialers funktionalitet og performans og at udvikle nye materialer med helt nye og radikalt forbedrede egenskaber. FTU-prioriteter: Innoverende forskning i bl. a. materialer med nanostruktur, supramolekylær kemi, kolloidale systemer og biomimetiske materialer; katalysatorer; nye og forbedrede tempe- raturbestandige letvægtsmaterialer, der bl. a. anvendes under ekstreme forhold, navnlig til kon- struktions- og transportform(cid:229)l; materialer med særlige funktioner, herunder optoelektroniske funktioner, og sensorrelaterede materialer med driftssikre egenskaber; nye og forbedrede bio- materialer, herunder implantater og hybridvæv; forskning i materialenedbrydning og -svigt. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/53 — Produktions- og forarbejdningsprocesser for materialer Der skal forskes i teknologi til forbedring af materialers, herunder naturlige materialers kvalitet (ikke mindst i betragtning af, at tendensen g(cid:229)r i retning af en kortere produktionscyklus), driftssikerhed og omkostningseffektivitet med henblik p(cid:229) den bedst mulige udnyttelse. FTU-prioriteter: Produktionsteknologi med sigte p(cid:229) sektorer med høj værditilvækst, herunder finkemikalier, mineraler, metaller, polymerer, kompositmaterialer og keramiske materialer; pul- verbearbejdningsteknologi (nano- og mikrometerskala); teknologi til behandling og overtræk- ning af overflader og kontaktflader, til brug i forbindelse med avancerede materialer og syste- mer, hvor særlige funktioner er nødvendige. — Bæredygtig udnyttelse af materialer Der skal forskes i, hvilke virkninger nye materialer har p(cid:229) miljø og sikkerhed, samt i genbrug af materialer, med det form(cid:229)l at fremskaffe større leverancer af sekundære r(cid:229)stoffer med stan- dardiserede egenskaber, at mindske indflydelsen p(cid:229) produktets livscyklus og at vinde kundeac- cept. FTU-prioriteter: Forskning i udvikling af materialer, som egner sig til genbrug; genbrugsproces- ser til sikring af, at de genvundne materialer har standardiserede egenskaber og er omkost- ningseffektive; forskning i nye anvendelsesmuligheder for uundg(cid:229)eligt affald; forskning i nye anvendelsesmuligheder for fornyelige r(cid:229)stoffer for eksempel til produktion af organiske kemi- kalier. — Nye og forbedrede materialer og ny produktionsteknologi — st(cid:229)l M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r P(cid:229) baggrund af, at EKSF-traktaten udløber i 2002, begynder det at haste med at f(cid:229) kul- og st(cid:229)l- forskning optaget i rammeprogrammet, jf. de konklusioner, der blev draget p(cid:229) Det Europæiske R(cid:229)ds møde i Amsterdam i juli 1997. M(cid:229)let er at nedbringe omkostningerne og at sikre større kun- detilfredshed og samtidig øge værditilvæksten. Dette vil være til gavn b(cid:229)de for jern- og st(cid:229)lindu- strien og for leverandører, slutbrugere og andre forskningspartnere. Forskningen p(cid:229) dette omr(cid:229)de fokuseres p(cid:229) udvikling af fleksible, kompakte og sikre produktions- linjer, mindre forurenende processer, innoverende st(cid:229)lprodukter og bedre genbrug. FTU-prioriteter: Fremstilling af metallurgisk koks, forskning i hvordan man mindsker omkostnin- gerne, forbedrer koksens kvalitet, forbedrer produktionen af reducerende gasser, mindsker udled- ningerne, og forbedrer personalesundhed og -sikkerhed i industrianlæg; jern- og st(cid:229)lfremstillings- teknologi med henblik p(cid:229) en fleksibel og billig produktion; teknologi til nedsættelse af energifor- bruget og udledningen af CO2 og til mindskelse af st(cid:229)ls indhold af urenheder samt til forbedring af genudnyttelsesgraden; støbning, valsning og efterfølgende behandling, vægtreduktion samt overfla- debehandlings-/overfladebelægningsteknik; udvikling af højstyrkest(cid:229)l med sigte p(cid:229) bedre perfor- mans og til brug under ekstreme forhold; udnyttelse af biprodukter. — M(cid:229)ling og prøvning M (cid:229) l o g F T U - p r i o r i t e t e r Arbejdet vil blive koncentreret om udviklingen af instrumenter, m(cid:229)lings- og prøvningsmetoder samt certificerede referencematerialer i et forsøg p(cid:229) at gennemføre følgende tre m(cid:229)l (1): — Standardforberedende forskning og teknisk støtte til standardisering Forskningen vil blive koncentreret om udarbejdelse og validering af m(cid:229)lings- og prøvnings- metoder samt tilvejebringelse af de videnskabelige og metrologiske data, der kræves for at fastlægge, hvilke performans- og sikkerhedskriterier produkter og tjenesteydelser skal opfylde. Sigtet er at styrke Europas konkurrenceposition generelt og at bidrage til gennemførelsen af nøgleaktioner og Fællesskabets politik p(cid:229) de enkelte omr(cid:229)der i samarbejde med standardise- ringsorganerne og andre berørte parter. (1) Forskning i certificerede referencematerialer vil være et bidrag til de øvrige særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram. L 64/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 FTU-prioriteter: Udarbejdelse af nye standarder samt forbedring af eksisterende standarder inden for samtlige de omr(cid:229)der hvor industrien har behov herfor; støtte til udarbejdelse af per- formansstandarder og fastlæggelse af direktiver til fremme af handelen og gensidige anerken- delsesordninger, samt til beskyttelse af forbrugerne og arbejdsmiljøet. — Bekæmpelse af svig Forskningen vil blive koncentreret om udvikling af m(cid:229)lings- og prøvningssystemer til efterspo- ring og bekæmpelse af svindel med det form(cid:229)l at beskytte virksomhedernes og samfundets øko- nomiske interesser og forbrugernes sundhed. M(cid:229)let er p(cid:229) længere sigt at give videnskaben et teknologisk og kundskabsmæssigt forspring i forhold til svindleren. FTU-prioriteter: Bekæmpelse af forfalskning — herunder forkert mærkning — af industri- og landbrugsprodukter; forskning i hvordan man