title: 1999/175/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, ydinenergia-alan tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) erityisohjelmasta (1998-2002)

eurovoc_concepts:
nuclear energy
nuclear policy
scientific education
scientific research

text: L 64/142 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 NEUVOSTON P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)S, tehty 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999, ydinenergia-alan tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteis(cid:246)n (Euratom) erityisohjelmasta (1998—2002) (1999/175/Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa Euroopan perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, atomienergiayhteis(cid:246)n huomioon ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausun- non (3), sek(cid:228) katsoo, ett(cid:228) 1) neuvosto on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228)(cid:228)n 1999/64/Euratom (4) hyv(cid:228)ksynyt tutkimusta ja koulutusta (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’TK’) koskevan Euroopan atomienergiayhteis(cid:246)n viidennen puiteohjelman (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’viides pui- teohjelma’) vuosiksi 1998—2002; puiteohjel- massa esitet(cid:228)(cid:228)n ydinenergia-alan tutkimus- ja koulutustoiminnan p(cid:228)(cid:228)periaatteet ja tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, 2) viidennen puiteohjelman 3 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) puiteohjelma pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n perusta- missopimuksen 7 artiklan mukaisesti laadituin tutkimus- ja koulutusalan erityisohjelmin; kussa- kin ohjelmassa t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaiset sen toteuttamiseksi, vahvistetaan sen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t kesto ja s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n tarpeelliseksi arvioiduista varoista, 3) Euroopan atomienergiayhteis(cid:246)(cid:228) koskevasta yhtei- s(cid:246)n nelj(cid:228)nnest(cid:228) tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994—1998) 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhti- kuuta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 94/268/Euratom (5) 4 artiklan 2 kohdan sek(cid:228) nel- neuvoston tehdyn 1994 (1) EYVL C 236, 28. 7. 1998, s. 10. (2) Lausunto annettu 15. joulukuuta 1998 (ei viel(cid:228) julkaistu virallisessa lehdess(cid:228)). (3) EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 123. (4) EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 34. (5) EYVL L 115, 6. 5. 1994, s. 31, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 96/253/Euratom (EYVL L 86, 4. 4. 1996, s. 72). j(cid:228)nnen puiteohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koske- vista erityisohjelmista tehtyjen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s- ten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on teett(cid:228)nyt ulkopuolisen arvioinnin ja toimittanut sen sek(cid:228) sit(cid:228) koskevat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)ns(cid:228) ja huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle, 4) perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti yri- tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen tysten, Euroopan atomienergiayhteis(cid:246)n viidennen puite- ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon osallistumista kos- kevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (6) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’osallistumis- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t’ 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 tehty(cid:228) neu- voston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) 1999/26/Euratom sovelletaan t(cid:228)h(cid:228)n erityisohjelmaan; s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen nojalla yhtei- nen tutkimuskeskus voi osallistua t(cid:228)h(cid:228)n erityis- ohjelmaan kuuluviin ep(cid:228)suoriin toimiin, 5) 6) 7) 8) t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman toteuttamiseksi saattaa olla aiheellista tehd(cid:228) kansainv(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) kol- mansien maiden ja kansainv(cid:228)listen j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa, perustamissopimuksen 101 artiklan perusteella, erityisesti t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman toteuttamiseen kuuluu my(cid:246)s sel- laisia toimia ja j(cid:228)rjestelyj(cid:228), joiden tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228), levitt(cid:228)(cid:228) ja hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) TK-tuloksia, sek(cid:228) toimia, joiden tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) tut- kijoiden liikkuvuutta ja koulutusta, tiedeyhteis(cid:246)n, teollisuuden ja k(cid:228)ytt(cid:228)jien on t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228) osallistua merkitt(cid:228)v(cid:228)sti toiminnan m(cid:228)(cid:228)ritte- lyyn ja tarvittaessa niiden olisi osallistuttava t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon, puiteohjelman viidennen on suunnattava my(cid:246)s innovaatioon muun muassa ensimm(cid:228)isen innovaatiota koskevan toiminta- suunnitelman tavoitteiden edist(cid:228)miseksi, tutkimustoimet (6) EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 56. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/143 9) JET-hankkeen (Joint European Torus) toteuttami- seksi perustettiin yhteisyritys Joint European Torus neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 78/471/Euratom (1), Edell(cid:228) 1 kohdassa tarkoitetusta raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) 2. varataan: 10) t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman toteuttamisessa on otettava huo- mioon yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia koskeva yhtei- s(cid:246)n politiikka, — 238,2 miljoonaa euroa kaudeksi 1998—1999 ja — 740,8 miljoonaa euroa kaudeksi 2000—2002. 11) tehokkaalla ja avoimella hallinnolla ohjelmasta tulee tehokkaampi ja k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)yst(cid:228)v(cid:228)llisempi, 12) hallinnolliset kulut olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n talousarvioon avoimuutta edist(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla, 13) jotta ohjelmaa t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa on syyt(cid:228) seu- rata, tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen; on my(cid:246)s syyt(cid:228) teett(cid:228)(cid:228) aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arviointi ohjelman toteuttamisen etenemisest(cid:228), ja voitaisiin Neuvosto mukauttaa viimeksi mainittua m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) vii- dennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyin edellytyksin vii- dennen kohdan 2 c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Erityisohjel- maa toteutettaessa ei ennen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) saa ylitt(cid:228)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). luetelmakohdassa ensimm(cid:228)isess(cid:228) puiteohjelman artiklan 1 3. