title: 2000/475/EY: Komission päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 1999, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan soveltamisesta (Asia IV.F.1/36.718 - CECED), (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5064) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

text: 26. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/47 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 24 päivänä tammikuuta 1999, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan soveltamisesta (Asia IV. F. 1/36. 718 — CECED), (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5064) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/475/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka sekä katsoo seuraavaa: ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, I TOSIASIAT ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, A OSAPUOLET ottaa huomioon 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 17 (1), perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1216/ 1999 (2), ja erityisesti sen 6 artiklan, ottaa huomioon puuttumattomuustodistuksen tai poikkeus- luvan saamista koskevan ilmoituksen, jonka Conseil Europeen de la Construction d'Appareils Domestiques (CEDEC) on jättänyt 22 päivänä lokakuuta 1997 asetuksen N:o 17 2 ja 4 artiklan mukaisesti ja joka koskee 24 päivänä syyskuuta 1997 tehtyä sopimusta, ottaa huomioon asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 21 olevan 3 artiklan nojalla julkaistun hakemustiivistelmän (3), on kuullut kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa, (1) EYVL 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EYVL L 148, 15. 6. 1999, s. 5. (3) EYVL C 382, 9. 12. 1998, s. 6. (1) (2) CECED on vuonna 1959 Belgian lainsäädännön mukai- sesti perustettu liitto, jonka toimipaikka on Brysselissä. Siihen kuuluu kodinkonevalmistajia ja kansallisia toimi- alayhdistyksiä. CECED on osapuolena sopimuksessa, josta se ilmoitti muiden osapuolten nimissä. Lisäksi sille kuuluu useita sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä. laajaa kodinkonevalikoimaa eri CECED:n jäseniin kuuluu tuottajia, jotka valmistavat ja myyvät tuotemerkeillä eri jäsenvaltioissa. Sopimuspuolina on kansallisia toimi- jotka ovat sopimuspuolia alayhdistyksiä ja valmistajia, joko suoraan taikka kansallisen yhdistyksen jäsenyyden kautta. Seuraavat valmistajat ovat suoraan sopimuspuolina: Atag Kitchen Group BV, Bosch Siemens Hausgeräte GmbH, Brandt SA, Candy Elettrodomestici Srl, Electrolux Holdings Ltd, Merloni Elettrodomestici Spa, Miele & Cie ja Whirlpool Europe Srl. GmbH & Co. Seuraavat valmistajat ovat sopimuspuolina kansallisen toimialayhdistyksen kautta: Antonio Merloni Spa, Dolmar SA, Fagor Electrodomésticos S. Coop. ja Smeg Spa. L 187/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 7. 2000 Sopimuspuolina ovat seuraavat kansalliset toimialayhdis- tykset: AMDEA (Yhdistynyt kuningaskunta), ANFEL (Espanja), FAPE (Espanja) ANIE (Italia), EHA (Ruotsi), FABRIMETAL (Belgia), FEEI (Itävalta), FEHA (Tanska), GIFAM (Ranska), VLEHAN (Alankomaat), ZVEI (Saksa), BESD (Turkki), FEA (Sveitsi) ja NEL (Norja). B MERKITYKSELLISET MARKKINAT JA OSAPUOLTEN ASEMA 1 Tuotemarkkinat (4,8 %), Fagor (2,6 %), Atag (0,3 %), Dolmar (0,1 %), Smeg (0,1 %), CECED:n jäsenten kolmansille osapuolille valmistama tuotanto (16 %). (9) Muiden perinteisten kodinkoneiden tavoin markkinat ovat tyydyttyneet myös pesukoneiden osalta. Pesuko- neiden määrä yhteisön yksityistalouksissa on vakiin- tunut; pesukone on tällä hetkellä 77 prosentista (Ruotsi) 96 prosenttiin (Espanja) talouksista. Kysyntää ohjailevat lähinnä laitteiden uusimistiheys ja sosio-ekonomiset trendit (esimerkiksi talouksien määrä ja koko). (3) (4) (5) (6) (7) (8) koskee kotitalouskäyttöön Sopimus tarkoitettujen pyykinpesukoneiden markkinoita. Länsimaissa pesuko- neita ei voida merkittävässä määrin korvata millään muulla pesumenetelmällä kuten käsinpesulla, pesuloilla, kuivapesulla tai yhteisillä pesukoneilla. Tuotemarkki- noita ei näin ollen voida määritellä laajemmin siten, että niihin sisältyisi muita samoihin tuotemarkkinoihin kuuluvia laitteita. Pesukoneet voidaan segmentoida täyttömäärän, linkous- ja energiankulutuksen, ohjelmien nopeuden, veden- monipuolisuuden jne. perusteella. Koska kysynnän kannalta pesukoneiden käyttötarkoitus on kuitenkin samankaltainen, ei eri segmenttejä voida pitää erillisinä tuotemarkkinoina. 2 Maantieteelliset markkinat Havaittavissa ei ole teknisiä eikä taloudellisia kaupan esteitä. Alhaisista kuljetuskustannuksista ja yksinkertai- sesta tekniikasta huolimatta tuonti Euroopan talous- alueelle on vähäistä ja sen osuus on 5—7 prosenttia myynnistä. Suurilla tuottajilla on harvoin enemmän kuin näiden kolme tehtaiden tuotantoa toimitetaan koko tuotemarkkinoille. Eri jäsenvaltioissa käytetään samankaltaisia jakelukanavia (esimerkiksi erikoisliikkeiden ketjut ja tavaratalot), vaik- kakin eri kanavien osuudet vaihtelevat eri maissa. talousalueella; Euroopan tehdasta samat suuret tuottajat Vaikka tietyt tuotemerkit ovat hallitsevia joissakin jäsen- valtioissa, toimivat kaikkialla Euroopan talousalueella. Paikallisen tuotemerkin osta- minen on yleinen tapa lisätä markkinaosuutta. Näin ollen muissa jäsenvaltioissa toimivien yhtymien taholta tuleva mahdollinen kilpailu uhkaa kansallisilla markki- noilla toimivia tuottajia. Asian kannalta merkityksellisinä markkinoina voidaan pitää Euroopan talousalueen kotitalouksien pesuko- neiden markkinoita (4). 3 Osapuolten asema ja markkinatilanne Sopimuksen allekirjoittaneiden valmistajien markkina- osuus Euroopan talousalueella on noin 90 prosenttia. Vuonna 1996 niiden markkinaosuudet olivat seuraavat: Electrolux (17,9 %), Bosch-Siemens (11,5 %), Whirlpool (10 %), Candy (9,2 %), Brandt (9 %), Merloni (9 %), Miele (10) Markkinoille on luonteenomaista useiden suurten yritysten välinen kilpailu sekä suurten jakelua tai ostoa harjoittavien yritysryhmien taholta tuleva hintapaine (5). Menneinä vuosina koneiden myynti on ollut vakaata, kun taas myynnin arvo on laskenut dramaattisesti. Tuotantokapasiteettia on järkiperäistetty laajalti. Tällä hetkellä tuotantokapasiteetin käyttöaste yhteisössä on keskimäärin 75 prosenttia. Yleisesti ottaen tilanne näillä varsin pirstoutuneilla markkinoilla näyttää heikolta verrattuna aiempaan tilanteeseen sekä muiden kotita- louskoneiden kasvaviin markkinoihin. Tilanne vaikuttaa samankaltaiselta Euroopan talousalueen markkinoilla. laajemmilla 4 Energiatehokkuus asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla (11) Neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanemiseksi kotitalouksien pesukoneiden energiankulutuksen osoitta- misen osalta (6), yhteisössä myytävät pesukoneet luoki- tellaan ja merkitään niiden energiatehokkuuden (kWh/ kg, eli kilowattitunti/täyttömäärä kiloissa) perusteella 23 päivänä toukokuuta 1995 annetun komission direktiivin 95/12/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/89/EY (7), 2 artiklan ja liitteiden I—IV mukaisesti seit- semään jäljempänä A:sta ’energiatehokkuusluokat’). Myös sopimuksessa käytetään samoja luokkia. luokkaan G:hen (12) Energiankulutus on keskeinen seikka pesukoneiden toiminnassa. Se vaikuttaa myös suurelta osin pesuko- neen käyttökustannuksiin koneiden pitkän käyttöiän (yhteisön keskiarvo on 12 vuotta) aikana. EY:n energia- merkinnän ansiosta kuluttajat voivat helposti arvioida eri energiatehokkuusluokkiin kuuluvien koneiden kustan- lisäksi nustehokkuutta. mainoskampanjoissa korostetaan usein energiatehok- kuutta, jonka avulla tuotteita eriytetään tilanteessa, jossa kuluttajat suosivat yhä enemmän ympäristöystävällisiä tuotteita. Energiatehokkuudella on siis merkitystä osto- päätöksiä tehtäessä, minkä vuoksi se vaikuttaa myös valmistajien väliseen kilpailuun. Taloudellisten näkökohtien (4) Tätä kantaa noudatettiin myös asiassa IV. M. 458 — Electrolux-AEG (EYVL C 187, 9. 7. 1994, s. 14). (5) Ks. alaviite 4. (6) EYVL L 136, 21. 6. 1995, s. 1. (7) EYVL L 338, 28. 12. 1996, s. 85. 26. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/49 (13) (14) (15) (16) Vuonna 1997 noin 10—11 prosenttia Euroopan talous- alueella myydyistä pesukoneista kuului luokkiin D—G. Näihin luokkiin kuuluvien koneiden osuus oli yli kolmasosa eräiden suurten valmistajien tuotevalikoi- masta. Mikään sopimuspuolista ei kuitenkaan valmista ainoastaan luokkiin D—G kuuluvia pesukoneita. arvona 0,23 kWh/kg, hinnankorotus olisi arviolta 1—2 prosenttia Pohjois-Euroopassa ja 8—14 prosenttia Etelä- Euroopassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, missä luokkaan D-G kuuluvien koneiden osuus on korkein. CECED:n mukaan vuosina 1978—1994 Euroopan markkinoilla myytävien pesukoneiden energiankulutus pieneni 40 prosentilla konetta kohti. Näistä parannuk- sista huolimatta pesukoneiden osuus sähkön kokonais- kulutuksesta yhteisössä on 2 prosenttia. Vaikuttaa siltä, että eri markkinatekijöistä ainoastaan energian hinta olisi ollut näiden tulosten kannalta merkityksellinen tekijä. on energiatehokkuusluokkaan Suorin keino parantaa energiatehokkuutta ja siirtyä vähentää ylempään pesuohjelmien vedenkulutusta. Lisäksi voidaan vähentää rummun pohjalle jäävän veden määrää. Energiatehok- kuuteen voidaan vaikuttaa suoraan myös tarkemmilla veden määrää mittaavilla antureilla ja kehittyneemmillä säädöillä. Tehokkuuteen voidaan vaikuttaa myös mekaa- nisten osien kehittämisellä, mihin kuuluvat induktio- moottorin korvaaminen yleismoottoreilla, painokyt- kinten parantaminen, säädeltävän termostaatin tai paremman ajastimen käyttö, pienitehoisen kuumentimen käyttö sekä koneen rummun, altaan ja tasapainon muut- taminen. Uudistukset, tällä hetkellä luokassa A olevien koneiden energiatehokkuutta voitai- siin parantaa, eivät teknologian asettamien rajoitusten vuoksi ole todennäköisiä keskipitkällä aikavälillä. joiden avulla Pesukoneen energiatehokkuus, joka korreloi positiivisesti linkousnopeuden kanssa, näyttää olevan suoraan verran- nollinen sen hintaan. Koska tuotteen eri ominaisuudet ovat toisistaan riippuvaisia, energiatehokkuuden paranta- misen vaikutuksia ei voida tarkastella täysin erillään, vaikka muut tekijät säilyvät ennallaan. Kaikki energiate- hokkuuden parantamiseksi käytetyt tekniset keinot ja ostohintoja. Tuotantoproses- korottavat joilla seihin tai komponentteihin tehtävät muutokset, koneen energiatehokkuusluokkaan D—G kuuluvan ominaisuuksia parannetaan vastaamaan luokan C edelly- tyksiä, korottavat tuotantovaiheen yksikkökustannuksia keskimäärin 6,3—60 euroa/kone (1,2—11,5 prosenttia keskimääräisistä myyntihinnoista yhteisössä) (sovellettu T&K-toiminta mukaan lukien). tuotanto- C SOPIMUS (18) Sopimuksen tavoitteet liittyvät pääasiassa i) pesuko- neiden tuotantoon ja maahantuontiin, ii) valvontaan ja raportointiin sekä iii) tekniikan kehityksen edistämiseen ja kuluttajavalistukseen. Sopimus seuraavat määräykset: sisältää 1 Tuotanto ja maahantuonti (19) Osapuolet sopivat lopettavansa seuraaviin energiatehok- kuusluokkiin kuuluvien koneiden tuotannon ja tuonnin yhteisöön: — ensimmäisessä vaiheessa 31 päivän joulukuuta 1997 jälkeen: energiatehokkuusluokkiin E, F ja G kuuluvat koneet, lukuun ottamatta niitä luokkaan E kuuluvia ja koneita, pystyakselikoneita, joiden täyttömäärä on alle 3 kiloa, — toisessa vaiheessa 31 päivän joulukuuta 1999 jälkeen: energiatehokkuusluokkaan D kuuluvat koneet, lukuun ottamatta koneita, joiden täyttömäärä on alle 3 kiloa, ja koneita, joiden linkousnopeus on alle 600 kierrosta minuutissa. (20) Lisäksi osapuolet ovat sopineet pyrkivänsä siihen, että 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä kaikkien niiden valmistamien pesukoneiden energiatehokkuus painotet- tuna keskiarvona olisi 0,24 kWh/kg. 2 Valvonta ja raportointi (21) riippumattoman konsultin valvontaan CECED laatii asetettavan tietokannan ja päivittää sitä. Konsultti raportoi vuosittain CECED:lle ja komissiolle energiate- hokkuusluokkakohtaisten tavoitteiden ja yleisen tavoit- saavuttamisesta. Riippumaton teen konsultti kokoaa yhteen valmistajien lähettämät yksilöl- liset tiedot. (0,24 kWh/kg) 3 Kuluttajavalistus ja tekniikan kehitys (17) Kustannukset eivät kuitenkaan jakaannu tasaisesti, vaan riippuvat kunkin jäsenvaltion tuotannon ja myynnin rakenteesta. tiedoista voidaan päätellä, että jos kaikkien EU:ssa myytävien pesukoneiden energiatehokkuus olisi painotettuna keski- Sopimuspuolten toimittamista (22) Osapuolet sopivat parantavansa ympäristöystävällistä pesukoneen käyttöä koskevien tietojen saatavuutta (kuinka konetta käytettäessä säästetään energiaa, pesuai- ja edistävänsä energiaa säästävän netta, vettä jne. ) tekniikan parempi määräautomatiikka, alhaisten pesulämpötilojen käyttö). (lämminvesiliitäntä, levittämistä (23) (24) (25) (26) (27) L 187/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 7. 