hindrer, at handelslovgivning og Fællesskabets bestemmelser (toldsatser, kvoter og affaldsbehandling) omg(cid:229)s; nye metoder til p(cid:229)visning af nar- kotika og doping og til konstatering af om pengesedler og aktiebeviser er falske, og hvor kunstgenstande stammer fra. — Kvalitetsforbedring Der skal forskes i udvikling af generiske m(cid:229)lings- og prøvningsmetoder samt instrumenter og systemer til disse form(cid:229)l, og herunder ogs(cid:229) edb-programmer. Dette vil styrke instrumentfrem- stillingssektoren, hvori SMV er stærkt repræsenteret. I forskningen lægges der særlig vægt p(cid:229) at f(cid:229) udviklet kvalitetsstyringssystemer til brug i offentlige og private virksomheder og p(cid:229) at f(cid:229) indkredset, hvilke m(cid:229)lelige egenskaber brugerne lægger vægt p(cid:229) i kvalitetsvarer og -serviceydel- ser. Forskning i hvordan man fjerner tekniske hindringer for samhandelen inden for Europa og i samhandelen med tredjelande indg(cid:229)r ogs(cid:229). Arbejdet samordnes med relevante aktiviteter i andre programmer. FTU-prioriteter: Kalibrerings- og overførselsstandarder, forundersøgelser vedrørende certifice- rede referencematerialer og referencestofbanker til sikring af m(cid:229)lingers p(cid:229)lidelighed og sporbar- hed; højperformante m(cid:229)leinstrumenter, robuste og bærbare instrumenter til m(cid:229)ling p(cid:229) stedet og til referencem(cid:229)ling; modeller og programmeringsværktøjer til validering af m(cid:229)lemetoder; værktøjer til brug i forbindelse med gensidige anerkendelsesaftaler, til forbedring af kvaliteten i organisationer og virksomheder — herunder ogs(cid:229) SMV — og til m(cid:229)ling af brugernes tilfreds- hed; metoder til certificering og akkreditering p(cid:229) omr(cid:229)der, hvor m(cid:229)leteknikken er mindre vel- udviklet. c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR Industriforskningen i Europa — og de veletablerede nationale bastioner p(cid:229) dette felt — nyder vid aner- kendelse p(cid:229) grund af det udførte arbejdes fremragende kvalitet. Forskning og teknologisk udvikling m(cid:229) imidlertid udmøntes i konkrete og anvendelige resultater, inden man kan opn(cid:229) de konkurrencefordele, forskning indebærer. Rent bortset fra gennemførelsen af resultatorienterede projekter, er der et reelt behov for en mere effektiv fælles udnyttelse af faciliteterne og en mere effektiv udveksling af data og erfaringer, for eksempel i forbindelse med prøvning af nye maskiner, køretøjer og processer. Hertil kommer, at forskningen konstant resulterer i nye data, og det i stadig stigende mængder. En bedre ind- samling og organisation af s(cid:229)danne data p(cid:229) EF-niveau vil kunne gavne b(cid:229)de industrien og brugerne. Man vil ikke blot f(cid:229) en bedre effektivitet ved at eliminere dobbeltarbejde, men forskningsinfrastruktu- rerne i Europa vil blive bedre fokuseret p(cid:229) fælles m(cid:229)l, s(cid:229)ledes at der kan lægges en mere strategisk ori- enteret politik. M(cid:229)l og aktiviteter Der m(cid:229) træffes foranstaltninger med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) en bedre udnyttelse af de eksisterende forsk- ningsinfrastrukturer og af større anlæg af høj videnskabelig og teknologisk standard, ikke mindst i for- bindelse med nøgleaktionerne. Ressourcerne m(cid:229) samles i e´n pulje, og man m(cid:229) sørge for, at der er adgang, ogs(cid:229) p(cid:229) tværs af landegrænserne, til f. eks. industriforskningscentre, transportforsøgsfaciliteter, kraftige vindtunneler, edb-centre for industridesign samt materiale- og strukturprøvningsfaciliteter, s(cid:229)le- des at man f(cid:229)r en bedre udnyttelse af de faste store anlæg og de hertil knyttede instrumenter til udvik- ling af ny teknik. De eksisterende faciliteter skal udnyttes, s(cid:229)ledes at de fremmer et samarbejde til gen- sidig nytte for aktørerne, europæisk FTU og brugerne for at undg(cid:229) dobbeltarbejde, udnytte positive samspilsvirkninger og sikre at dataudvekslingen sker p(cid:229) et indbyrdes kompatibelt grundlag. De forskel- 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/55 lige EF-landes institutioner har ikke alle samme udviklingsgrad, og der er s(cid:229)ledes et behov for at styrke samarbejdet, bl. a. p(cid:229) felter s(cid:229)som overensstemmelsesvurdering, uddannelse og formidling af knowhow. Støtten tager s(cid:229)ledes i store træk sigte p(cid:229) at forbedre adgangen til information om eksisterende mulig- heder s(cid:229)vel som adgang p(cid:229) tværs af landegrænserne til forskningsinfrastrukturerne med henblik p(cid:229): i) optimal udnyttelse af geografisk spredte mellemstore og store forskningsfaciliteter ii) hurtig formidling af eksisterende og supplerende FTU-resultater til industrien iii) bedre fælles protokoller og dataudveksling, og herunder bedre interoperabilitet. — Aktiviteterne til støtte for forskningsinfrastrukturerne tager sigte p(cid:229) at give europæiske forskere bedre adgang til information samt bedre adgang p(cid:229) tværs af landegrænserne til faciliteter, hvortil der normalt ikke er adgang. Sigtet er endvidere at fremme og lette det grænseoverskridende sam- arbejde om en rationel og omkostningseffektiv udvikling af forskningsinfrastrukturerne for at tage højde for akutte behov. Det er hensigten med støtteaktiviteterne at sørge for, at der som led i de forskellige nøgleaktioner bliver lettere adgang til de nødvendige faciliteter, bl. a. edb-centre og store anlæg til eksperimenterende industriforskning, transportforsøgsfaciliteter og kraftige vindtunneller. — Det er tanken at oprette virtuelle institutter, som skal sørge for koordineringen af ressourcerne mel- lem de forskellige forskningscentre, organisationer og brugere (herunder SMV) og den fælles udnyt- telse heraf, s(cid:229)ledes at man kan udnytte positive samspilsvirkninger og f(cid:229) et større udbytte af