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) vahvistaa t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoittei- den ja painopisteiden mukaisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon monivuo- tisten rahoitusn(cid:228)kymien perusteella k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ole- vat varat. 14) tieteellis-teknist(cid:228) komiteaa (STC) on kuultu, 3 artikla ON TEHNYT T(cid:190)M(cid:190)N P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)KSEN: 1 artikla Hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 p(cid:228)iv(cid:228)n tammikuuta 1999 ja 31 p(cid:228)iv(cid:228)n joulukuuta 2002 v(cid:228)liseksi ajaksi ydinener- gia-alan tutkimus- ja koulutustoimintaa koskeva eri- tyisohjelma (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’erityisohjelma’). 2 artikla 1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelli- seksi arvioitu raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on viidennen puiteohjelman 2 artiklan mukaisesti 979 miljoonaa euroa, josta enin- t(cid:228)(cid:228)n 13,5 % varataan komission hallinnollisiin menoi- hin. tavoitteet 1. Erityisohjelman p(cid:228)(cid:228)periaatteet, tieteelliset ja tek- ilmi nologiset liitteest(cid:228) II. Ne ovat yhdenmukaiset viidennen puite- ohjelman liitteess(cid:228) I esitettyjen periaatteiden ja kol- meen luokkaan jaettujen valintaperusteiden kanssa. ja painopisteet k(cid:228)yv(cid:228)t 2. Toteutettavien TK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valin- taperusteita, jotka on esitetty osallistumista koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 9 artiklassa. Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ty(cid:246)ohjelma, noudatetaan kaik- kia kyseisi(cid:228) perusteita, vaikkakin niit(cid:228) voidaan painot- taa eri tavalla. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista kos- 3. kevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). 4. Yhteis(cid:246)n osallistumista erityisohjelman rahoituk- seen koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. T(cid:228)m(cid:228)n raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n viitteellinen jakautuminen k(cid:228)y ilmi liitteest(cid:228) I. Erityisohjelman ep(cid:228)suorat TK-toimet m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n vii- dennen puiteohjelman liitteess(cid:228) III. (1) EYVL L 151, 7. 6. 1978, s. 10, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 98/585/Euratom (EYVL L 282, 20. 10. 1998, s. 65). Ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t annetaan t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen liitteess(cid:228) III. L 64/144 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 4 artikla k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)yst(cid:228)v(cid:228)llisess(cid:228) muodossa, my(cid:246)s muodossa. s(cid:228)hk(cid:246)isess(cid:228) Ottaen huomioon 3 artiklassa tarkoitetut perusteet sek(cid:228) liitteess(cid:228) II esitetyt ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio: tieteelliset 6 artikla a) seuraa kulloinkin soveltuvalla riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella erityis- ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja tekee tarvittaessa vii- dennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukai- sesti erityisohjelman mukauttamiseksi; ja neuvostolle ehdotuksia b) viidennen puiteohjelman artiklan teett(cid:228)(cid:228) 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin eri- tyisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toi- mista. 5 5 artikla 1. Komissio laatii ty(cid:246)ohjelman, jossa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n: Komissio vastaa t(cid:228)m(cid:228)n erityisohjelman t(cid:228)yt(cid:228)n- 1. t(cid:246)(cid:246)npanosta. T(cid:228)m(cid:228)n ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa komissiota 2. avustaa neuvoa-antava komitea. Kyseisen komitean j(cid:228)senist(cid:246) voi vaihdella komitean esityslistalla olevien aiheiden mukaisesti. Fissioon liittyviss(cid:228) asioissa komi- tean kokoonpano ja sen toiminnassa noudatettavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja menettelyt ovat hallintoa ja yhteensovitta- mista k(cid:228)sittelevist(cid:228) neuvoa-antavista komiteoista teh- dyss(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 84/338/Euratom, EHTY, ETY (1) s(cid:228)(cid:228)detyn mukaisia. Fuusioon liittyviss(cid:228) asi- oissa ne ovat 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 fuusio-oh- jelmaan liittyv(cid:228)st(cid:228) neuvoa-antavasta komiteasta teh- dyss(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyn mukaiset. a) yksityiskohtaisesti TK-painopisteet, liitteess(cid:228) II olevat tavoitteet ja 7 artikla b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikatau- lu, c) liitteess(cid:228) III mainitut koordinointij(cid:228)rjestelyt, sek(cid:228) d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden sovelta- mista koskevat j(cid:228)rjestelyt kutakin ep(cid:228)suoraa TK- toimintaa varten. 2. Ty(cid:246)ohjelmassa otetaan huomioon tiedeyhteis(cid:246)n, teollisuuden ja k(cid:228)ytt(cid:228)jien asiaan liittyv(cid:228)t edut. Ep(cid:228)suo- toteutetaan ty(cid:246)ohjelman perusteella rat TK-toimet osallistumista s(cid:228)(cid:228)dettyjen s(cid:228)(cid:228)nnn(cid:246)iss(cid:228) koskevissa menettelyjen mukaisesti. 3. Ty(cid:246)ohjelma p(cid:228)ivitet(cid:228)(cid:228)n tarvittaessa ja komissio antaa sen kaikkien asianomaisten osapuolten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Komissio tiedottaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti viidennen puiteohjel- man 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman toteuttamisen ylei- sest(cid:228) edistymisest(cid:228). 8 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu kaikille j(cid:228)senvaltioille. Tehty Brysseliss(cid:228) 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja J. FISCHER (1) EYVL L 177, 4. 7. 1984, s. 25. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/145 TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN RAHAM(cid:190)(cid:190)R(cid:190)N VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN LIITE I Toiminta (miljoonaa euroa) M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) a) Avaintoiminnot i) Hallittu l(cid:228)mp(cid:246)ydinfuusio ii) Ydinfissio b) Tutkimukseen ja teknologiseen kehitt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t yleiset toimet c) Tutkimusinfrastruktuurien tukeminen Yhteens(cid:228) 788 142 39 10 979 L 64/146 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 P(cid:190)(cid:190)PIIRTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEK(cid:190) PAINOPISTEET LIITE II JOHDANTO Varmat, kest(cid:228)v(cid:228)t ja kilpailukykyiset energial(cid:228)hteet ovat olennaisen t(cid:228)rkeit(cid:228) talouskasvulle, hyvinvoin- nille ja el(cid:228)m(cid:228)nlaadulle teollisuusmaissa. Kehitysmaiden talouden kehittyminen lis(cid:228)(cid:228) huomattavasti energian maailmanlaajuista kysynt(cid:228)(cid:228), mik(cid:228) saattaa vaikuttaa polttoaineen hintoihin ja mist(cid:228) saattaa seurata haitallisia