2000 4 Täytäntöönpanon alkamisajankohta ja uudet sopi- muspuolet ei ilmoituksessa esitettyjen tietojen mukaan liity valmis- taja- tai maahantuojakohtaisia kiintiöitä. CECED:n mukaan sopimuspuolet ovat jo vuodesta 1996 alkaen katsoneet velvollisuudekseen toimia niiden ehtojen hengessä, joista ne kävivät neuvotteluja. Tutki- muksen kuluessa komissio on kerännyt tietoja, jotka osoittavat, että ennen sopimuksen voimaantuloa useat sopimuspuolena olevat valmistajat vähensivät tai lopet- tivat sellaisten pesukoneiden tuotannon, joiden valmista- minen joka tapauksessa olisi lopetettu, mikäli sopimus olisi allekirjoitettu vuonna 1996. Sopimus on avoin uusille osapuolille ja voimassa 31 päivään joulukuuta 2001 asti. Sopimuksen voimaan- tulon jälkeen sopimukseen on liittynyt muita valmistajia, esimerkiksi Arçelik (Turkki) ja Iar Siltal Srl (Italia). Mark- kinapeitto on näin ollen laajentunut alkuperäisestä ja on tällä hetkellä 95 prosenttia asian kannalta merkitykselli- sistä markkinoista. II OIKEUDELLINEN ARVIOINTI (29) Näin ollen tämän säännöksen tarkoituksena tai seurauk- sena ei ole kilpailun rajoittaminen. b) Tuotannon ja maahantuonnin rajoittaminen T a r k o i t u s r a j o i t t a a k i l p a i l u a (30) sopivat, etteivät ne tästä lähtien CECED:n jäsenet jotka eivät ole valmista tai tuo maahan pesukoneita, niiden sopimien edellytysten mukaisia. Sopimuksessa asetetaan energiatehokkuudelle normit, joiden mukaisia kaikkien osapuolten valmistamien tai maahantuomien pesukoneiden on oltava. Tämän velvoitteen nojalla osapuolet eivät enää saa valmistaa tai tuoda maahan energiatehokkuusluokkiin D—G kuuluvia koneita, mikä oli sallittua ja joita todella valmistettiin ja tuotiin maahan ennen sopimusta. A EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 81 ARTIKLAN 1 KOHTA JA ETA-SOPIMUKSEN 53 ARTIKLAN 1 KOHTA (31) EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa kielletään sellaiset yritysten väliset sopimukset tai yhdenmukais- tetut menettelytavat, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituk- sena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua yhteismark- kinoilla tai ETA:ssa tai joista seuraa, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy yhteismarkkinoilla tai ETA:ssa, ja erityisesti sellaiset sopimukset ja menettelytavat, joilla valvotaan tuotantoa tai teknistä kehitystä. 1 Yritysten tai yritysten yhteenliittymien sopi- ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat mukset CECED on yritysten yhteenliittymä. Ne CECED:n jäsenet, jotka ovat sopimuspuolia, ovat kodinkoneiden valmis- tajia tai maahantuojia taikka näiden valmistajien tai maahantuojien yhteenliittymiä. sopimusehtojen Tämän päätöksen kohteena oleva sopimus on näin ollen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritysten ja yritysten yhteenliittymien välinen sopimus. Eräiden yhteisesti vuodesta 1996 alkaen, sikäli kuin osapuolet ovat katso- neet velvollisuudekseen toimia niiden ehtojen hengessä, joista ne kävivät neuvotteluja, on myös kyseisissä EY:n perustamissopimuksen ja ETA-sopimuksen määräyksissä tarkoitettu sopimus tai vähintäänkin yhdenmukaistettu menettelytapa. noudattaminen 2 Tarkoituksena tai seurauksena kilpailun estä- minen, rajoittaminen tai vääristäminen a) Yhteinen tavoite (28) Sopimukseen sisältyy velvollisuus toimia tietyn koko alaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Tämä tavoite saavutetaan, mikäli energiatehokkuuden vähimmäisedel- lytyksiä koskevaa velvoitetta noudatetaan. Yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi noudatettavaan velvoitteeseen Ennen sopimusta eräät valmistajat keskittyivät tuotta- maan ainoastaan energiatehokkuusluokkiin A—C ja osin myös luokkaan D kuuluvia koneita. Sopimuksen avulla ne voivat varmistaa sen, etteivät muut sopimuspuolet vastaa kuluttajien luokkiin D—G kuuluvien koneiden kysyntään. Tämä varmuus on tärkeää markkinoilla, joilla kysyntä on vakiintunut, joilla on vahvoja kilpailijoita ja joilla myyntimahdollisuuksia ollen sopimus estää valmistajien ja maahantuojien kilpailun koko energiatehokkuusluokkien sarjassa, mikä oli mahdollista ennen sopimusta. etsitään. Näin on epätodennäköistä, Sopimus kaventaa kuluttajien valintamahdollisuuksia nykyisestä; energiatehokkuusluokkien A—G sijaan valit- tavana ovat vain luokat A—C ja osin myös luokka D. Teknologian asettamien rajoitusten vuoksi lyhyellä aika- välillä että merkityksellisillä markkinoilla tuotetaan nykyisen laajuista valikoimaa eri energiatehokkuusluokkiin kuuluvia koneita. Näin ollen sopimuksen vuoksi jakelijat ja jälleenmyyjät sekä lopulta myös kuluttajat eivät voi valita eri koneluokkien välillä, joita muutoin olisi saatavilla. Sopimuksella siis poiste- taan teknisiä eroavaisuuksia ja vähennetään kuluttajien valintamahdollisuuksia. rajoitetaan sopimuspuolten Sopimuksella vapautta valmistaa tai tuoda maahan haluamiaan koneita, ja sen tarkoituksena on kontrolloida yhtä tuotteen merkittävää ominaisuutta, jolla kilpaillaan asian kannalta merkityk- sellisillä markkinoilla; näin ollen sopimus rajoittaa sopi- muspuolten välistä kilpailua. Sopimus lisää vääjäämättä niiden valmistajien tuotanto- kustannuksia, jotka ovat aiemmin valmistaneet nyt kiel- lettäviä koneita. Parannuksia tarvitsevien pesukonemal- lien uusiin vähimmäisnormeihin mukauttamisen kustan- nusarvioista voidaan päätellä, että tuotanto- ja yksikkö- kustannukset kasvavat huomattavasti, vaikkakaan eivät liiallisesti. Sopimus nostaa näin ollen lyhyellä aikavälillä kyseisten mallien hintaa ja siten myös eräiden valmista- johtuen niiden jien tuotevalikoiman hintaa. Tästä kustannukset kohoavat lähemmäs kilpailijoiden hintoja, jolloin hintakilpailu vääristyy. ja hinnat asettuvat (32) (33) (34) 26. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/51 (35) (36) (37) (38) (39) Sopimuksella ei suoraan rajoiteta tuotannon määrää, sillä tehokkaampien koneiden on periaatteessa tarkoitus korvata koneet, joiden valmistus lopetetaan. Jos sopi- muksella on ylipäänsä vaikutuksia tuotantoon, ne ovat vähäiset ja niitä ilmenee ainoastaan välillisesti kysynnän supistumisen kautta. Tämä puolestaan riippuu hintajous- tosta, joka on alhainen pesukoneiden kohdalla, kun sitä tarkastellaan erillään muista tekijöistä. laskee, Sopimuksen seurauksena sähkönkulutus sillä sähkö on keskeinen tekijä pesukoneiden toiminnassa. CECED:n mukaan sopimuksella todennäköisesti vähen- netään sähkön tuotantoa 7,5 terawattitunnilla (TWh) sähkönkulutuksesta (pesukoneiden vuonna 1995 oli noin 38 TWh), kun varastojen uudis- taminen on saatettu loppuun. Sopimuksella on siis joka on mukau- vaikutusta niin tuotantokapasiteettiin, tettu tiettyyn kysyntään, kuin sähköntuottajiin, joiden kokonaistuotanto pienenee kahdella prosentilla. yhteisön osuus jonka nojalla sopimuspuolia Sopimuksen, estetään valmistamasta tai tuomasta maahan energiatehokkuus- luokkiin D—G kuuluvia pesukoneita, tarkoituksena on näin ollen kilpailun rajoittaminen tai vääristäminen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA- sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. c) Tiedonvaihto Sopimuksen nojalla sopimuspuolten on toimitettava pesukoneiden vuosittaisesta myynnistään tietoa, joka on eritelty energiankulutusluokittain. Tiedonvaihto toteute- taan riippumattoman