nøgle- aktioner og generisk teknologi. P(cid:229) denne m(cid:229)de bliver det lettere at oprette virtuelle faciliteter, s(cid:229)le- des at man kan n(cid:229) op over den kritiske masse hvad ang(cid:229)r forskning i højperformansteknik, bl. a. inden for instrumentteknik og teknologi. Støtten fra Fællesskabet bliver tidsbegrænset. Støtteaktivi- teterne har til form(cid:229)l at fremskynde samarbejdet og anvendelsen af informations- og kommunika- tionsteknologi mellem geografisk spredte anlæg. Hermed kan man bidrage til en bedre formidling og en bedre udnyttelse — ikke mindst hos sm(cid:229) og mellemstore virksomheder — af de resultater, der opn(cid:229)s gennem forskning i materiale- og produktionsteknologi samt m(cid:229)ling og prøvning. — Støtten til Europas infrastrukturer p(cid:229) m(cid:229)leomr(cid:229)det forventes at styrke b(cid:229)ndene mellem medlems- staterne og tredjelandene, idet en s(cid:229)dan støtte vil virke fremmende p(cid:229) aftaler om gensidig anerken- delse/godkendelse. Aftaler af denne art forventes at f(cid:229) stor betydning for sm(cid:229) og mellemstore virk- somheder. Fællesskabets finansiering kommer i første række til at g(cid:229) til arbejdet i forbindelse med indbyrdes sammenligning og analyse af de forskellige laboratoriers performans samt til etablering af interope- rable databasestrukturer, fremstilling af certificerede referencematerialer; støtte til at sm(cid:229) og mel- lemstore virksomheder i højere grad bringer disse i anvendelse, til gennemførelsen af ovennævnte aftaler og kvalitetsstandarder. Referencedatabaser er et vigtigt hjælpemiddel, n(cid:229)r man skal styrke samspillet inden for europæisk forskning. Form(cid:229)let er at sikre, at de producerede data har en acceptabel kvalitet, og at der er sam- menlignelige, og at bringe sektorafgrænsede og lokale aktiviteter sammen til støtte for europæisk forskning. I dette arbejde bevarer de enkelte organisationer deres ejendomsret. Det er tanken, at støttearbejdet, bl. a. inden for materiale- og luftfartsforskningen, skal omfatte en katalogisering og en sammenligning af FTU-aktioner p(cid:229) nationalt og internationalt niveau og af resultaterne fra de forskellige forskningsanlæg. L 64/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, som er omhandlet i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendelse: 1. Ledsageforanstaltninger Ledsageforanstaltningerne best(cid:229)r navnlig i: — undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter — teknologiintroduktion, herunder pilotprojekter, optimal praksis, førstegangsbrug, vurderinger og bedømmelser med henblik p(cid:229) tilskyndelse til teknologiintroduktion over en bred front, navnlig i SMV, og tilskyndelse til innovation — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder internationale samarbejdsprogrammer — brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik p(cid:229) at foretage den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammepro- gram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel, tilskyndelse til finansiering af innovation og bistand til beskyt- telse af intellektuel ejendomsret — uddannelse i forbindelse med FTU, der er relevant for særprogrammet, bortset fra Marie Curie-sti- pendier — støtte til programmer for oplysning og hjælp til fordel for forskningsaktører, herunder SMV — brug af ekstern ekspertviden til indførelse af og adgang til tjenester og net med henblik p(cid:229) infor- mation om, bistand til eller fremme af forskning og innovation. 2. Koordineringsbestemmelser Kommissionen sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supple- rer hinanden, navnlig ved at gruppere den omkring en fælles m(cid:229)lsætning og ved at undg(cid:229) dobbeltarbej- de, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner. Der sørges ogs(cid:229) s(cid:229) vidt muligt for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram — programmerne for forskning og udannelse til gennemførelse af R(cid:229)dets afgørelse 1999/64/Euratom af 22. december 1998 om femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (1) — andre europæiske forskningsrammer, herunder Eureka og Cost — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen. (1) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 34. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/57 Samordningen best(cid:229)r i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig fører til: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gen- nemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og for- midling ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særpro- gram og et program for forskning og udannelse


title: 1999/94/EG: Kommissionens beslut av den 25 januari 1999 om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande förtillverkade produkter av normalbetong, lättbetong och autoklaverad lättbetong [delgivet med nr K(1999) 118] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Community certification
concrete
prefabrication
producer's liability
production control
quality label

formats: html pdf print