terveys- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksia. Ongelmia voidaan lievent(cid:228)(cid:228) vain yhteisill(cid:228) kansain- v(cid:228)lisill(cid:228) lupaavien teknologioiden kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vill(cid:228) toimilla. Ottaen huomioon energian kysyn- n(cid:228)n oletettu kasvu kaikkia mahdollisia energial(cid:228)hteit(cid:228) on edelleen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228). Ydinenergialla on mer- kitt(cid:228)v(cid:228) rooli energiatuotannon monipuolistamiseen ja CO2 -p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) poli- tiikassa. Ydinenergia mahdollistaa Euroopassa varman ja kest(cid:228)v(cid:228)n s(cid:228)hk(cid:246)ntuotannon kilpailukykyiseen hintaan. Ydinenergian turvallisuuden ja varmuuden kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t toimet voivat vahvistaa yhteis(cid:246)n teollisuuden kilpailukyky(cid:228), siten ett(cid:228) hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n eurooppalaisen teknologian edistyneisyytt(cid:228) ja edis- tet(cid:228)(cid:228)n ydinenergian hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyytt(cid:228). Kaikkien s(cid:228)teilyl(cid:228)hteiden aiheuttaman altistuksen minimoimi- nen, l(cid:228)(cid:228)ketieteellinen ja luonnon s(cid:228)teilylle altistuminen mukaan lukien, parantaa el(cid:228)m(cid:228)nlaatua ja edes- auttaa terveys- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)ongelmien k(cid:228)sittely(cid:228). Ohjelman strateginen tavoite T(cid:228)m(cid:228)n ohjelman tavoitteena on auttaa ydinenergian, niin fuusio- kuin fissioteknologian, t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) parantamalla entisest(cid:228)(cid:228)n nykyisten teknologioiden turvallisuutta ja talou- dellisuutta ja tutkimalla uusia lupaavia sovelluksia. Tavoite voidaan jakaa kolmeen osaan: — hallittua l(cid:228)mp(cid:246)ydinfuusiota koskeva avaintoiminto, jonka tavoitteena on kehitt(cid:228)(cid:228) koereaktoria koskevan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ja sen mahdollisen rakentamisen edellytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) perustaa sek(cid:228) pidemm(cid:228)ll(cid:228) aika- v(cid:228)lill(cid:228) tarpeellisia perusk(cid:228)sitteit(cid:228) ja teknologioita, — ydinfissiota koskeva avaintoiminto, jonka tavoitteena on edist(cid:228)(cid:228) Euroopan ydinlaitosten turvalli- suutta, parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukyky(cid:228) ja varmistaa ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja yleis(cid:246)n suo- jelu s(cid:228)teilylt(cid:228) sek(cid:228) helpottaa j(cid:228)tehuoltoon ja j(cid:228)tteiden h(cid:228)vitt(cid:228)miseen liittyvien kysymysten ratkai- sua, sek(cid:228) — tutkimukseen ja teknologiseen kehitt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t yleiset toimet, joiden tavoitteena on vahvistaa ja kehitt(cid:228)(cid:228) eurooppalaisten tietoja ja taitoja useilla s(cid:228)teilysuojeluun ja terveyteen liittyvill(cid:228) aloilla. Ydinfuusiota koskeva tutkimus on Euroopassa jo t(cid:228)ysin integroitua, mutta ydinfissiota koskevan tutki- muksen integroimista pyrit(cid:228)(cid:228)n laajentamaan ja tehostamaan. Ohjelman kaikkien osien kannalta t(cid:228)rkeit(cid:228) ovat: tieteellinen ja teknologinen yhteisty(cid:246) kolmansien mai- den ja kansainv(cid:228)listen j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa tehokkaan yhteisty(cid:246)n helpottamiseksi t(cid:228)rkeill(cid:228) yhteisen edun mukaisilla tutkimusaloilla, tulosten levitt(cid:228)minen ja paras mahdollinen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen, ja tutkijoiden kouluttaminen ja liikkuvuus tutkimuksen ja koulutuksen v(cid:228)lisen synergian kehitt(cid:228)miseksi sek(cid:228) suurten tutkimuskeskusten k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksien helpottamiseksi. T(cid:228)m(cid:228)n ohjelman puitteissa toteutetut toimet sovitetaan tarvittaessa tiiviisti yhteen Yhteisen tutkimus- keskuksen suoria toimia koskevan ohjelman kanssa Euroopan atomienergiayhteis(cid:246)n tutkimusta ja kou- lutusta koskevassa viidenness(cid:228) puiteohjelmassa kuvatun mukaisesti. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/147 a) AVAINTOIMINNOT i) Hallittu l(cid:228)mp(cid:246)ydinfuusio Ta v o i t t e e t j a T K - p a i n o p i s t e e t Viidenness(cid:228) puiteohjelmassa s(cid:228)(cid:228)dettyihin fuusioenergian pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin tavoitteisiin liittyen t(cid:228)m(cid:228)n avaintoiminnon tavoitteena on kehitt(cid:228)(cid:228) edelleen koereaktorin (Next Step) mahdollisen rakentamisen edellytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) perustaa fuusioon perustuvan energiatuotannon tieteellisen ja teknologisen toteutettavuu- den sek(cid:228) sen mahdollisten turvallisuuteen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyvien etujen osoittamiseksi. Pidemm(cid:228)ll(cid:228) t(cid:228)ht(cid:228)imell(cid:228) se luo pohjaa esittelyreaktorin (DEMO) kehitt(cid:228)miselle. T(cid:228)h(cid:228)n toimintaan liittyy asiaan kuuluvia fysiikan ja teknologian alan tutkimus- ja kehitt(cid:228)mistoimia, joihin my(cid:246)s Euroopan teollisuus osallistuu. T(cid:228)m(cid:228)n strategian mukaisesti koereaktorin mahdollinen rakentaminen olisi toteutettava kan- sainv(cid:228)lisen(cid:228) yhteisty(cid:246)n(cid:228) esim. kansainv(cid:228)lisen l(cid:228)mp(cid:246)ydinkoereaktorin (ITER) puitteissa. Avaintoimin- non olisi edistett(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n tieteellist(cid:228), teknist(cid:228), rahoituksellista ja j(cid:228)rjest(cid:228)ytymiseen liittyv(cid:228)(cid:228) val- miutta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) koereaktorista ja tukea sen rakentamista. Fuusioenergian osuutta turvallisessa ja puhtaassa perusenergiantuotannossa tutkitaan sosioekonomisia n(cid:228)k(cid:246)kohtia koskevien tutkimusten yhteydess(cid:228). Tutkijoiden ja teknisen henkil(cid:246)kunnan kouluttaminen ja liikkuvuus sek(cid:228) tulosten levitt(cid:228)minen ja tiedon v(cid:228)litt(cid:228)minen yleis(cid:246)lle ovat olennainen osa t(cid:228)t(cid:228) avaintoi- mintoa. Edell(cid:228) kuvattu strategia koostuu kolmesta p(cid:228)(cid:228)linjasta: — Next Step -toimet Fuusioenergiaan liittyvien fysiikan ja teknologian alan toimien tavoitteena on parantaa etenkin j(cid:228)r- jest(cid:246)jen, JETin ja Euroopan teollisuuden kyky(cid:228) rakentaa ja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) koereaktoria. Eurooppa osallis- tuu jatkossakin ITERin tekniseen suunnitteluun (EDA) sen mahdollista rakentamista silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)- en. Tutkimuksen painopisteet: rakenteen viimeistely, prototyyppien testauksen ja niihin liittyv(cid:228)n tutki- muksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen saattaminen, hankintaeritelmien viimeistely, tarpeellisen tieteellisen perustan vahvistaminen, koereaktorin suunnittelun mukauttaminen ainakin yht(cid:228) tietty(cid:228) mahdollista sijoitus- paikkaa silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en Euroopan unionissa