notaarin kautta, jonka tehtävänä on koota kunkin yksittäisen valmistajan luottamukselli- sesti toimittamat tuotanto- ja myyntitiedot. Kilpailijoiden käyttöön annetaan ainoastaan yhdistettyjä tietoja edel- tävän pirstoutuneilla yhteisön markkinoilla. vuoden myynnistä muutoin arvioinnin toiminnan ja Edistymisen kannalta tärkeän tiedonvaihdon tarkoituksena ei ole rajoittaa kilpailua eikä siitä seuraa, että kilpailu rajoittuu. sopimuksen (42) (43) 3 Merkittävä vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Sähkönkulutus on yksi merkittävä ostoperuste ja samalla johon kilpailu merkityksellisillä markkinoilla tekijä, perustuu; 24 kappaleessa lueteltujen sopimuspuolten markkinaosuus näillä markkinoilla on yli 95 prosenttia. Sopimuksen vaikutukset todennäköisesti vaihtelevat eri puolilla Euroopan talousaluetta. Koska tuottajilla on vain muutamia tuotantolaitoksia, joista ne toimittavat koko ETA:an, sopimus vaikuttaa siihen, millaista tuotevali- koimaa ne valmistajat, jotka ennen vuotta 1996 valmis- tivat energiatehokkuusluokkiin D—G kuuluvia koneita, tuovat yhdestä jäsenvaltiosta toiseen. (44) Myynnin koostumuksesta riippuen nykyisen tuotevali- koiman laadun paranemisesta johtuvat hinnankorotukset jakautuvat epätasaisesti jäsenvaltioiden välillä. Tämä vaikuttaa suorassa suhteessa niiden koneiden kysyntä- osuuteen, joiden valmistaminen lopetetaan kaikilla kansallisilla markkinoilla. Näiden koneiden osuus on suurin niissä viidessä jäsenvaltiossa, joissa pesukoneiden tehokkuus on EU:n keskiarvon alapuolella. (45) Kun sopimus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön vuoteen 2001 mennessä, 1 718:n energiatehokkuusluok- kiin D, E, F ja G kuuluvan mallin valmistus ja tuonti loppuu. Yhteisössä oli vuonna 1995 tarjolla yhteensä 2 730 mallia (eli lopetettavien mallien osuus on hieman alle 63 prosenttia). Yksikkökohtaista myyntiä tarkastel- taessa voidaan todeta, että markkinoilta pois vedettävien koneiden osuus on 10—11 prosenttia yhteisön vuoden 1997 kokonaismyynnistä. Myynnin määränä ilmaistuna tämä vastaa lähes Italian, Ruotsin ja Benelux-maiden yhteenlaskettuja markkinoita. (46) Näin ollen on todennäköistä, että sopimus vaikuttaa merkittävästi kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kaup- paan EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. B EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 81 ARTIKLAN 3 KOHTA JA ETA-SOPIMUKSEN 53 ARTIKLAN 3 KOHTA d) Kuluttajavalistus ja energiaa säästävän teknologian levittä- minen 1 Taloudellinen ja tekninen kehitys sekä kuluttajille koituvat hyödyt (40) Sopimukseen sisältyvän sitoumuksen mukaisena yleisenä tavoitteena on tarjota kuluttajille parempaa tietoa pesu- koneiden taloudellisemmasta käytöstä. Energiaa sääs- tävän teknologian levittämiskeinojen osalta sopimuspuo- lille ei aseteta eritysrajoituksia. (41) Kyseisillä sitoumuksilla ei rajoiteta kilpailua. (47) Sitoumuksen tarkoituksena on pienentää uusien pesuko- neiden energiankulutusta vähintään 15—20 prosenttia (vuoden 1994 pesukonemalleja koskevien tietojen mukaan). CECED:n mukaan vuonna 2015 säästettäisiin 7,5 TWh vuoden 1995 pesukoneiden kulutuksesta yhteisössä (joka oli noin 38 TWh), jos poistettavat pesu- konemallit korvataan vastaavalla määrällä tällä hetkellä markkinoilla olevia energiatehokkuusluokkiin A—C kuuluvia koneita. L 187/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 7. 2000 (48) Ellei muita tekijöitä oteta huomioon, vähemmän sähköä kuluttavat pesukoneet ovat objektiivisesti tarkasteltuina tehokkaampia. Alhaisempi energiankulutus teknisesti vähentää välillisesti sähköntuotannon saastuttavuutta. Jos konekannalla on tulevaisuudessa kaikki nykyisen tuottaa konekannan käyttöominaisuudet, mutta vähemmän välillisiä saasteita, on nykyistä vastaavan pesukonekannan käyttö taloudellisempaa kuin ilman sopimusta. se (49) Nämä neljän vuoden kuluessa sopimuksen täytäntöön- panosta mahdollisesti aiheutuvat parannukset ovat merkittäviä aiempaan kehitykseen verrattuna. Jos ener- giatehokkuus kehittyisi samalla nopeudella kuin se on kehittynyt ennen sopimusta vuosina 1978—1994, 20 prosentin parannus saavutettaisiin neljän vuoden sijaan kahdeksassa vuodessa. On osoitettavissa, että tulokset saavutetaan nopeammin ja varmemmin, mutta ei ole todisteita siitä, että vaikutukset käyttäytymiseen mitätöi- sivät tehokkuuslukujen kehityksen (8). (50) (51) (52) kannustaa todennäköisesti Sopimus keskittämään ja kehitystoiminnan energiatehok- tulevan tutkimus- kuuden parantamiseen, jotta energiatehokkuusluokan A teknologian rajat pystyttäisiin ylittämään, mikä mahdol- listaisi valmistajien välisen tuotedifferoinnin pitkällä aikavälillä (9). CECED arvioi, että vuoteen 2010 mennessä vältyttäisiin 3,5 megatonnilta hiilidioksidisaasteita, 17 kilotonnilta rikkidioksidisaasteita ja 6 kilotonnilta typpioksidisaas- teita (keskimääräisten päästöjen mukaan laskettuna). Vaikka päästöihin vaikutetaan tehokkaammin siinä vaiheessa, jolloin sähköä tuotetaan, sopimuksesta koituu kuluttajille niin yksilöllisiä kuin kollektiivisiakin etuja. a) Yksilölliset taloudelliset hyödyt (55) (56) ajassa, Taso, jolle vähimmäistehokkuuden normi on asetettu, tuottaa yksittäisille kuluttajille kohtuullisen korvauksen hankintakustannukset vaikka kohtuullisessa ovatkin korkeammat juuri CECED:n asettamista tiukem- mista normeista johtuen. Alhaisempien sähkölaskujen ansiosta parannettujen koneiden korkeamman ostohinnan 9—40 kuukaudessa (riippuen lähinnä käyttömäärästä ja sähkön hinnasta). kuluttajat takaisin saavat muutos voi lisätä kilpailua muiden tuoteominaisuuksien, myös hinnan, osalta. Vaikka pesukoneiden vähimmäis- hinta todennäköisesti nousee, on mahdollista, että luok- kiin A ja B kuuluvien koneiden myyntihinta laskee. Markkinoilla, joilla on voimakasta valmistajien välistä kilpailua ja jakelua harjoittavilla yrityksillä on neuvotte- luvoimaa, nämä edut todennäköisesti päätyvät kulutta- jille. (54) Jos nämä kilpailua edistävät vaikutukset toteutuvat, hintahaitarin kaventuminen ja keskimääräisten myynti- hintojen kohoaminen olisi vähäisempää kuin muutoin on odotettavissa. b) Kollektiiviset ympäristöhyödyt EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan mukaan ympä- ristövahingot on torjuttava niiden lähteenä. Yhteisö pyrkii luonnonvarojen järkevään käyttöön, jossa otetaan huomioon toiminnan mahdolliset hyödyt ja kustan- nukset. CECED:n sopimuksen kaltaisten sopimusten on tuotava kustannuksia suurempaa taloudellista hyötyä sekä noudatettava kilpailusääntöjä (10). Vaikka sähkö ei ole ehtyvä luonnonvara eikä kulutusta vähentämällä vähennetä lähteellä tapahtuvia päästöjä, saastumisen kustannukset voidaan ottaa huomioon. Komissio arvioi (vältettävissä