text: 3. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 29/55 KOMMISSIONENS BESLUT av den 25 januari 1999 om f(cid:148)rfarandet f(cid:148)r bestyrkande av (cid:148)verensst(cid:132)mmelse av byggprodukter enligt artikel 20. 2 i r(cid:134)dets direktiv 89/106/EEG betr(cid:132)ffande f(cid:148)rtillverkade produkter av normalbetong, l(cid:132)ttbetong och autoklaverad l(cid:132)ttbetong [delgivet med nr K(1999) 118] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (1999/94/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE f(cid:148)rfarandena skall genomf(cid:148)ras, i enlighet med bilaga III, f(cid:148)r varje produkt eller produktgrupp, eftersom bilaga III anger att vissa system i f(cid:148)rsta hand skall anv(cid:132)ndas. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tilln(cid:132)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:148)rfattningar om byggprodukter (1), (cid:132)ndrat genom direktiv 93/68/EEG (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 4 i detta, och Det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 13. 3 a motsvarar de system som anges i det f(cid:148)rsta alternativet utan fortl(cid:148)pande (cid:148)vervakning, samt i det andra och det tredje alternativet i punkt 2 ii i bilaga III och det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 13. 3 b motsvarar de system som anges i punkt 2 i i bilaga III, samt i det f(cid:148)rsta alternativet med fortl(cid:148)pande (cid:148)vervakning i punkt 2 ii i bilaga III. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga byggkommitt(cid:130)n. av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Kommissionen skall v(cid:132)lja det av de tv(cid:134) f(cid:148)rfaranden, enligt artikel 13. 3 i direktiv 89/106/EEG f(cid:148)r bestyrkande av (cid:148)verensst(cid:132)mmelse av en produkt, som (cid:132)r ”minst betung- ande och samtidigt f(cid:148)renligt med kraven p(cid:134) s(cid:132)kerhet”. Detta inneb(cid:132)r att det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att besluta om huru- vida en tillverkningskontroll i fabriken under tillverkarens ansvar (cid:132)r ett n(cid:148)dv(cid:132)ndigt och tillr(cid:132)ckligt villkor f(cid:148)r bestyr- kande av (cid:148)verensst(cid:132)mmelse f(cid:148)r en best(cid:132)md produkt eller produktgrupp, eller om det av orsaker som r(cid:148)r uppfyl- landet av de kriterier som avses i artikel 13. 4 kr(cid:132)vs att ett godk(cid:132)nt certifieringsorgan deltar. Enligt artikel 13. 4 kr(cid:132)vs att det f(cid:148)rfarande som s(cid:134)lunda best(cid:132)mts skall anges i uppdragen och i de tekniska specifikationerna. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:148)nskv(cid:132)rt att definiera de produkter eller produktgrupper som anv(cid:132)nds i uppdragen och i de tekniska specifikationerna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de produkter och produktgrupper som anges i bilaga I skall (cid:148)verensst(cid:132)mmelsen bestyrkas genom ett f(cid:148)rfarande d(cid:132)r tillverkaren ensam ansvarar f(cid:148)r ett system f(cid:148)r tillverk- ningskontroll i fabriken som s(cid:132)kerst(cid:132)ller att produkten (cid:148)verensst(cid:132)mmer med de till(cid:132)mpliga tekniska specifika- tionerna. Artikel 2 De tv(cid:134) f(cid:148)rfaranden som avses i artikel 13. 3 beskrivs i detalj i bilaga III till direktiv 89/106/EEG. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att klart ange de metoder genom vilka de tv(cid:134) (1) EGT L 40, 11. 2. 1989, s. 12. (2) EGT L 220, 30. 8. 1993, s. 1. F(cid:148)r de produkter som anges i bilaga II skall (cid:148)verensst(cid:132)m- melsen bestyrkas genom ett f(cid:148)rfarande d(cid:132)r, f(cid:148)rutom ett system f(cid:148)r tillverkningskontroll i fabriken som genomf(cid:148)rs av tillverkaren, (cid:132)ven ett godk(cid:132)nt certifieringsorgan tar del i bed(cid:148)mningen och (cid:148)vervakningen av tillverkningskon- trollen eller av sj(cid:132)lva produkten. L 29/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 2. 1999 F(cid:148)rfarandet f(cid:148)r bestyrkande av (cid:148)verensst(cid:132)mmelse enligt bilaga III skall anges i uppdragen f(cid:148)r harmoniserade standarder. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 4 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 25 januari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen 3. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 29/57 BILAGA I F(cid:148)rtillverkade produkter av normalbetong, l(cid:132)ttbetong och autoklaverad l(cid:132)ttbetong (1): — Avsedda f(cid:148)r anv(cid:132)ndning som begr(cid:132)nsat b(cid:132)rande (2) eller icke-b(cid:132)rande element (i synnerhet inh(cid:132)gnader, kopplingsdosor f(cid:148)r telekommunikationer, sm(cid:134) ledningskulvertar, icke-b(cid:132)rande v(cid:132)ggelement och bekl(cid:132)d- nadselement). (1) Med undantag av r(cid:148)r och tankar. (2) Med begr(cid:132)nsat b(cid:132)rande element avses s(cid:134)dana d(cid:132)r ett brott i elementet ej f(cid:148)rv(cid:132)ntas orsaka att byggnadsverket eller en del av det kollapsar, f(cid:134)r otill(cid:134)tna deformationer eller ger upphov till personskador. (Fastst(cid:132)lls av medlemsstaterna. ) L 29/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 2. 1999 BILAGA II F(cid:148)rtillverkade produkter av normalbetong, l(cid:132)ttbetong och autoklaverad l(cid:132)ttbetong: — Avsedda f(cid:148)r anv(cid:132)ndning som b(cid:132)rande element (i synnerhet f(cid:148)rsp(cid:132)nda h(cid:134)ld(cid:132)ckselement, stolpar och master (1), p(cid:134)lar, formplattor, fackverksbalkar, balk/bj(cid:132)lklagsenheter och element, kassettelement, balkar och pelare, b(cid:132)rande v(cid:132)ggelement, st(cid:148)dmurselement, takelement, silor (2), trappor, element f(cid:148)r brobane- plattor och stora kulvertar med l(cid:134)dtv(cid:132)rsnitt). (1) Med undantag av lyktstolpar till motorv(cid:132)gar. (2) Med undantag av silor f(cid:148)r lagring av v(cid:132)tskor. 3. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 29/59 BILAGA III PRODUKTGRUPP: F(cid:153)RTILLVERKADE PRODUKTER AV NORMALBETONG, L(cid:142)TTBETONG OCH AUTOKLA- VERAD L(cid:142)TTBETONG (1/1) 1. System f(cid:148)r bestyrkande av (cid:148)verensst(cid:132)mmelse F(cid:148)r den eller de produkter och det eller de anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den som anges nedan skall Europeiska organisationen f(cid:148)r standardisering (CEN) och Europeiska kommitt(cid:130)n f(cid:148)r elektroteknisk standardisering (Cenelec) specificera f(cid:148)ljande system f(cid:148)r bestyrkande av (cid:148)verensst(cid:132)mmelse i de harmoniserade standarder som (cid:132)r till(cid:132)mpliga: Produkt(er) Anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)de(n) F(cid:148)rtillverkade normalbetong, autoklaverad l(cid:132)ttbetong produkter av l(cid:132)ttbetong och F(cid:148)r anv(cid:132)ndning som b(cid:132)rande element F(cid:148)r anv(cid:132)ndning som icke- begr(cid:132)nsat eller b(cid:132)rande b(cid:132)rande element (1) Niv(cid:134)(er) eller klass(er) System f(cid:148)r bestyrkande av (cid:148)verensst(cid:132)mmelse — — 2+ 4 System 2+: Se bilaga III. 2 ii till direktiv 89/106/EEG, f(cid:148)rsta alternativet, inbegripet certifiering av fabrikens egen tillverkningskontroll av ett godk(cid:132)nt organ p(cid:134) grundval av s(cid:134)v(cid:132)l en inledande besiktning av fabriken och dess tillverkningskontroll som fortl(cid:148)pande (cid:148)vervakning, bed(cid:148)mning och godk(cid:132)nnande av tillverkningskon- trollen. Se bilaga III. 2 ii till direktiv 89/106/EEG tredje alternativet. System 4: (1) Med begr(cid:132)nsat b(cid:132)rande element avses s(cid:134)dana d(cid:132)r ett brott i elementet ej f(cid:148)rv(cid:132)ntas orsaka att byggnadsverket eller en del av det kollapsar, f(cid:134)r otill(cid:134)tna deformationer eller ger upphov till personskador. (Fastst(cid:132)lls av medlemsstaterna. ) Specifikationen f(cid:148)r systemet skall vara s(cid:134)dan att den kan genomf(cid:148)ras (cid:132)ven n(cid:132)r prestanda betr(cid:132)ffande en viss egenskap inte beh(cid:148)ver fastst(cid:132)llas p(cid:134) grund av att minst en medlemsstat saknar best(cid:132)mmelser f(cid:148)r egen- skapen i fr(cid:134)ga (se artikel 2. 1 i direktiv 89/106/EEG och i till(cid:132)mpliga fall punkt 1. 2. 3 i till(cid:132)mpningsdoku- menten). I dessa fall skall kontroll av egenskapen i fr(cid:134)ga inte p(cid:134)tvingas tillverkaren om denne inte (cid:148)nskar ange produktens prestanda i detta avseende


title: SAMSTEMMENDE UDTALELSE Nr. 1/99 afgivet af Rådet i henhold til artikel 95 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
ECSC Treaty
Türkiye
joint committee (EU)
opinion
rules of procedure

text: 5. 2. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 30/3 II (Forberedende retsakter) R¯DET SAMSTEMMENDE UDTALELSE Nr. 1/99 afgivet af R¿det i henhold til artikel 95 i traktaten om oprettelse af Det Europ»iske Kul(cid:220) og St¿lf»llesskab (1999/C 30/03) Som (cid:192)nsket af Kommissionen har R¿det den 25. januar 1999 afgivet samstemmende udtalelse om et udkast til Kommissionens afg(cid:192)relse om Det Europ»iske Kul(cid:220) og St¿lf»llesskabs hold(cid:220) ning i det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen mellem Det Europ»iske Kul(cid:220) og St¿lf»llesskab og Republikken Tyrkiet om handel med produkter, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europ»iske Kul(cid:220) og St¿lf»llesskab, vedr(cid:192)rende vedtagelse af forretnings(cid:220) ordenen for Det Blandede Udvalg EKSF(cid:220)Tyrkiet. P¿ R¿dets vegne J. FISCHER Formand


title: 1999/73/ΚΕΠΠΑ: Κοινή θέση της 25ης Ιανουαρίου 1999 καθορισθείσα από το Συμβούλιο βάσει του άρθρου Ι.2 της συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση, με θέμα το Αφγανιστάν

eurovoc_concepts:
Afghanistan
drug traffic
human rights
humanitarian aid
peacekeeping
the EU's international role

text: 30. 1. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 23/1 (Pq(cid:145)neir ecjqihe(cid:148)ser dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou V tgr sumh(cid:147)jgr cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) (cid:130)mysg) JOIMG HESG tgr 25gr Iamouaq(cid:148)ou 1999 jahoqishe(cid:148)sa ap(cid:149) to Sulbo(cid:151)kio b(cid:145)sei tou (cid:145)qhqou I. 2 tgr sumh(cid:147)jgr cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) (cid:130)mysg, le h(cid:146)la to Avcamist(cid:145)m (1999/73/JEPPA) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA(cid:136)JGS EMYSGS, (cid:130)womtar up(cid:149)xg tg sumh(cid:147)jg cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) (cid:130)mysg, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo I. 2, (cid:149)ti g paqo(cid:151)sa joim(cid:147) h(cid:146)sg pq(cid:149)jeitai ma amtijatast(cid:147)sei tgm joim(cid:147) h(cid:146)sg 98/108/JEPPA tgr 26gr Iamouaq(cid:148)ou 1998 (1) cia to Avcamist(cid:145)m jai (cid:149)ti, sumep(cid:150)r, g tekeuta(cid:148)a aut(cid:147) ha pq(cid:146)pei ma jataqcghe(cid:148), Ejtil(cid:150)mtar (cid:149)ti g s(cid:151)qqang sto Avcamist(cid:145)m (cid:146)wei pqojak(cid:146)sei apeq(cid:148)- cqaptg dustuw(cid:148)a sto ka(cid:149) tou jai apeike(cid:148) tg staheq(cid:149)tgta jai tgm oijomolij(cid:147) am(cid:145)ptung stgm peqiow(cid:147)· (cid:149)ti g k(cid:149)cy tou pok(cid:146)lou en(cid:145)pkysg tgr tqolojqat(cid:148)ar jai tym paqam(cid:149)lym maqjytij(cid:150)m pqojake(cid:148) sobaq(cid:147) fgl(cid:148)a sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg tgr (cid:130)mysgr jai cemij(cid:149)teqa· (cid:149)ti g (cid:130)mysg enajokouhe(cid:148) ma d(cid:146)wetai sglamtij(cid:149) aqihl(cid:149) pqosv(cid:151)cym ap(cid:149) to elp(cid:149)kelo Avcamist(cid:145)m· (cid:149)ti g (cid:130)mysg e(cid:148)mai apovasisl(cid:146)mg ma diadqalat(cid:148)sei apova- sistij(cid:149) q(cid:149)ko stir pqosp(cid:145)heier jat(cid:145)pausgr tym sucjqo(cid:151)- seym jai apojat(cid:145)stasgr tgr eiq(cid:147)mgr, tgr staheq(cid:149)tgtar jai tou sebaslo(cid:151) tou diehmo(cid:151)r dija(cid:148)ou, sulpeqikalbam(cid:149)- lemym tym amhq(cid:150)pimym dijaiyl(cid:145)tym, sto Avcamist(cid:145)m· (cid:149)ti g (cid:130)mysg heyqe(cid:148) epitajtij(cid:147) am(cid:145)cjg (cid:149)ker oi w(cid:150)qer pou diah(cid:146)toum epiqqo(cid:147) sta elp(cid:149)kela l(cid:146)qg ma tgm asj(cid:147)soum pqor upost(cid:147)qing tym eiqgmeutij(cid:150)m pqospahei(cid:150)m tym Gmyl(cid:146)mym Ehm(cid:150)m jai se stem(cid:147) sumeqcas(cid:148)a laf(cid:148) tour, jah(cid:150)r jai ma stalat(cid:147)sei g (cid:146)nyhem