ja vuoropuhelun aloittaminen mahdollisten lupaviran- omaisten kanssa, JETin t(cid:228)ysimittainen toteuttaminen, tutkitaan Euratomiin liittyvi(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) edus- tavien tiimien mahdollisuutta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) JETin laitteistoja Next Step -hankkeeseen liittyv(cid:228)n lis(cid:228)tiedon hankkimiseksi. — Konseptin parantaminen Fysiikan alan rakenteellisilla toimilla pyrit(cid:228)(cid:228)n kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n fuusiolaitteistojen peruskonseptia my(cid:246)s Next Step -hankkeen valmistelua ja DEMO-hankkeen konseptin m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228) silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en. Tutkimuksen painopisteet: edellisen puiteohjelman aikana p(cid:228)(cid:228)tetty fuusiolaitteistojen rakentami- nen, k(cid:228)ytt(cid:246) ja kehitt(cid:228)minen, ja muiden nykyisten laitteistojen kehitt(cid:228)minen, fuusioplasmaa koskeva diagnostiikka ja toimintatavat, teoreettisten tutkimusten jatkaminen, fuusiokokeen toteuttamiseen syrj(cid:228)isess(cid:228) paikassa t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t tutkimukset ja magneettisen koossapidon — joka kattaa tokamakiin liittyv(cid:228)n perustutkimuksen ja useiden sellaisten mahdollisuuksien tavoittelun kuin stellaraattori, ”spherical tokamake” ja ”reversed field pinch” — lis(cid:228)ksi siviilisektorilla toteutettavan inertiafuu- siota ja mahdollisia vaihtoehtoisia suunnitelmia koskevan tutkimustoiminnan koordinointi osana yhteydenpitotoimia. — Pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin teknologia Rakenteellisilla teknologian alan toimilla pyrit(cid:228)(cid:228)n pidemm(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) esittelyreaktorin (DE- MO) ja my(cid:246)hemmin reaktorin prototyypin valmistamiseen. Tutkimuksen painopisteet: Tritiumia tuottavien vaippojen ja DEMOn moduulien rakentamiseen soveltuvien materiaalien kehitt(cid:228)minen, DEMOon soveltuvia matalan s(cid:228)teilytason ja s(cid:228)teilynkest(cid:228)- vi(cid:228) materiaaleja koskevien tutkimusten toteuttaminen, uusi turvallisuutta ja ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksia koskeva arviointi, DEMOn rakennekonseptiin liittyv(cid:228) tutkimus. L 64/148 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 My(cid:246)s fuusioenergian sosioekonomisia n(cid:228)k(cid:246)kohtia tutkitaan. Sosioekonomisiin tutkimuksiin sis(cid:228)ltyy fuusioenergian kustannusten ja yhteiskunnallisen hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyyden arviointi muihin energial(cid:228)hteisiin verrattuna, mink(cid:228) perusteella voitaisiin arvioida sen mahdollista osuutta kest(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) energiantuotannos- sa. N(cid:228)m(cid:228) tutkimukset t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t teknologista toimintaa ja niiden pohjalta p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n ohjelman tule- vasta suunnasta. Ta v o i t t e e t j a T K - p a i n o p i s t e e t ii) Ydinfissio T(cid:228)rkeimpin(cid:228) tavoitteina on auttaa varmistamaan Euroopan ydinlaitosten turvallisuus, parantaa Euroo- pan teollisuuden kilpailukyky(cid:228), varmistaa ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja yleis(cid:246)n suojelu sek(cid:228) radioaktiivisen j(cid:228)tteen turvallinen ja tehokas j(cid:228)tehuolto ja lopullinen sijoittaminen sek(cid:228) tutkia innovatiivisempia konsepteja, jotka ovat kest(cid:228)vi(cid:228) ja mahdollisesti vaikuttavat pidemm(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) my(cid:246)nteisesti talouteen, turvalli- suuteen, terveyteen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n. Tutkimus on p(cid:228)(cid:228)asiassa tieteellist(cid:228) ja teknologista, mutta sill(cid:228) on my(cid:246)s merkitt(cid:228)v(cid:228) sosioekonominen ulottuvuus. Lis(cid:228)ksi tavoitteena on edist(cid:228)(cid:228) koulutuksen kautta unio- nin korkeatasoista asiantuntemusta ja osaamista ydinfission alalla. — Olemassa olevien laitosten toimintaturvallisuus Tutkimuksessa keskityt(cid:228)(cid:228)n olemassa olevien laitosten turvallisuuden yll(cid:228)pit(cid:228)miseen ja parantami- seen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)viin toimenpiteisiin, mukaan lukien reaktoreiden elini(cid:228)n pident(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t turvalli- suusn(cid:228)k(cid:246)kohdat. TK-painopisteet: yhteisen l(cid:228)ht(cid:246)kohdan ja yhteisten menetelmien kehitt(cid:228)minen turvallisen j(cid:228)ljell(cid:228) olevan elini(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi, vanhenemisen vaikutukset rakenteiden ja j(cid:228)rjestelmien eheyteen, tarkastus- ja valvontamenetelmien parantaminen turvallisuuden edist(cid:228)miseksi ja ty(cid:246)st(cid:228) johtuvan altistumisen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi, ohjausj(cid:228)rjestelmien uudistaminen, ihmisen ja koneen vuorovaikutus, turvallisuuden j(cid:228)rjest(cid:228)minen ja siit(cid:228) huolehtiminen. — Polttoainekierron turvallisuus Tutkimuksen tavoitteena on kehitt(cid:228)(cid:228) aiempaa parempia menetelmi(cid:228) koko kierron, my(cid:246)s nykyisten reaktoreiden, turvallisuuden arvioimiseksi, varmistamiseksi ja parantamiseksi, antaa poliittisille p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksille parempi perusta, edist(cid:228)(cid:228) sellaisten turvallisuuteen liittyvien parhaiden toimintatapojen omaksumista, jotka ovat sek(cid:228) kustannustehokkaita ett(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228), sek(cid:228) edist(cid:228)(cid:228) yleis(cid:246)n luotta- musta ydinfissioon. Erityist(cid:228) huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n onnettomuuksien ehk(cid:228)isyyn ja toimintaan onnettomuustilanteissa sek(cid:228) tieteellisesti perusteltuihin ratkaisuihin radioaktiivisen j(cid:228)tteen j(cid:228)tehuol- lon ja loppusijoituksen osalta. TK-painopisteet: vakavien onnettomuuksien tekniset n(cid:228)k(cid:246)kohdat, onnettomuuksien ja niiden j(cid:228)lki- tilanteiden ehk(cid:228)isy-, lievennys- ja hallintastrategiat ja -keinot, yhteisymm(cid:228)rryksen saavuttaminen radioaktiivisen j(cid:228)tteen j(cid:228)tehuollosta ja loppusijoituksesta erityisesti pitk(cid:228)ik(cid:228)isen radioaktiivisen j(cid:228)t- teen osalta ja sen minimoiminen esim. kemiallisella erist(cid:228)misell(cid:228) ja muuttamalla pitk(cid:228)ik(cid:228)isi(cid:228) iso- tooppeja lyhytik(cid:228)isiksi isotoopeiksi, maanalaisiin varastoihin varastoimisen teknisen toteutettavuu- den testaaminen ja osoittaminen, varastoimiskyvyn arviointi mukaan lukien, varastoitujen kompo- nenttien laitoksissa, my(cid:246)s maanalaisissa ja laboratorioissa, toteutettavat kokeet, paremmat menetelm(cid:228)t turvallisuuden arvioimiseksi ja hallitse- miseksi, yhteiskunnalliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat mukaan lukien, parhaiden toimintatapojen kehitt(cid:228)minen sek(cid:228) tietokantojen yll(cid:228)pit(cid:228)minen ja ajantasaistaminen my(cid:246)s