olevien) hiilidioksidipääs- töjen aiheuttamien marginaalivahinkojen (niin sanotut ulkoiset kustannukset) olevan 41—61 euroa jokaista säästynyttä hiilidioksiditonnia kohti. Euroopan tasolla vältettyjen rikkidioksidihaittojen määrä on 4 000— 7 000 euroa/tonni ja typpioksidihaittojen 3 000—5 000 euroa/tonni (11). Kohtuudella että CECED:n sopimuksen aiheuttamat yhteenlasketut sosiaa- liset hyödyt ovat yli seitsemän kertaa suuremmat kuin energiatehokkaampien pesukoneiden ostokustannusten nousu. Nämä yhteiskunnalliset ympäristötulokset antai- sivat riittävässä määrin kuluttajille kohtuullisen osan hyödyistä, vaikka hyötyjä yksittäisille koneiden ostajille ei syntyisi. voidaan olettaa, (53) Koska sopimuksella poistetaan energiatehokkuusluok- kaan D ja sen alapuolelle kuuluvat mallit, on vaikeaa vaikutuksia niiden pesukoneluokkien ja ennakoida -mallien hintaan, joita sopimus ei suoraan koske. Yhtä pienentävä tuoteominaisuutta (energiankulutusta) (57) Niin nykyisissä energiatehokkuusluokissa A—C kuin luokan A rajojen ylittävissä koneissa odotetun energiate- hokkuuden lisääntymisen, normin kustannushyötysuh- teen ja yksittäisille käyttäjille koituvan hyödyn perus- teella voidaan päätellä, että sopimus todennäköisesti edistää teknistä ja taloudellista kehitystä samalla kun kuluttajat saavat osansa hyödyistä. (8) Ostajat ovat kiinnostuneita pesukoneen ominaisuuksista. Kun käyttö- kustannukset vähentävät käyttötiheyttä ja näin ollen absoluuttista energiankulutusta kilogrammoina suhteessa kWh/kg), näiden kustannusten aleneminen kannustaa lisä- käyttöä. Käytön lisääntyminen voi olla merkittävämpää kuin suhteel- lisen kulutuksen aleneminen (eli kWh / pesty vaatekilo). vaatteiden (pestyjen paino (9) Näin ollen nykyisiä EY:n energiamerkintäjärjestelmään kuuluvia ener- giatehokkuusluokkia voitaisiin arvioida teknisen edistyksen valossa. (10) Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan poliit- tarkistamisesta tisen toimintaohjelman ”Kohti kestävää kehitystä” tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2179/ 98/EY 3 artiklan 1 kohdan f alakohta ja 7 artikla (EYVL L 275, 10. 10. 1998, s. 1). (11) Nämä arvot on laskettu tämänhetkisten tietojen mukaan ja niitä on tarkistettava ottaen huomioon tuleva tutkimustoi- mahdollisesti minta. 26. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/53 (58) (59) (60) (61) (62) 2 Rajoitusten välttämättömyys Sopimuksessa ei aseteta sopimuspuolille rajoituksia, jotka eivät liity tai jotka ovat tarpeettomia sopimuksen tavoitteiden ja hyötyjen toteutumisen kannalta. Vaikka sopimuksella kielletään tiettyjen energiatehokkuusluok- kien valmistaminen, sillä ei edellytetä tiettyjen teknisten keinojen soveltamista miniminormin saavuttamiseksi, eikä sillä määrätä muitakaan rajoituksia tuotteille tai sopimuspuolten kauppatavoille. Pesukoneiden sähkönkulutuksen alentamisen osalta sopi- mukseen on valittu yksittäisten tuotteiden ominaisuuk- siin perustuva lähestymistapa. Komissio on tutkinut, olisiko mahdollista löytää muihin lähestymistapoihin perustuvia vähemmän rajoittavia vaihtoehtoja, joiden avulla sähkönkulutusta voitaisiin vähentää. Sopimus- puolet voisivat teoriassa rajoittaa sopimuksensa esimer- kiksi koko teollisuudenalaa koskevaan tavoitteeseen pyrkimiseen ja tiedotuskampanjoihin sekä keskittää huomionsa EU:n ekotuotemerkin arviointiperusteiden täyttämiseen. a) Koko teollisuudenalaa koskeva tavoite Koko teollisuudenalaa koskevan tavoitteen tiukenta- minen voisi teoriassa johtaa välillisesti saastumisen vähe- nemiseen. Samalla valmistajille ja maahantuojille jäisi enemmän liikkumavaraa kuin siinä tapauksessa, että sovellettava laissa säädettyä vähimmäis- niiden olisi normia. toimivat yhteisen sopimuspuolet tavoitteen edellyttämällä tavalla, ne voisivat vapaasti päättää osuudesta omassa tuotevalikoimassaan; näin tasoitettaisiin ylimpien luokkien A ja B hallitsevaa asemaa sekä luokan C alapuolelle sijoittuvien koneiden vähäistä osuutta. energiatehokkuusluokan Jos kaikki kunkin Tällainen järjestelmä aiheuttaisi kuitenkin hankaluuksia, jotka vaarantaisivat odotettujen tulosten saavuttamisen. Näillä nimenomaisilla markkinoilla ostajat, joilla on neuvotteluvoimaa, voisivat keskittää tilauksensa energia- tehokkuusluokan C alapuolella oleviin luokkiin. Yksi- puolinen päätös lopettaa kyseisten koneiden tuotanto voisi estää tämän, mutta käytännössä se merkitsisi vähimmäisnormin ongelma voidaan ratkaista ainoastaan jakelijoiden ja vähittäismyy- jien kanssa tällainen sopimus olisi ylipäänsä mahdollinen, sen täytäntöön- pano- ja valvontakustannukset olisivat korkeammat ja se voisi olla nykyistäkin rajoittavampi. soveltamista. Kyseinen sopimuksella. tehtävällä Jos b) Tiedotuskampanjat tiedotuskampanjat, jotka ovat osa sopimuksia, Pelkät eivät ole yhtä tehokkaita kuin normi. Kuten jo mainit- tiin, yhteisön nykyinen energiamerkintä antaa kuluttajille tarpeelliset tiedot energiankulutuksesta. On kuitenkin olemassa todisteita siitä, että koska ulkoiset kustan- nukset eivät täysin ilmene kuluttajien ostopäätöksistä, tiedonvälitys ei ole riittävä keino toteuttamaan sopi- muksen ympäristölliset hyödyt täysin. Lisäksi sopimuk- sessa korostettu tieto liittyy koneen käyttöedellytyksiin, jotka mahdollistavat sähkönkulutuksen pienentämisen enemmän kuin koneen tekninen tehokkuusaste edel- lyttää. Nämä kampanjat siis täydentävät normia, mutta eivät korvaa sitä. c) Ekotuotemerkki joihin kuuluvat Pesukoneille myönnettävää yhteisön ekotuotemerkkiä koskevista ekologisista arviointiperusteista 11 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä komission päätöksessä 96/ 461/EY (12) määritellään pesukoneiden ekologiset ar- viointiperusteet, energiankulutus (merkintä voidaan myöntää energiatehokkuusluokkiin A ja B kuuluville pesukoneille), veden- ja pesuaineenku- lutus sekä kuluttajavalistus. Ekotuotemerkki on myön- netty eräille valmistajille. On kuitenkin muistettava, että yksi yhteisön ekotuotemerkin tärkeimmistä ominaisuuk- sista on sen valikoivuus. Merkki myönnetään ainoastaan sellaisille tuotteille, jotka omassa tuoteryhmässään kuor- mittavat vähiten ympäristöä. Se on väline, jolla palkitaan ympäristöystävällisin luokka. Toisaalta CECED:n sopi- muksella pyritään poistamaan markkinoilta sellaiset joiden energiatehokkuus on heikoin (luokat tuotteet, D—G). Ekotuotemerkkiä ei siis ole tarkoitus myöntää sopimuksessa tarkoitetuille tuotteille. Sopimus ja ekotuo- temerkki täydentävät ja tukevat toisiaan. Sopimuspuo- lilla on mahdollisuus sopimuksen noudattamisen lisäksi joka voisi myös soveltaa ekotuotemerkkijärjestelmää, toimia edistää pesukoneiden ympäristöystävällisyyttä. täydentävänä keinona 3 Kilpailu markkinoilla säilyy tekijät Suurimmat jakelijat ovat yhtä mieltä siitä, että hinnan, tuotteen imagon ja teknisen suorituskyvyn kaltaiset energiatehokkuutta muut enemmän Sopimuksen voimaantulon jälkeen tuottajat voivat kuitenkin edel- leenkin valmistaa kolmeen energiatehokkuusluokkaan (A—C, osin myös luokkaan D) kuuluvia koneita. vaikuttaa ostopäätöksiin. voivat kuluttajien Sopimuksen ehtoihin ei sisälly tarpeettomia rajoituksia, eikä siinä tosiasiallisestikaan määrätä tietyistä keinoista energiatehokkuuden parantamiseksi. Energiatehokkuus- luokkiin A—C kuuluvien koneiden valmistamiseen tarvittava teknologia on kaikkien valmistajien saatavilla. Sopimuspuolilla on näin ollen runsaasti teknistä valin- nanvaraa, jolla ne voivat kilpailla energiatehokkuutta koskevan vähimmäisnormin noudattamiseksi. (63) (64) (65) (12) EYVL L 191, 1. 