pqol(cid:147)heia (cid:149)pkym, poke- lovod(cid:148)ym jai j(cid:145)he (cid:145)kkou pokelijo(cid:151) ukijo(cid:151) stir amtilaw(cid:149)- lemer vatq(cid:148)er sto Avcamist(cid:145)m, (cid:149)pyr jai g elpkoj(cid:147) akko- dap(cid:150)m stqatiytij(cid:150)m, paqastqatiytij(cid:150)m jai lustij(cid:150)m upg- qesi(cid:150)m· (cid:149)ti g (cid:130)mysg apod(cid:148)dei ux(cid:148)stg sglas(cid:148)a stgm t(cid:147)qgsg tou diehmo(cid:151)r dija(cid:148)ou jai tym amhq(cid:150)pimym dijaiyl(cid:145)tym, sulpe- qikalbam(cid:149)lemgr tgr s(cid:151)lbasgr cia tgm en(cid:145)keixg j(cid:145)he loqv(cid:147)r diajq(cid:148)seym (cid:146)mamti tym cumaij(cid:150)m jai jatacc(cid:146)kkei tg sumewif(cid:149)lemg evaqloc(cid:147) diajq(cid:148)seym k(cid:149)cy v(cid:151)kou sto Avcamist(cid:145)m· (cid:149)ti g Emysg amgsuwe(cid:148) bah(cid:151)tata cia tir amaveq(cid:149)lemer sva- c(cid:146)r ah(cid:150)ym pokit(cid:150)m jai lafij(cid:146)r ejtek(cid:146)seir aiwlak(cid:150)tym pok(cid:146)lou, jah(cid:150)r jai cia di(cid:150)neir ehmot(cid:147)tym· UIOHETGSE TGM AJOKOUHG JOIMG HESG: (cid:129)qhqo 1 Oi st(cid:149)woi tgr (cid:130)mysgr sto Avcamist(cid:145)m e(cid:148)mai: — g apojat(cid:145)stasg bi(cid:150)silgr eiq(cid:147)mgr sto Avcamist(cid:145)m, o teqlatisl(cid:149)r tym n(cid:146)mym epelb(cid:145)seym jai g emh(cid:145)qqumsg tou emdoavcamijo(cid:151) diak(cid:149)cou, id(cid:148)yr l(cid:146)sy tgr upost(cid:147)- qingr tou jemtqijo(cid:151) q(cid:149)kou tym Gmyl(cid:146)mym Ehm(cid:150)m, — g pqo(cid:150)hgsg tgr staheq(cid:149)tgtar jai tgr am(cid:145)ptungr se ok(cid:149)jkgqg tgm peqiow(cid:147) le tgm apojat(cid:145)stasg tgr eiq(cid:147)mgr sto Avcamist(cid:145)m, — g pqo(cid:150)hgsg tou sebaslo(cid:151) tou diehmo(cid:151)r amhqypistijo(cid:151) dija(cid:148)ou jai tym amhq(cid:150)pimym dijaiyl(cid:145)tym, sulpeqikal- bamol(cid:146)mym tym dijaiyl(cid:145)tym tym cumaij(cid:150)m jai tym paidi(cid:150)m, — g paqow(cid:147) apotekeslatij(cid:147)r amhqypistij(cid:147)r bo(cid:147)heiar jai g enasv(cid:145)kisg (cid:149)ti o diehm(cid:147)r sumtomisl(cid:149)r tgr bo(cid:147)heiar ha epitq(cid:146)xei tgm paqow(cid:147) tgr s(cid:151)lvyma pqor tir diehme(cid:148)r amhqypistij(cid:146)r aqw(cid:146)r jah(cid:150)r jai tgm aleq(cid:149)kgptg j(cid:145)kuxg tym amacj(cid:150)m, — g em(cid:148)swusg tgr jatapok(cid:146)lgsgr tym paqam(cid:149)lym maqjy- tij(cid:150)m jai tgr tqolojqat(cid:148)ar, — g sumdqol(cid:147) se eiqgmij(cid:146)r dqastgqi(cid:149)tgter jai, l(cid:149)kir epi- teuwhe(cid:148) lia staheq(cid:147) eiq(cid:147)mg g amasucjq(cid:149)tgsg tgr w(cid:150)qar let(cid:145) tom pokuet(cid:147) elv(cid:151)kio p(cid:149)kelo. (cid:129)qhqo 2 Pqojeil(cid:146)mou ma upostgq(cid:148)nei tir eiqgmeutij(cid:146)r pqosp(cid:145)heier tym Gmyl(cid:146)mym Ehm(cid:150)m, oi opo(cid:148)er epamabebai(cid:150)hgjam le to x(cid:147)visla 203 A jai B tgr Cemij(cid:147)r Sum(cid:146)keusgr tym GE stir 18 Dejelbq(cid:148)ou 1998, g (cid:130)mysg ha enajokouh(cid:147)sei: — ma upostgq(cid:148)fei to (cid:146)qco tou Eidijo(cid:151) Apestakl(cid:146)mou tou Cemijo(cid:151) Cqallat(cid:146)a tou OGE sto Avcamist(cid:145)m, (1) EE L 32 tgr 6. 2. 1998, s. 14. L 23/2 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 30. 1. 1999 — ma upostgq(cid:148)fei jai ma emisw(cid:151)ei to (cid:146)qco tgr Eidij(cid:147)r Apostok(cid:147)r tou OGE sto Avcamist(cid:145)m (UNSMA), sulpeqikalbam(cid:149)lemgr tgr lom(cid:145)dar pokitij(cid:150)m upoh(cid:146)- seym, s(cid:151)lvyma le tgm (cid:146)jhesg tou Cemijo(cid:151) Cqallat(cid:146)a tou OGE stir 23 Moelbq(cid:148)ou 1998, — ma fgt(cid:145) ap(cid:149) (cid:145)kker w(cid:150)qer pou diah(cid:146)toum epiqqo(cid:147) sta elp(cid:149)kela l(cid:146)qg ma tgm asj(cid:147)soum pqor upost(cid:147)qing tym eiqgmeutij(cid:150)m pqospahei(cid:150)m tou OGE jai se stem(cid:149) sumtomisl(cid:149) laf(cid:148) tou, — ma fgt(cid:145) ap(cid:149) tour Takilp(cid:145)m ma amak(cid:145)boum ma evaql(cid:149)- soum tir sulvym(cid:148)er pou upocq(cid:145)vgjam le tom OGE cia tgm asv(cid:145)keia tou pqosypijo(cid:151) tou OGE, jah(cid:150)r jai ma eqeum(cid:147)soum enomuwistij(cid:145) tir dokovom(cid:148)er lek(cid:150)m tou pqosypijo(cid:151) tou OGE pqojeil(cid:146)mou ma paqapelvho(cid:151)m stg dijaios(cid:151)mg oi upe(cid:151)humoi, — ma kalb(cid:145)mei up(cid:149)xg tgm (cid:146)jhesg tgr Epitqop(cid:147)r Diapi- steutgq(cid:148)ym tym Gmyl(cid:146)mym Ehm(cid:150)m swetij(cid:145) le tgm ejpqos(cid:150)pgsg tou Avcamist(cid:145)m sta Gmyl(cid:146)ma (cid:130)hmg, — ma diatgqe(cid:148) tgm apac(cid:149)qeusg tgr enacyc(cid:147)r (cid:149)pkym, poke- lovod(cid:148)ym jai stqatiytijo(cid:151) enopkislo(cid:151) pqor to Avca- mist(cid:145)m, (cid:149)pyr pqobk(cid:146)petai stgm joim(cid:147) tgr h(cid:146)sg cia to Avcamist(cid:145)m tgr 17gr Dejelbq(cid:148)ou 1996 (1) jai ma fgt(cid:145) epil(cid:149)myr ap(cid:149) (cid:145)kker w(cid:150)qer ma uiohet(cid:147)soum am(cid:145)kocg pokitij(cid:147) autopeqioqislo(cid:151), — ma fgt(cid:145) epil(cid:149)myr ap(cid:149) tir emdiaveq(cid:149)lemer w(cid:150)qer ma sta- lat(cid:147)soum tgm elpkoj(cid:147) tym stqatiytij(cid:150)m, paqastqa- tiytij(cid:150)m jai lustij(cid:150)m upgqesi(cid:150)m tour sto Avcami- st(cid:145)m. G (cid:130)mysg pq(cid:149)jeitai ep(cid:148)sgr: — ma sumew(cid:148)sei tir epav(cid:146)r tgr le tir di(cid:145)voqer pkeuq(cid:146)r jai tir en(cid:146)wouser pqosypij(cid:149)tgter tou Avcamist(cid:145)m pqojei- l(cid:146)mou ma tom(cid:148)sei tg latai(cid:149)tgta jai tir sobaq(cid:146)r jai apaq(cid:145)dejter amhqypistij(cid:146)r sum(cid:146)peier tgr sumewif(cid:149)- lemgr s(cid:151)qqangr jai ma fgt(cid:147)sei tgm (cid:145)lesg jat(cid:145)pausg tou puq(cid:149)r jai tg diapqacl(cid:145)teusg liar pokitij(cid:147)r dieuh(cid:146)tgsgr up(cid:149) tgm aic(cid:148)da