k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistettavien ydinlaitosten osalta. k(cid:228)ytt(cid:228)ytyminen aikav(cid:228)lin suurissa pitk(cid:228)n — Uusien j(cid:228)rjestelmien turvallisuus ja tehokkuus Tutkimuksessa keskityt(cid:228)(cid:228)n parantamaan uusien j(cid:228)rjestelmien ja laitosten turvallisuutta ja kilpailu- kyky(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen mukaisesti, mukaan lukien edistyneet ja tehokkaammat polttoaineet ja sellaiset innovatiivisemmat ja t(cid:228)ysin uudet energiantuotantotavat, joilla on kustannuksiin, turvalli- suuteen (parempi j(cid:228)tehuolto ja fissiilin materiaalin k(cid:228)ytt(cid:246)), ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksiin ja ydinmateriaa- lin levi(cid:228)misen est(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) etuja. TK-painopisteet: Innovatiiviset reaktorimallit ja j(cid:228)tehuoltoa koskevat suunnitelmat, uudet poltto- aineet, esim. fissiilin materiaalin parempi k(cid:228)ytt(cid:246), koko polttoainekierron optimointi turvallisuus-, terveys- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohdat mukaan lukien, paremmat passiiviseen turvallisuuteen liittyv(cid:228)t 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/149 ominaisuudet ja valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, materiaalien ja laitteiden pidempi k(cid:228)ytt(cid:246)ik(cid:228) ja pienempi tar- kastusten ja huollon tarve. — S(cid:228)teilysuojelu Tutkimuksen tavoitteena on auttaa k(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228) ja s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisia suojelemaan ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) ja yleis(cid:246)(cid:228) ydinpolttoainekiertoon liittyvien toimien aikana, hallitsemaan ydinonnettomuus- ja s(cid:228)teily- vaaratilanteita sek(cid:228) kunnostamaan saastunut ymp(cid:228)rist(cid:246). Tavoitteena on avaintoiminnon tavoittei- den saavuttaminen. TK-painopisteet: integroitu riskinhallinta ja suojelun optimointi, ty(cid:246)h(cid:246)n liittyv(cid:228)n altistuksen tosi- aikainen seuranta ty(cid:246)paikoilla, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon tukeminen, tietojen vaihto ja seurantastrategiat h(cid:228)t(cid:228)- tilanteiden hallintaa varten, saastuneen ymp(cid:228)rist(cid:246)n kunnostaminen ja hoito pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). b) TUTKIMUKSEEN JA TEKNOLOGISEEN KEHITT(cid:190)MISEEN LIITTYV(cid:190)T YLEISET TOIMET Ta v o i t t e e t j a T K - p a i n o p i s t e e t Tavoitteena on vahvistaa ja kehitt(cid:228)(cid:228) eurooppalaisia tietoja ja taitoja s(cid:228)teilyyn liittyvien tieteiden alalla seuraaviin tavoitteisiin p(cid:228)(cid:228)semiseksi: s(cid:228)teilyn teollisen ja l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen k(cid:228)yt(cid:246)n turvallisuuden ja tehokkuuden parantaminen, luonnon s(cid:228)teilyl(cid:228)hteist(cid:228) johtuvan altistumisen parempi arviointi ja hallin- ta, s(cid:228)teilysuojelustandardien kehitt(cid:228)miseen ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n soveltamiseen annettava tuki. — S(cid:228)teilysuojelu ja terveys Tutkimuksessa painotetaan ionisoivaan s(cid:228)teilyyn liittyvien vaarojen aiempaa parempaa ymm(cid:228)rt(cid:228)- mist(cid:228), erityisesti pienten s(cid:228)teilyannosten vaikutuksia ihmiseen, sek(cid:228) perusteiden kehitt(cid:228)mist(cid:228) niiden vaarojen arvioimiseksi, jotka aiheutuvat pitk(cid:228)aikaisesta altistumisesta ionisoivalle s(cid:228)teilylle. ja molekyylibiologiset TK-painopisteet: biologisten varhais- n(cid:228)k(cid:246)kohdat sek(cid:228) niiden terveysvaikutukset, jotka liittyv(cid:228)t mm. DNA-vaurioihin, epidemiologia, s(cid:228)teilyvammojen ennaltaehk(cid:228)isy ja hoito. ja my(cid:246)h(cid:228)isvaikutusten biofyysiset — Radioaktiivisten aineiden siirtyminen ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n Tutkimuksessa pyrit(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ymm(cid:228)rt(cid:228)myst(cid:228) radioaktiivisten aineiden k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisest(cid:228) ymp(cid:228)- rist(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)rkev(cid:228)n politiikan ja hyvien toimintatapojen kehitt(cid:228)miseksi ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) esiintyvien luon- nollisten ja keinotekoisten s(cid:228)teilyl(cid:228)hteiden vaikutusten hallintaan. TK-painopisteet: radionuklidien k(cid:228)ytt(cid:228)ytyminen ja virtaaminen biosf(cid:228)(cid:228)riss(cid:228), arvioida erilaisten ymp(cid:228)rist(cid:246)jen herkistymist(cid:228) radioaktiiviselle saasteelle, saastuneiden ymp(cid:228)rist(cid:246)jen kunnostamisen k(cid:228)sitteelliset ja metodologiset perusteet. — S(cid:228)teilyn teollinen ja l(cid:228)(cid:228)ketieteellinen k(cid:228)ytt(cid:246) sek(cid:228) luonnolliset s(cid:228)teilyl(cid:228)hteet Tutkimuksessa painotetaan s(cid:228)teilyn l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen ja teollisen k(cid:228)yt(cid:246)n turvallisuuden ja tehokkuu- den parantamista ja luonnon s(cid:228)teilyl(cid:228)hteist(cid:228) johtuvan altistumisen aiempaa parempaa arviointia ja hallintaa sek(cid:228) s(cid:228)teilysuojelun parantamiseen liittyvi(cid:228) k(cid:228)sitteellisi(cid:228) ja metodologisia kysymyksi(cid:228). TK-painopisteet: innovatiivinen l(cid:228)hestymistapa s(cid:228)teilyn k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen diagnosoinnin ja teollisuuden alalla s(cid:228)teilysuojelun optimointi teollisuudessa ja l(cid:228)(cid:228)ketieteess(cid:228), luonnollisen s(cid:228)teilyal- tistuksen hallinta, vaarojen havaitseminen ja niist(cid:228) tiedottaminen. — Sis(cid:228)inen ja ulkoinen dosimetria Tutkimuksessa painotetaan ulkoisista tai sis(cid:228)isist(cid:228) l(cid:228)hteist(cid:228) aiheutuvan s(cid:228)teilyaltistuksen arviointi- menetelmien sek(cid:228) innovatiivisten seurantamenetelmien kehitt(cid:228)mist(cid:228), joissa hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n materiaa- litieteess(cid:228) ja digitaalielektroniikassa saavutettua edistyst(cid:228). TK-painopisteet: monimutkaisten s(cid:228)teilykenttien ja yhdistyneiden radionuklidien dosimetria, ret- rospektiivinen dosimetria, innovatiiviset seurantatekniikat. L 64/150 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 c) TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN TUKEMINEN Euroopan ydintutkimuslaitosten ja muiden ydinalan j(cid:228)rjest(cid:246)jen v(cid:228)linen yhteisty(cid:246) on suhteellisen pit- k(cid:228)lle kehittynytt(cid:228). Sit(cid:228) tulisi edelleen tehostaa tulevaisuudessa, koska monia kansallisia ydintutkimus- ohjelmia parhaillaan rationalisoidaan ja supistetaan. Tutkimusta on tarpeen integroida ja hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) nykyist(cid:228) tehokkaammin, jotta voidaan jatkossakin varmistaa ydinenergian turvallinen k(cid:228)ytt(cid:246) ja Euroo- pan teollisuuden kilpailukyvyn s(cid:228)ilyminen. Ta v o i t t e e t j a t o i m i n n a t Tavoitteena on edist(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n ydintutkimuksen tulosten saatavuutta ja