8. 1996, s. 56. L 187/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 7. 2000 (66) energiatehokkuusluokkiin D—F kuuluvien Vaikka koneiden osuus kokonaismyynnistä on merkittävä, noin 90 prosenttia markkinoista (vuonna 1996) jää sopi- muksen soveltamisalan ulkopuolelle. Koska kolmannet osapuolet voivat vapaasti valmistaa ja tuoda maahan näiden luokkien alapuolella olevia koneita, sopimus ei lisää tuntuvasti ETA-markkinoille pääsyn esteitä. (67) Näin ollen voidaan päätellä, että sekä EY:n perustamisso- pimuksen 81 artiklan 3 kohdan että ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan edellytykset täyttyvät. 4 Poikkeuksen kesto (68) Asetuksen N:o 17 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti perus- tamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamista koskeva päätös on tehtävä määräajaksi. Kuten ilmoituk- sesta käy ilmi, sopimuspuolten sopimat velvoitteet ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2001 asti. Näin ollen tämän syytä noudattaa edellä mainittua aikarajaa, keston määrittelyssä päätöksen on muksen 81 artiklan 1 kohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan määräyksiä ei 22 päivästä lokakuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2001 sovelleta direktiivissä 95/12/EY määriteltyihin energiatehokkuusluokkiin D—G kuuluvien kotitalouspesukoneiden tuotantoa ja maahan- jonka on 24 päivänä syys- tuontia koskevaan sopimukseen, kuuta 1997 tehnyt Conseil Européen de la Construction d'Appareils Domestiques ja eräät sen jäsenistä. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu seuraavalle yhteenliittymälle: Conseil Européen de la Construction d'Appareils Domestiques (CECED) Diamant Building Boulevard A. Reyers / A. Reyerslaan 80 B-1030 Bruxelles/Brussel. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 1999. 1 artikla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan yhteisön perustamissopi- Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: 2000/475/EG: Kommissionens beslut av den 24 januari 1999 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet (Ärende IV.F.1/36.718 - Ceced) [delgivet med nr K(1999) 5064] (Text av betydelse för EES) (Endast den engelska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
competition
energy consumption
energy saving
household electrical appliance
inter-company agreement

formats: html pdf print

text: 26. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 187/47 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 24 januari 1999 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet (Ärende IV. F. 1/36. 718 – Ceced) [delgivet med nr K(1999) 5064] (Endast den engelska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (2000/475/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT FÖLJANDE BESLUT av följande skäl: med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, I. FAKTA med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, A. PARTERNA med beaktande av rådets förordning nr 17 av den 6 februari 1962, första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86 (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1216/ 1999 (2), särskilt artikel 6 i denna, med beaktande av ansökan av den 22 oktober 1997 om icke- ingripandebesked eller undantag som Conseil Européen de la Construction d'Appareils Domestiques (Ceced) lämnade in den 22 oktober 1997 enligt artiklarna 2 och 4 i förordning nr 17 med avseende på ett avtal som ingicks av Ceced och någon av dess medlemmar den 24 september 1997, med beaktande av sammandraget av ansökan, som offentlig- gjorts i enlighet med artikel 19. 3 i förordning nr 17 och artikel 3 i protokoll 21 till EES-avtalet (3), efter samråd med Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor, och (1) EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EGT L 148, 15. 6. 1999, s. 5. (3) EGT C 382, 9. 12. 1998, s. 6. (1) (2) Ceced är en organisation med säte i Bryssel som bildades 1959 enligt belgisk lagstiftning. Den omfattar tillverkare av hushållsapparater och nationella branschorganisa- tioner. Samtidigt som organisationen Ceced själv är part i det avtal som den anmälde för de övriga parternas räkning har den dessutom anförtrotts flera uppdrag som anknyter till genomförandet av avtalet. Till Ceced hör företag som tillverkar och säljer ett brett sortiment av hushållsapparater under olika varumärken i i avtalet är nationella olika medlemsstater. Parter branschorganisationer och tillverkare som antingen är direkta parter i avtalet eller bundna av detta genom medlemskap i en nationell branschorganisation. Tillverkare som är direkta avtalsparter är Atag Kitchen Group BV, Bosch Siemens Hausgeräte GmbH, Brandt SA, Candy Elettrodomestici Srl, Electrolux Holdings Ltd, Merloni Elettrodomestici Spa, Miele & Cie GmbH & Co och Whirlpool Europe Srl. Tillverkare som är parter i avtalet genom en nationell branschorganisation är Antonio Merloni Spa, Dolmar SA, Fagor Electrodomésticos S. Coop. och Smeg Spa. L 187/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 7. 2000 Nationella branschorganisationer som är parter i avtalet är AMDEA (Förenade kungariket), ANFEL (Spanien), FAPE (Spanien), ANIE (Italien), EHA (Sverige), FABRI- METAL (Belgien), FEEI (Österrike), FENA (Danmark), GIFAM (Frankrike), VLEHAN (Nederländerna), ZVEI (Tyskland), BESD (Turkiet), FEA (Schweiz) och NEL (Norge). B. RELEVANT MARKNAD OCH PARTERNAS STÄLLNING 1. Produktmarknad Ingen alternativ Avtalet gäller marknaden för privata tvättmaskiner som används i hushåll för tvätt av textilier för privat bruk (hushållstvättmaskiner). tvättmetod, såsom handtvätt, tvätterier, kemtvätt och gemensamt ägda maskiner kan i någon nämnvärd utsträckning ersätta tvättmaskiner i västerlandet. Därför kan man inte urskilja någon annan större produktmarknad som skulle innefatta andra apparater inom en enda produkt- marknad. Tvättmaskiner kan klassificeras enligt tvättkapacitet, centrifugeringshastighet, vatten- och energiförbrukning, programfinesser osv. På grund av att tvättmaskinerna har ett liknande användningsändamål ur efterfrågesyn- punkt, utgör de olika segmenten dock inte separata produktmarknader. 