tym Gmyl(cid:146)mym Ehm(cid:150)m, sulpeqikalbamol(cid:146)mgr tgr am(cid:145)deingr liar pk(cid:147)qyr amti- pqosypeutij(cid:147)r jub(cid:146)qmgsgr euqe(cid:148)ar apodow(cid:147)r, — ma paqajokouhe(cid:148) ej tou s(cid:151)meccur jai ma emhaqq(cid:151)mei tir pqosp(cid:145)heier sglamtij(cid:150)m pqosypijot(cid:147)tym tou Avcami- st(cid:145)m jai voq(cid:146)ym, (cid:149)pyr g jako(cid:151)lemg diadijas(cid:148)a tgr Vqacjvo(cid:151)qtgr, ma sullet(cid:145)swoum se (cid:146)ma emdoavcamij(cid:149) di(cid:145)koco, — ma sumew(cid:148)sei ma tom(cid:148)fei se (cid:149)ker tir w(cid:150)qer pou diah(cid:146)toum epiqqo(cid:147) sto Avcamist(cid:145)m tg sglas(cid:148)a pou apod(cid:148)dei g Emysg stgm tawe(cid:148)a dieuh(cid:146)tgsg tgr s(cid:151)qqangr up(cid:149) tgm aic(cid:148)da tym Gmyl(cid:146)mym Ehm(cid:150)m jai ma tour fgt(cid:145) ma paq(cid:145)swoum j(cid:145)he upost(cid:147)qing sta Gmyl(cid:146)ma (cid:130)hmg. (cid:129)qhqo 3 Pqojeil(cid:146)mou ma pqoyh(cid:147)sei to sebasl(cid:149) (cid:149)kym tym amhqy- p(cid:148)mym dijaiyl(cid:145)tym, tym helekiyd(cid:150)m ekeuheqi(cid:150)m jai tou diehmo(cid:151)r amhqypistijo(cid:151) dija(cid:148)ou, g (cid:130)mysg: — ha jak(cid:146)sei (cid:149)ker tir pkeuq(cid:146)r ma amacmyq(cid:148)soum, ma pqo- state(cid:151)soum jai ma pqoyh(cid:147)soum (cid:149)ka ta amhq(cid:150)pima dijai(cid:150)lata jai tir heleki(cid:150)deir ekeuheq(cid:148)er, sulpeqikal- (1) EE L 342 tgr 31. 12. 1996, s. 1. bamol(cid:146)mou tou dijai(cid:150)lator tou at(cid:149)lou stg fy(cid:147), tgm ekeuheq(cid:148)a jai tgm asv(cid:145)keia, jah(cid:150)r jai ma tgq(cid:147)soum tgm Oijoulemij(cid:147) Diaj(cid:147)qung tym Dijaiyl(cid:145)tym tou Amhq(cid:150)pou, tgm opo(cid:148)a (cid:146)wei pqosupocq(cid:145)xei to Avcami- st(cid:145)m, — ha jak(cid:146)sei tir vatq(cid:148)er tou Avcamist(cid:145)m ma pa(cid:151)soum ma asjo(cid:151)m pokitij(cid:147) diajq(cid:148)seym jai ma amacmyq(cid:148)foum, ma pqostate(cid:151)oum jai ma pqoyho(cid:151)m ta (cid:148)sa dijai(cid:150)lata jai tgm aniopq(cid:146)peia amdq(cid:150)m jai cumaij(cid:150)m, sulpeqikalbamo- l(cid:146)mgr tgr pq(cid:149)sbasgr stgm ejpa(cid:148)deusg jai tgm uce(cid:148)a, stgm eqcas(cid:148)a, stgm pqosypij(cid:147) asv(cid:145)keia jai ekeuheq(cid:148)a ap(cid:149) ejvobislo(cid:151)r jai paqemowk(cid:147)seir, jai ha episgl(cid:145)mei tir aqmgtij(cid:146)r epipt(cid:150)seir pou (cid:146)wei g (cid:145)sjgsg pokitij(cid:147)r diajq(cid:148)seym stgm paqow(cid:147) amhqypistij(cid:147)r bo(cid:147)heiar, — ha stgq(cid:148)nei tir pqot(cid:145)seir tou Cemijo(cid:151) Cqallat(cid:146)a tou OGE ma apostake(cid:148) sto Avcamist(cid:145)m apostok(cid:147) cia tg dieqe(cid:151)mgsg tym amavoq(cid:150)m swetij(cid:145) le sobaq(cid:146)r jai ejte- tal(cid:146)mer paqabi(cid:145)seir tym amhqyp(cid:148)mym dijaiyl(cid:145)tym ap(cid:149) tir amtilaw(cid:149)lemer vatq(cid:148)er, jai ma topohetgho(cid:151)m sto Avcamist(cid:145)m pokitijo(cid:148) paqatgqgt(cid:146)r tgr UNSMA, — ha d(cid:150)sei idia(cid:148)teqg pqosow(cid:147) stir ptuw(cid:146)r tym amhq(cid:150)- pimym dijaiyl(cid:145)tym sto pka(cid:148)sio tou diehmo(cid:151)r sumtomi- slo(cid:151) tgr paqow(cid:147)r amhqypistij(cid:147)r bo(cid:147)heiar sto Avcami- st(cid:145)m, — ha upostgq(cid:148)nei pqocq(cid:145)llata boghe(cid:148)ar sto Avcamist(cid:145)m pou ha pqobk(cid:146)poum l(cid:146)qilma jat(cid:145) tgr di(cid:145)jqisgr tym v(cid:151)kym jai ha pqoyho(cid:151)m emeqc(cid:150)r tgm is(cid:149)tilg sulletow(cid:147) amdq(cid:150)m jai cumaij(cid:150)m, jah(cid:150)r jai tgm eiq(cid:147)mg jai ta amhq(cid:150)pima dijai(cid:150)lata, — ha jak(cid:146)sei (cid:149)ker tir vatq(cid:148)er ma sebasto(cid:151)m jai ma pqo- state(cid:151)soum tgm pokitistij(cid:147) jkgqomoli(cid:145) tou Avcami- st(cid:145)m. (cid:129)qhqo 4 Pqojeil(cid:146)mou ma amajouv(cid:148)sei tg dustuw(cid:148)a tou (cid:145)lawou pkghuslo(cid:151) sto Avcamist(cid:145)m, g (cid:130)mysg: — ha sumew(cid:148)sei ma paq(cid:146)wei amhqypistij(cid:147) bo(cid:147)heia sto Avcamist(cid:145)m, ev(cid:149)som to epitq(cid:146)poum oi sumh(cid:147)jer, — ha jak(cid:146)sei tir amtilaw(cid:149)lemer vatq(cid:148)er ma enasvak(cid:148)soum ekeuheq(cid:148)a jim(cid:147)seym, jah(cid:150)r jai eke(cid:151)heqg jai asvak(cid:147) pq(cid:149)sbasg tou pqosypijo(cid:151) tou ehmijo(cid:151) jai diehmo(cid:151)r amhqypistijo(cid:151) d(cid:148)jtuou se (cid:149)kour (cid:149)soi (cid:146)woum am(cid:145)cjg, d(cid:148)wyr peqioqislo(cid:151)r k(cid:149)cy v(cid:151)kou, vuk(cid:147)r, hqgsje(cid:148)ar (cid:147) ehmij(cid:149)tgtar, jai ma sumeqcasto(cid:151)m pk(cid:147)qyr jai eiki- jqim(cid:150)r le tir amhqypistij(cid:146)r oqcam(cid:150)seir pqojeil(cid:146)mou ma amtiletypisto(cid:151)m oi amhqypistij(cid:146)r am(cid:145)cjer tou avcami- jo(cid:151) kao(cid:151), — ha sumew(cid:148)sei ma stgq(cid:148)fei tir ehmij(cid:146)r jai diehme(cid:148)r pqo- sp(cid:145)heier maqjakie(cid:148)ar yr sglamtij(cid:147)r pqo(cid:153)p(cid:149)hesgr cia lia bi(cid:150)silg am(cid:145)ptung, — ha jak(cid:146)sei tir amtilaw(cid:149)lemer vatq(cid:148)er ma pa(cid:151)soum ma topoheto(cid:151)m m(cid:145)qjer ngq(cid:145)r, em(cid:150) taut(cid:149)wqoma ha tom(cid:148)sei tg staheq(cid:147) tgr pokitij(cid:147) ma lg wqglatodote(cid:148) tgm (cid:145)qsg maqjoped(cid:148)ym g topoh(cid:146)tgsg maqj(cid:150)m, sumew(cid:148)fetai peqiow(cid:146)r (cid:149)pou se 30. 1. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 23/3 — ha bekti(cid:150)sei tgm apotekeslatij(cid:149)tgta tgr bo(cid:147)heiar le stem(cid:149)teqo diehm(cid:147) sumtomisl(cid:149) tym dyqgt(cid:150)m, id(cid:148)yr emeqc(cid:150)mtar l(cid:146)sy tgr Ol(cid:145)dar Upost(cid:147)qingr tou Avcami- st(cid:145)m jai tou voq(cid:146)a Pqocqallatislo(cid:151) cia to Avcami- st(cid:145)m, — ha enasvak(cid:148)sei stem(cid:147) sumeqcas(cid:148)a jai sulpkgqylati- j(cid:149)tgta letan(cid:151) tym eiqgmeutij(cid:150)m pqospahei(cid:150)m tym Gmyl(cid:146)mym Ehm(cid:150)m jai tym pqospahei(cid:150)m boghe(cid:148)ar, (cid:149)pyr pqobk(cid:146)petai sto joim(cid:149) stqatgcij(cid:149) pka(cid:148)sio tgr diehmo(cid:151)r joim(cid:149)tgtar dyqgt(cid:150)m jai tym oqcam(cid:150)seym tou OGE, — ha enasvak(cid:148)sei (cid:149)ti g bo(cid:147)hei(cid:145) tgr ha paqaswehe(cid:148) s(cid:151)lvyma le to joim(cid:149) stqatgcij(cid:149) pka(cid:148)sio pou em(cid:146)jqi- mam g joim(cid:149)tgta tym dyqgt(cid:150)m jai oi oqcam(cid:150)seir tou OGE emhaqq(cid:151)momtar (cid:146)tsi tgm evaqloc(cid:147) em(cid:149)r apoteke- slatij(cid:149)teqou joimo(cid:151) pqocqallatislo(cid:151) cia to Avcami- st(cid:145)m. (cid:129)qhqo 5 Pqojeil(cid:146)mou ma pqoyh(cid:147)sei tgm jatapok(cid:146)lgsg tym maqjy- tij(cid:150)m, g (cid:130)mysg: — ha wqgsilopoi(cid:147)sei tir epav(cid:146)r tgr le tir vatq(cid:148)er jai tir w(cid:150)qer oi opo(cid:148)er diah(cid:146)toum epiqqo(cid:147) ep’ aut(cid:150)m (cid:150)ste ma tom(cid:148)sei tgm amgsuw(cid:148)a tgr (cid:130)mysgr cia tgm aunam(cid:149)lemg paqacyc(cid:147) jai to kahqelp(cid:149)qio maqjytij(cid:150)m sto Avcami- st(cid:145)m pou apeike(cid:148) tg staheq(cid:149)tgta stgm peqiow(cid:147) jai uposj(cid:145)ptei tgm uce(cid:148)a jai tgm eugleq(cid:148)a tou pkghuslo(cid:151) tou Avcamist(cid:145)m, tym ceitomij(cid:150)m jai (cid:145)kkym wyq(cid:150)m, jai ma episgl(cid:145)mei (cid:149)ti g (cid:130)mysg ha k(cid:145)bei up(cid:149)xg tgm jata- pok(cid:146)lgsg tym maqjytij(cid:150)m jat(cid:145) tgm en(cid:146)tasg tym sumeisvoq(cid:150)m amaptuniaj(cid:147)r bo(cid:147)heiar cia tgm amasu- cjq(cid:149)tgsg tou Avcamist(cid:145)m, l(cid:149)kir epiteuwhe(cid:148) bi(cid:150)silg staheq(cid:147) eiq(cid:147)mg, — ha fgt(cid:147)sei ap(cid:149) tour oqcamislo(cid:151)r boghe(cid:148)ar ma k(cid:145)boum up(cid:149)xg tom (cid:146)kecwo tym maqjytij(cid:150)m jat(cid:145) tgm jat(cid:145)qtisg jai tgm evaqloc(cid:147) swed(cid:148)ym, enet(cid:145)fomtar tgm ep(cid:148)ptys(cid:147) tour stgm jakki(cid:146)qceia, paqacyc(cid:147), kahqelp(cid:149)qio jai jat(cid:145)wqgsg maqjytij(cid:150)m, — ha upostgq(cid:148)nei tg bi(cid:150)silg emakkajtij(cid:147) am(cid:145)ptung yr sglamtij(cid:149) stoiwe(cid:148)o liar isoqqopgl(cid:146)mgr jai pk(cid:147)qour stqatgcij(cid:147)r ek(cid:146)cwou maqjytij(cid:150)m. Ta pqocq(cid:145)llata emakkajtij(cid:147)r am(cid:145)ptungr ha pqosaql(cid:149)fomtai stir idia(cid:148)- teqer sumh(cid:147)jer tou Avcamist(cid:145)m, sto sebasl(cid:149) tym amhqyp(cid:148)mym dijaiyl(cid:145)tym jai ha peqi(cid:146)woum lia di(cid:145)- stasg pou ha avoq(cid:145) to v(cid:151)ko (cid:150)ste (cid:145)mdqer jai cuma(cid:148)jer ma sullet(cid:146)woum is(cid:149)tila stg diadijas(cid:148)a tgr am(cid:145)ptungr. m(cid:149)lou apoteko(cid:151)m amacja(cid:148)o tou L(cid:146)tqa epibok(cid:147)r sulpk(cid:147)qyla tym pqocqall(cid:145)tym aut(cid:150)m, — ha upostgq(cid:148)nei j(cid:145)he sumep(cid:147) pqosp(cid:145)heia, sulpeqikal- bamol(cid:146)mym tym pqospahei(cid:150)m pou jatab(cid:145)kkomtai sto pka(cid:148)sio tou Pqocq(cid:145)llator Ek(cid:146)cwou tym Maqjytij(cid:150)m tym Gmyl(cid:146)mym Ehm(cid:150)m, le sjop(cid:149) tg sglamtij(cid:147) le(cid:148)ysg tgr paqacyc(cid:147)r, tou kahqelpoq(cid:148)ou jai tgr jat(cid:145)wqgsgr maqjytij(cid:150)m sto Avcamist(cid:145)m, jai sglei(cid:150)mei tg sglas(cid:148)a tgr evaqloc(cid:147)r tym joimotij(cid:150)m swed(cid:148)ym pqor upost(cid:147)- qing tgr pqytobouk(cid:148)ar tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r (cid:130)mysgr cia maqjytij(cid:145) stgm Jemtqij(cid:147) As(cid:148)a. (cid:129)qhqo 6 Pqojeil(cid:146)mou ma pqoyh(cid:147)sei tgm jatapok(cid:146)lgsg tgr tqolo- jqat(cid:148)ar, g (cid:130)mysg, g opo(cid:148)a jatadij(cid:145)fei tgm tqolojqat(cid:148)a se (cid:149)ker tgr tir loqv(cid:146)r jai ejdgk(cid:150)seir, ha sumew(cid:148)sei: — ma fgt(cid:145) ap(cid:149) (cid:149)ker tir avcamij(cid:146)r pkeuq(cid:146)r ma lgm wqgla- todoto(cid:151)m, ma lgm pqosv(cid:146)qoum ejpa(cid:148)deusg (cid:147) jatav(cid:151)cio se tqolojqatij(cid:146)r oqcam(cid:150)seir jai ma lgm stgq(cid:148)foum le opoiod(cid:147)pote tq(cid:149)po tqolojqatij(cid:146)r dqastgqi(cid:149)tgter, — ma jake(cid:148) epil(cid:149)myr ap(cid:149) tir avcamij(cid:146)r aqw(cid:146)r ma jke(cid:148)soum ta stqat(cid:149)peda ejpa(cid:148)deusgr n(cid:146)mym tqolojqat(cid:150)m emt(cid:149)r tou Avcamist(cid:145)m jai ma pqobo(cid:151)m stir apaqa(cid:148)tgter em(cid:146)q- ceier pqojeil(cid:146)mou ma enasvakiste(cid:148) (cid:149)ti oi upe(cid:151)humoi cia tqolojqatij(cid:146)r pq(cid:145)neir ha paqapelvho(cid:151)m stg dijaio- s(cid:151)mg. (cid:129)qhqo 7 To Sulbo(cid:151)kio sglei(cid:150)mei (cid:149)ti g Epitqop(cid:147) sjope(cid:151)ei ma jateuh(cid:151)mei tir em(cid:146)qcei(cid:146)r tgr pqor ep(cid:148)teung tym st(cid:149)wym jai pqoteqaiot(cid:147)tym tgr paqo(cid:151)sar joim(cid:147)r h(cid:146)sgr, ev(cid:149)som emde(cid:148)- jmutai, l(cid:146)sy jatakk(cid:147)kym joimotij(cid:150)m l(cid:146)tqym. (cid:129)qhqo 8 G joim(cid:147) h(cid:146)sg 98/108/JEPPA tgr 26gr Iamouaq(cid:148)ou 1998 cia to Avcamist(cid:145)m jataqce(cid:148)tai. (cid:129)qhqo 9 G paqo(cid:151)sa joim(cid:147) h(cid:146)sg aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr (cid:146)cjqis(cid:147)r tgr jai ha epamenetaste(cid:148) d(cid:150)deja l(cid:147)mer let(cid:145) tgm (cid:146)cjqis(cid:147) tgr. (cid:129)qhqo 10 G paqo(cid:151)sa joim(cid:147) h(cid:146)sg ha dglosieute(cid:148) stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da. Bqun(cid:146)kker, 25 Iamouaq(cid:148)ou 1999. Cia to Sulbo(cid:151)kio O Pq(cid:149)edqor J. FISCHER