kehitt(cid:228)(cid:228) tutkimuskent(cid:228)n yhdenmukaisuutta, jotta k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevia voimavaroja voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) mahdollisimman tehok- kaasti Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn eduksi ja jotta edelleen voidaan varmistaa ydinteknologian turvallinen ja hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246). Suurlaitteistot ja suuret laitokset Jatkuva mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) suurlaitteistoja on olennaisen t(cid:228)rke(cid:228) ja sit(cid:228) voidaan helpottaa yhteisk(cid:228)y- t(cid:246)ll(cid:228) ja yhteisty(cid:246)ohjelmilla. Ensisijaisia tukialueita ovat reaktorisyd(cid:228)men kulumisen ja turvalaitteiden toiminnan tutkimiseen sek(cid:228) laitteiden testaukseen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t laitteistot, kiihdyttimet ja maanalaiset laboratoriot, joissa voidaan testata ja esitell(cid:228) syv(cid:228)lle maaper(cid:228)(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) j(cid:228)tteiden loppusijoitusta ja suorittaa dosimetrisi(cid:228) ja radiobiologisia kokeita. Verkostot Nykyisi(cid:228) verkostoja vahvistetaan ja uusia perustetaan, jos niiden voidaan osoittaa edist(cid:228)v(cid:228)n ohjelmata- voitteiden tai yhteis(cid:246)n yleisempien tavoitteiden saavuttamista. Tuetaan laajamittaisia ja monimuotoisia verkostoja, joissa keskityt(cid:228)(cid:228)n seuraaviin asioihin: ydinturvallisuus, j(cid:228)tehuolto ja j(cid:228)tteiden loppusijoitus, ydinlaitosten poistaminen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), h(cid:228)t(cid:228)tilavalmiudet ja -reagointi, s(cid:228)teilysuojelu, uudet turvallisuusky- symykset ja muut tekniset kysymykset. Tietokannat ja kudospankit Nykyisi(cid:228) tietokantoja kehitet(cid:228)(cid:228)n ja uusia perustetaan tarvittaessa. Tietokantoja kehitet(cid:228)(cid:228)n tai peruste- taan seuraavilla painopistealoilla: ydinlaitosten k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228)poisto- ja purkutekniikat, j(cid:228)tteiden loppusijoi- tusmenetelmien tehokkuus ja turvallisuus, t(cid:228)rkeimpien komponenttien turvallisuusarvionti, vakavien onnettomuuksien seurausten rajoittaminen, epidemiologiset tutkimukset. Lis(cid:228)ksi perustetaan tietopank- ki, johon tallennetaan s(cid:228)dehoitoa saaneiden potilaiden ja ydinonnettomuuksiin joutuneiden ihmisten kudoksia ja biologisia n(cid:228)ytteit(cid:228), jotta voidaan kehitt(cid:228)(cid:228) mm. s(cid:228)teilyn aiheuttamien vammojen yhteist(cid:228) epidemiologista ja biologista tutkimusta. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/151 LIITE III OHJELMAN ERITYISET T(cid:190)YT(cid:190)NT(cid:214)(cid:214)NPANOS(cid:190)(cid:190)NN(cid:214)T Erityisohjelma pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ep(cid:228)suorilla TK-toimilla viidennen puiteohjelman liitteen III mukai- sesti lukuun ottamatta seuraavia toimia: i) kolmansien maiden kanssa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n my(cid:246)n- nett(cid:228)v(cid:228)t apurahat ja ii) tutkimuskoulutusverkostot, jotka m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n liitteen kohdassa 2. Lis(cid:228)ksi t(cid:228)h(cid:228)n ohjelmaan sovelletaan seuraavia erityiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228): 1. Liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteet Liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteit(cid:228) ovat erityisesti seuraavat: — erityisohjelmaa tukeva tutkimus, my(cid:246)s tulevan toiminnan valmistelu ja erityisesti fuusion sosiaalis- taloudelliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat (kuten kustannusten ja yhteiskunnallisen hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyyden arviointi), — tietojen vaihto, konferenssit, seminaarit, workshop-kokoontumiset sek(cid:228) tieteelliset ja tekniset kokoukset, — ulkopuoliseen asiantuntemukseen turvautuminen esimerkiksi tieteellisi(cid:228) tietokantoja k(cid:228)ytt(cid:228)en, eri- tyisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaista erityisohjelman seurantaa ja viiden- nen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdan mukaista ulkopuolista arviointia varten sek(cid:228) ep(cid:228)suorien TK-toimien arvioimiseksi ja niiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvomiseksi, — tiedotus ja tiedonlevitys, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, sek(cid:228) tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen ja tek- toimet. Tiedonlevitys toteutetaan perustamissopimuksen II osaston nologian siirtoon liittyv(cid:228)t 2 luvun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti, — erityisohjelman kattamat TK-toimintaan liittyv(cid:228)t koulutusohjelmat, muun muassa ydinfissiota kos- kevaan avaintoimintoon liittyv(cid:228) erityiskoulutus, jonka tarkoituksena on s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n sis(cid:228)inen asiantuntemus ja p(cid:228)tevyys korkealla tasolla. Koulutus t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) kansallisia koulutusohjelmia eri- tyistarpeiden mukaan (esim. yhteis(cid:246)n lis(cid:228)arvo, toissijaisuus). Erityist(cid:228) huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n koulu- tukseen, joka t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228) kansallisten ja yhteis(cid:246)n tutkimusohjelmien tulosten nopeaan levitykseen, — sellaisten ohjelmien edist(cid:228)minen, joilla annetaan tietoja ja tukea tutkimuksen alan toimijoille pk- yritykset mukaan luettuina. 2. T(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t koulutusohjelmat Erityisohjelmaa varten toteutetaan seuraavat kaksi soveltamisalaltaan rajoitettua koulutusohjelmaa: — kolmansien maiden kanssa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t apurahat: osana ydinfissiota kos- kevaa avaintoimintoa kyseisill(cid:228) apurahoilla annetaan Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton uusien itsen(cid:228)isten valtioiden nuorille tutkijoille mahdollisuus ty(cid:246)skennell(cid:228) erityis- ohjelman toteuttamiseen osallistuvissa yhteis(cid:246)n laboratorioissa. — tutkimuskoulutusverkostot: kehittyneille tai uusille tutkimusaloille perustetut verkostot k(cid:228)sittelev(cid:228)t tutkijoiden vapaasti valitsemia aiheita. Niiden tavoitteena on kouluttaa jatko-opiskelijoita sek(cid:228) v(cid:228)i- t(cid:246)skirjan tehneit(cid:228) nuoria tutkijoita. 3. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat Ep(cid:228)suoriin TK-toimiin osoitettujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen taso vahvistetaan viidennen puiteohjelman liitteess(cid:228) III. L 64/152 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 Hallittua l(cid:228)mp(cid:246)ydinfuusiota koskevan avaintoiminnon osalta osallistumista erityisohjelmaan suunnitel- laan j(cid:228)senvaltioiden (sek(cid:228) Sveitsin) tai j(cid:228)senvaltioiden j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa teht(cid:228)vien assosiaatiosopimus- ten puitteissa, tai JET-yhteishankkeen, NET-sopimuksen tai mink(cid:228) tahansa yhteis(cid:246)n ja assosioituneiden j(cid:228)rjest(cid:246)jen v(cid:228)lill(cid:228) tehdyn monenv(cid:228)lisen sopimuksen (jossa otetaan huomioon yhteis(cid:246)n osallistuminen ITER-EDA-sopimukseen) tai muiden lyhytkestoisten sopimusten puitteissa, erityisesti sellaisten j(cid:228)sen- valtioiden j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa, joilla ei ole assosiaatiota. Viidennen puiteohjelman liitteess(cid:228) III olevan 4 kohdan mukaisesti hankkeet toteutetaan kustannusten- jakoperiaatteella toteutetun tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen puitteissa. N(cid:228)m(cid:228) pannaan t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n noudattaen menettelyj(cid:228), joista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n assosiaatiosopimuksissa, JET-yhteishankkeen perus- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), NET-sopimuksessa, ITER-EDA-sopimuksessa tai muissa yhteis(cid:246)n ja sellaisten assosioitunei- den j(cid:228)rjest(cid:246)jen ja/tai oikeusmuodostumien monenv(cid:228)lisiss(cid:228) sopimuksissa, joita voidaan muodostaa erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan komitean suostumuksella. Yhteenliittymien perustamista yhteisen tavoitteen omaavia integroituja hankkeita varten kannustetaan. Viidennest(cid:228) puiteohjelmasta maksetaan p(cid:228)(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)isesti 25 prosentin suuruinen yhdenmukainen vuosit- tainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), assosiaatioiden juokseviin menoihin sek(cid:228) lyhytkestoisiin sopimuksiin. Erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio voi osallistua — 45 prosenttin yhdenmukaisella osuudella sellaisten erikseen nimettyjen hankkeiden p(cid:228)(cid:228)omakustan- joille erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on nusten rahoitukseen, my(cid:246)nt(cid:228)nyt ensisijaisen aseman, — enint(cid:228)(cid:228)n 75 prosentin osuudella sellaisten erikseen nimettyjen toimintojen (kuten JET-laitteistojen mahdollinen k(cid:228)ytt(cid:246) vuoden 1999 j(cid:228)lkeen) rahoitukseen, jotka toteutetaan Euratomin ja assosioitu- neen j(cid:228)rjest(cid:246)n ja oikeusmuodostuman v(cid:228)lisell(cid:228) monenv(cid:228)lisell(cid:228) sopimuksella, — 100 prosenttiin asti sellaisten hankintojen ja palvelujen rahoitukseen, joita vain teollisuus voi suo- rittaa tai tuottaa. Sellaisten hankkeiden ja toimintojen osalta, jotka saavat enint(cid:228)(cid:228)n 45 tai 75 prosenttista rahoitusta, kai- killa hallittua l(cid:228)mp(cid:246)ydinfuusiota koskevaan avaintoimintoon osallistuvilla assosiaatioilla ja j(cid:228)rjest(cid:246)ill(cid:228) on oikeus ottaa osaa kyseisill(cid:228) laitteilla suoritettaviin kokeisiin. Yhteis(cid:246)n osallistumista JET-yhteis- hankkeeseen koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t on vahvistettu JET-yhteishankkeen peruss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), joka hyv(cid:228)ksyttiin ”Joint European Torus (JET)” -yhteishankkeen perustamisesta 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) touko- kuuta 1978 tehdyll(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 78/471/Euratom (1). Yhteis(cid:246)n osallistumista eriteltyyn ITER-hankkeeseen (ITER-EDA) liittyviin toimintoihin koskevat yksi- tyiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t on vahvistettu EDA-sopimuksessa (2), kyseisen sopimuksen p(cid:246)yt(cid:228)kirjassa n:o 2 sek(cid:228) siihen liitetyiss(cid:228) asiakirjoissa (3) ja muutoksessa, jolla jatketaan EDA-sopimuksen ja muiden asi- aankuuluvien j(cid:228)rjestelyjen voimassaoloa (4). 4. Osallistumiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) koskevat lis(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset Osallistumiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 5 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut sopimukset ovat yhteis(cid:246)n ja assosioituneen j(cid:228)rjest(cid:246)n ja/tai yrityksen v(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia. Erityisohjelman 6 artiklan 1 kohdassa tar- koitettua neuvoa-antavaa komiteaa on kuultava n(cid:228)ist(cid:228) sopimuksista. Viidennen puiteohjelman liitteen II ja osallistumiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maihin tai aiemmin Neuvostoliittoon kuuluneisiin valtioihin sijoittuneet oikeusmuodostu- mat voivat saada viidennen puiteohjelman mukaista rahoitusta ydinfission alalla, edellytt(cid:228)en ett(cid:228) ne edist(cid:228)v(cid:228)t merkitt(cid:228)v(cid:228)sti erityisohjelman tavoitteiden saavuttamista eik(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) voida muilla keinoin toteut- taa. (1) EYVL L 151, 7. 6. 1978, s. 10, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 98/585/Euratom (EYVL L 282, 20. 10. 1998, s. 65). (2) EYVL L 244, 26. 8. 1992, s. 13. (3) EYVL L 114, 5. 5. 1994, s. 25. (4) EYVL L 335, 10. 12. 1998, s. 61. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/153 5. Koordinointij(cid:228)rjestelyt Komissio pyrkii varmistamaan ohjelman mukaisten ep(cid:228)suorien TK-toimien toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)n luon- teen, erityisesti ryhmitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ne yhteisen tavoitteen mukaisesti, sek(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksi(cid:228) ottaen huomioon ep(cid:228)suoria TK-toimia ehdottaneiden tahojen lailliset edut. Koordinointia toteutetaan my(cid:246)s mahdollisimman pitk(cid:228)lle erityisohjelman mukaisten ja seuraavien toi- mien v(cid:228)lill(cid:228): — muut viidennen puiteohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi toteutettavat erityisohjelmat, — Euroopan yhteis(cid:246)n viidennest(cid:228) puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) koskevien toimien osalta (1998—2002) 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 182/1999/EY (1) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi toteutetut tutkimusta, tekno- logista kehityst(cid:228) ja esittely(cid:228) koskevat ohjelmat, — muut Euroopan tutkimuskehykset Eureka ja COST mukaan luettuina, — muut yhteis(cid:246)n tutkimukseen liittyv(cid:228)t v(cid:228)lineet. Koordinointiin sis(cid:228)ltyy i) yhteisten teemojen tai painopisteiden nime(cid:228)minen, mik(cid:228) johtaa — tietojen vaihtoon, — yhteisesti p(cid:228)(cid:228)tettyjen t(cid:246)iden toteuttamiseen, jolloin jokin osallistumiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 8 artiklassa tar- koitettu menettely aloitetaan yhteisesti, ii) ep(cid:228)suoria TK-toimia koskevien ehdotusten uudelleenjako erityisohjelman ja viidennen EY:n puite- ohjelman erityisten tutkimusta, teknologista kehityst(cid:228) ja esittely(cid:228) koskevien ohjelmien v(cid:228)lill(cid:228). (1) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tehty 22. joulukuuta 1998 (ei viel(cid:228) julkaistu virallisessa lehdess(cid:228))


title: 1999 m. sausio 25 d. Komisijos Sprendimas dėl statybos produktų atitikties atestavimo tvarkos, susijusios su blokiniais įprastais, lengvais, autoklavinio akytojo betono produktais, pagal Tarybos Direktyvos 89/106/EEB 20 straipsnio 2 dalį (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 118)Tekstas svarbus EEE.