3. Parternas ställning, marknadsläge (8) (9) De tillverkare som undertecknat avtalet har ungefär 90 % av EES-marknaden. Deras marknadsandelar under 1996 var följande: Electrolux 17,9 %, Bosch Siemens 11,5 %, Whirlpool 10 %, Candy 9,2 %, Brandt 9 %, Merloni 9 %, Miele 4,8 %, Fagor 2,6 %, Atag 0,3 %, Dolmar 0,1 %, Smeg 0,1 %, tredjepartstillverkning från Ceced-medlemmar 16 %. I likhet med situationen för andra traditionella hushålls- apparater är marknaden för tvättmaskiner uppenbart mättad. Andelen hushåll med tvättmaskin i gemen- skapen börjar stagnera, och ligger inom intervallet 96 % (i Spanien) och 77 % (i Sverige). Förnyandet av instal- lerad utrustning och sociodemografiska trender, såsom antalet hushåll och deras storlek, är de viktigaste driv- krafterna för efterfrågan. en omfattande (10) Marknaden kännetecknas av konkurrens från flera stora konkurrenter och av stora distributions- och inköpsorga- nisationer (5). Under tidigare år har försäljningen av tvättmaskiner varit stabil, medan försäljningsvärdena har minskat dramatiskt. Produktionskapaciteten har genom- gått rationalisering. För närvarande utnyttjas i genomsnitt 75 % av kapaciteten inom gemen- skapen. Den övergripande situationen på marknaden, som är relativt splittrad, verkar stagnerad jämfört med såväl den tidigare situationen som med andra snabbvä- xande marknader för hushållsapparater. Det finns inget som tyder på att situationen är annorlunda på den större EES-marknaden. 4. Energieffektivitet på den relevanta marknaden 2. Geografisk marknad finns inga betydande tekniska och ekonomiska Det handelshinder. Trots låga transportkostnader och icke sofistikerad teknik är importen till EES obetydlig och uppgår till endast 5–7 % av den slutliga försäljningen. Stora tillverkare har knappast fler än tre fabriker inom EES, från vilka de levererar till hela marknaden. Liknande distributionskanaler används i olika medlemsstater, inbe- gripet specialiserade kedjor och varuhus, även om det sker i varierande omfattning. Även om vissa varumärken är dominerande i vissa medlemsstater, är samma stora tillverkare verksamma inom hela EES. Dessutom är förvärvet av ett lokalt varu- märke en allmänt utbredd praxis för att främja mark- nadspenetrering. Potentiell konkurrens från grupper med verksamhet i andra medlemsstater hotar därför direkt dem som är verksamma på varje nationell marknad. (11) (12) Enligt artikel 2 och bilagorna I–IV i kommissionens direktiv 95/12/EG av den 23 maj 1995 (6) om genomfö- rande av rådets direktiv 92/75/EEG om energimärkning av tvättmaskiner, ändrad genom direktiv 96/89/EG (7), klassificeras och märks tvättmaskiner som säljs i gemen- skapen enligt energieffektivitet (kWh/kg, dvs. kilowatt- timmar per kilo tvätt) i sju olika klasser från A till G (energieffektivitetsklasser). Avtalet av sådana energieffektivitetsklasser. använder sig Elförbrukningen är väsentlig för driften av tvättmaskiner. Den utgör också en stor del av driftskostnaderna under tvättmaskinernas långa livstid (tolv år i genomsnitt i gemenskapen). Genom gemenskapens energimärke kan konsumenterna lätt bedöma hur kostnadseffektivt ett I alternativ är bland olika energieffektivitetsklasser. reklamkampanjerna förutom ekonomiska framhävs faktorer ofta även energieffektivitet. På det sättet profi- läge där miljövänlighet lerar man produkterna i ett lockar Energieffektiviteten konsumenter. påverkar köpbesluten och därmed konkurrensen mellan tillverkarna. fler allt (3) (4) (5) (6) (7) Den relevanta marknaden är därför marknaden för hushållstvättmaskiner inom EES (4). (4) Denna uppfattning stämmer också överens med ärende IV. M. 458 Electrolux-AEG (EGT C 187, 9. 7. 1994, s. 14). (5) Se fotnot 4. (6) EGT L 136, 21. 6. 1995, s. 1. (7) EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 85. 26. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 187/49 (13) År 1997 hörde omkring 10–11 % av de tvättmaskiner som såldes inom EES till energieffektivitetsklasserna D–G. För vissa stora tillverkare var andelen sådana tvätt- maskiner i deras produkturval större än en tredjedel. Ingen av parterna i avtalet tillverkar dock enbart tvätt- maskiner i energieffektivitetsklasserna D–G. (14) Enligt Ceced minskade tvättmaskinernas energiförbruk- ning med 40 % per enhet på den europeiska marknaden mellan 1978 och 1994. Trots sådana förbättringar uppgår elförbrukningen till följd av användningen av tvättmaskiner till sammanlagt 2 % av den totala elför- brukningen i gemenskapen. Det finns inget som tyder på att andra marknadsfaktorer än energipriserna har spelat för att spontant åstadkomma någon betydande roll sådana resultat för branschen som helhet. (15) Det mest direkta sättet att öka energieffektiviteten och därmed uppgradera tvättmaskinerna till högre energief- fektivitetsklasser är att minska den vattenmängd som används under tvättprocessen. Ytterligare ett sätt är att minska mängden ”fritt vatten” på tvättrummans botten. Andra förbättringar som indirekt bidrar till energieffekti- viteten är exaktare sensorer för mätning av vattennivån och känsligare kontroller. Uppgraderingar av olika mekaniska komponenter bidrar också till en övergri- pande ökning av energieffektiviteten. Detta innefattar induktionsmotorer ersätts med alls- bland annat att trömsmotorer, att tryckknappar uppgraderas, att en reglerbar termostat eller en mer sofistikerad tidsstyrning används, att uppvärmningselement med låg effektför- brukning tas i bruk och att tvättrumman, tvättbehållaren och balanskontrollen konstrueras om. Några ytterligare förbättringar som ökar energieffektiviteten för tvättma- skiner som för närvarande hör till energieffektivitetsklass A är inte sannolika på medellång sikt på grund av tekniska begränsningar. (16) Tvättmaskiners energieffektivitet, som i sig korrelerar positivt med centrifugeringshastigheten, verkar stå i direkt proportion till deras pris. På grund av ett ömsesi- digt funktionellt beroendeförhållande mellan olika produktkännetecken är det inte möjligt att helt isolera effekterna av ökad energieffektivitet, medan övriga para- metrar förblir oförändrade. Alla sätt att tekniskt öka energieffektiviteten omvandlas till högre produktions- och inköpskostnader. Den ungefärliga kostnadsökningen per enhet för att uppgradera en tvättmaskin från energi- effektivitetsklass G–D till energieffektivitetsklass C, inklu- sive kostnader för tillämpad forskning och utveckling samt för ändring av produktionsprocesser eller kompo- nenter, uppskattas till omkring 6,3–60 euro per tvättma- skin (1,2–11,5 % av de genomsnittliga försäljningspri- serna i gemenskapen) på produktionsstadiet. (17) sammansatt Sådana kostnader fördelas dock ojämnt beroende på hur tillverkningen och försäljningen är i medlemsstaterna. Parterna har uppgett att om alla tvätt- maskiner som säljs i gemenskapen skulle nå en viktad genomsnittlig energieffektivitet på 0,23 kWh/kg, skulle prisökningen bli uppskattningsvis 1–2 % i Nordeuropa och 8–14 % i Sydeuropa och Förenade kungariket, som har den största andelen tvättmaskiner i energieffektivi- tetsklasserna D–G. C. AVTALET (18) Avtalet har främst tre syften, nämligen i) tillverkning och import av tvättmaskiner, ii) övervakning och rappor- tering, iii) främjande av teknisk utveckling samt konsu- mentupplysning. Det innehåller följande bestämmelser. 