eurovoc_concepts:
Community certification
concrete
prefabrication
producer's liability
production control
quality label

formats: html pdf print

text: 228 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/23 t. 31999D0094 1999 2 3 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 29/55 dėl statybos produktų atitikties atestavimo tvarkos, susijusios su blokiniais įprastais, lengvais, autoklavinio akytojo betono produktais, pagal Tarybos Direktyvos 89/106/EEB 20 straipsnio 2 dalį KOMISIJOS SPRENDIMAS 1999 m. sausio 25 d. (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 118) (tekstas svarbus EEE) (1999/94/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/106/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susi- jusių su statybos produktais, derinimo (1) su pakeitimais, padary- tais Direktyva 93/68/EEB (2), ypač į jos 13 straipsnio 4 dalį, kadangi reikalaujama, kad Komisija produktų atitikties atestavi- mui pasirinktų vieną iš dviejų tvarkų, nurodytų Direktyvos 89/106/EEB 13 straipsnio 3 dalyje, kuri būtų „mažiausiai sudėtinga ir saugos reikalavimus atitinkanti galima tvarka“; kadangi tai reiškia, kad būtina nuspręsti, ar konkrečiam produk- tui ar produktų grupei yra būtina gamyklos produkcijos kontrolės sistema, už kurią atsako gamintojas, ir kuri būtų pakankama sąlyga atitikčiai atestuoti, ar dėl priežasčių, susijusių su atitiktimi 13 straipsnio 4 dalyje minėtiems kriterijams, būtinas patvirtintos sertifikavimo įstaigos įsikišimas; kadangi 13 straipsnio 4 dalis reikalauja, kad taip nustatyta tvarka turi būti nurodyta įgaliojimuose ir techninėse specifikacijose; kadangi todėl pageidautina apibrėžti produktų ar produktų grupės sąvoką taip, kaip ji vartojama įgaliojimuose ir techninėse specifi- kacijose; kadangi 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos dvi tvarkos rūšys yra išsamiai apibūdintos Direktyvos 89/106/EEB III priede; kadangi todėl yra būtina aiškiai apibrėžti metodus, kuriuos taikant šios dvi tvarkos rūšys turi būti įgyvendintos pagal III priedą kiekvienam produktui ar produktų grupei, kadangi III priede pirmenybė tei- kiama tam tikroms sistemoms; (1) OL L 40, 1989 2 11, p. 12. (2) OL L 220, 1993 8 30, p. 1. kadangi 13 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta tvarka atitinka pirmojoje galimybėje nurodytas sistemas be nuolatinės priežiū- ros, III priedo 2 dalies ii punkte nurodytas antrąją ir trečiąją gali- mybes, o 13 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta tvarka atitinka III priedo 2 dalies i punkte nurodytas sistemas bei III priedo 2 dalies ii punkto pirmąją galimybę su nuolatine priežiūra; kadangi šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Statybos nuolatinio komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis I priede išvardytų produktų ir produktų grupių atitiktis atestuojama taikant tvarką, pagal kurią tik gamintojas atsako už gamyklos produkcijos kontrolės sistemą, užtikrinančią, kad produktas atitinka reikiamas technines specifikacijas. 2 straipsnis II priede nurodytų produktų atitiktis atestuojama taikant tvarką, pagal kurią be gamintojo naudojamos gamyklos produkcijos kontrolės sistemos, patvirtinta sertifikavimo įstaiga dalyvauja atestuojant ar prižiūrint produkcijos kontrolę ar patį produktą. 13/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 229 Atitikties atestavimo tvarka, kaip nurodyta III priede, yra nurodoma darniųjų standartų įgaliojimuose. 3 straipsnis 4 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1999 m. sausio 25 d. Komisijos vardu Martin BANGEMANN Komisijos narys 230 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/23 t. I PRIEDAS Blokiniai įprasti, lengvi, autoklaviniai akytojo betono produktai (1): — skirti naudoti lengvų konstrukcijų statybai (2) arba ne statybai (ypač skiriamiesiems aptvarams, telekomunikacijų skirstymo dėžėms, mažoms dėžinio skerspjūvio pralaidoms, nenešančiųjų sienų elementams ir apdaro elemen- tams). Išskyrus vamzdynus ir rezervuarus. (1) (2) Naudojimas lengvų konstrukcijų statybai reiškia pritaikymą, kuris nesėkmės atveju nesugriauna statinių ar jų dalies, nesukelia neleistinos deformacijos arba nesužeidžia žmonių (valstybės narės turi apibrėžti). 13/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 231 II PRIEDAS Blokiniai įprasti, lengvi, autoklaviniai akytojo betono produktai: — skirti statybai (ypač išankstinio apspaudimo tuščiavidurio kerno grindų elementams, statramsčiams ir stulpams (1), pamatų poliams, klojinių plokštėms, santvaros tinklelių elementams, perdangos sijų/blokų dirbiniams ir elemen- tams, rumbuotoms perdangos plokštėms, linijiniams konstrukcijų elementams (sijoms ir kolonoms), nešančiųjų sienų elementams, atraminių sienų elementams, stogo elementams, talpykloms (2), laiptams, tiltų paklotų ele- mentams ir didelėms dėžinio skerspjūvio pralaidoms). (1) (2) Išskyrus apšvietimo stulpus magistralėse. Išskyrus skysčių talpyklas. 232 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/23 t. III PRIEDAS PRODUKTŲ GRUPĖ BLOKINIAI ĮPRASTI, LENGVI, AUTOKLAVINIAI AKYTOJO BETONO PRODUKTAI (1/1) 1. Atitikties atestavimo sistemos Toliau nurodytam produktui (-ams) ir jų paskirčiai CEN ir CENELEC prašoma atitinkamame darniajame stan- darte (-uose) apibrėžti tokias atitikties atestavimo sistemas: Produktas (-ai) Paskirtis Lygis (-iai) arba klasė (-ės) Atitikties atestavimo sistema (-os) Blokiniai įprasti, lengvi, autokla- viniai akytojo betono produktai statybai ne statybai arba lengvų kon- strukcijų statybai (1) — — 2 + 4 (1) Naudojimas lengvų konstrukcijų statybai reiškia pritaikymą, kuris nesėkmės atveju nesugriauna statinių ar jų dalies, nesuke- lia neleistinos deformacijos arba nesužeidžia žmonių (valstybės narės turi apibrėžti). 2 + sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto pirmąją galimybę, įskaitant patvirtintos institucijos atlie- kamą gamyklos produkcijos kontrolės sertifikavimą pradinio gamyklos patikrinimo ir gamyklos produkcijos kontrolės pagrindu, o taip pat nuolatinę gamyklos produkcijos kontrolės priežiūrą, įvertinimą ir patvirtinimą. žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto trečiąją galimybę. 4 sistema: Sistemos specifikacija turėtų būti tokia, kad ji galėtų būti įgyvendinta net tada, kai naudingumo koeficiento nebū- tina nustatyti tam tikrai charakteristikai, kadangi bent viena valstybė narė neturi jokių teisinių reikalavimų, tai- komų šioms charakteristikoms (žr. Direktyvos 89/106/EEB 2 straipsnio 1 dalį ir, kai taikoma, aiškinamųjų doku- mentų 1. 2. 3 straipsnį). Tokiais atvejais šių charakteristikų patikra neturi būti skiriama atlikti gamintojui, jei jis nenori paskelbti apie šio produkto naudingumo koeficientą šiuo atžvilgiu