1. Produktion och import (19) Parterna kommer överens om att sluta tillverka eller importera till gemenskapen följande kategorier av tvätt- maskiner: — Som ett första steg efter den 31 december 1997 tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna E, F och G, (med undantag för tvättmaskiner i klass E med en tvättkapacitet under 3 kg och maskiner med vertikal axel). — Som ett andra steg efter den 31 december 1999 energieffektivitetsklass D, med tvättmaskiner undantag för tvättmaskiner med en tvättkapacitet under 3 kg och tvättmaskiner med en lägre centrifu- geringshastighet än 600 varv i minuten. i (20) Vidare kommer parterna överens om att samverka för att uppnå en viktad energieffektivitet på 0,24 kWh/kg fram till den 31 december 2000 för alla kWh tvättma- skiner som tillverkas. (21) (22) 2. Övervakning och rapportering Ceced kommer att upprätta och uppdatera en databas som övervakas av en oberoende konsult, som kommer att avge en årlig rapport till Ceced och kommissionen om hur målen nås för de enskilda energieffektivitetsklas- fråga om det övergripande målet på serna och i 0,2 kWh/kg. Den oberoende konsulten kommer att samla in individuell lämnas av varje tillverkare. information som skall 3. Konsumentupplysning och tekniska förbättringar Parterna är överens om att förbättra tillgången på infor- mation om en miljömedveten användning av tvättma- skiner (hur tvättmaskinen skall användas med mindre energi, tvättmedel och vatten) och att främja en större spridning av energisparande teknik (varmvattenanslut- ning, tekniska förbättringar för att uppnå en effektivare tvättprocess) och metoder (låga tvättemperaturer). L 187/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 7. 2000 4. Datum för genomförande och nya avtalsparter (23) Enligt Ceced hade parterna redan från och med 1996 känt sig förpliktade att i sin verksamhet ta hänsyn till de villkor de kommit överens om. I samband med sin information undersökning har kommissionen samlat som visar att ett antal tillverkare som var parter i avtalet innan avtalet trädde i kraft radikalt minskade eller helt upphörde med tillverkningen av tvättmaskiner i sådana energieffektivitetsklasser som skulle ha tagits ur produk- tion om avtalet hade undertecknats 1996. (24) Avtalet är öppet för nya deltagare och gäller till och med den 31 december 2001. Sedan avtalet trädde i kraft har andra tillverkare, exempelvis Arçelik (Turkiet) och Iar Siltal Srl (Italien), anslutit sig till det. Den ursprungliga täckningen av marknaden utvidgas därmed till 95 % av den relevanta marknaden. II. RÄTTSLIG BEDÖMNING A. ARTIKEL 81. 1 I EG-FÖRDRAGET OCH ARTIKEL 53. 1 I EES-AVTALET (25) I artikel 81. 1 i EG-fördraget och artikel 53. 1 i EES- avtalet förbjuds alla avtal eller samordnade förfaranden mellan företag och sammanslutningar av företag som kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inom den gemensamma mark- naden eller EES, särskilt sådana som innebär att produk- tion eller teknisk utveckling begränsas eller kontrolleras. 1. Avtal samordnade företag eller företagssammanslutningar eller förfaranden mellan (26) är Ceced en företagssammanslutning. De Ceced- medlemmar som är parter i avtalet är tillverkare eller importörer av hushållsapparater, eller sammanslutningar av sådana tillverkare eller importörer. (27) Det avtal som behandlas i detta beslut är därför ett avtal mellan företag och företagssammanslutningar i enlighet med artikel 81. 1 i EG-fördraget och artikel 53. 1 i EES- avtalet. Det kollektiva genomförandet av vissa bestäm- i den mån melser i avtalet parterna har känt sig förpliktade att i sin verksamhet ta hänsyn till de villkor de kommit överens om, är också ett avtal eller åtminstone ett samordnat förfarande på det sätt som avses i de bestämmelserna. från 1996 och framåt, 2. Syftet eller resultatet att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen a) Gemensamt mål (28) I avtalet åläggs företagen en skyldighet att göra sitt bästa för att bidra till att uppnå det mål som är gemensamt för hela branschen. Detta mål uppnås främst genom att företagen fullgör den uttryckliga skyldigheten att iaktta en lägsta effektivitetsstandard. Enligt den information som överlämnats i anmälan åtföljs denna generella skyl- dighet inte av någon kvotfördelning eller någon närmare angivelse av hur mycket de enskilda tillverkarna och importörerna skall bidra till det gemensamma målet. (29) Denna bestämmelse har därför inte till syfte att begränsa konkurrensen. (30) (31) b) Begränsning av produktion och import B e g r ä n s n i n g s s y f t e Ceced-medlemmarna har enats om att inte längre till- verka eller importera tvättmaskiner som inte uppfyller de överenskomna kriterierna. Genom avtalet införs en effektivitetsstandard som måste uppfyllas av alla de tvätt- maskiner som parterna tillverkar eller importerar. Denna skyldighet innebär att parterna inte längre får tillverka eller importera tvättmaskiner i energieffektivitetsklas- serna D–G på det sätt som de fick, och också gjorde, före avtalet. i Vissa tillverkare inriktade sin produktion uteslutande på energieffektivitetsklasserna A–C och delvis D före avtalet. Avtalet ger dem en garanti för att andra parter inte tillgodoser konsumenternas efterfrågan för tvättma- skiner energieffektivitetsklasserna D–G. En sådan garanti är viktig på en stagnerande marknad med starka konkurrenter och konkurrenter finna avsättning för sina produkter. Avtalet hindrar därför till- verkare och importörer från att konkurrera över hela skalan av energieffektivitetsklasser, så som de gjorde före avtalet. som försöker (32) Avtalet minskar konsumenternas valmöjligheter till ener- gieffektivitetsklasserna A–C och delvis D jämfört med de nuvarande A–G. På grund av tekniska begränsningar är det osannolikt att ett lika stort antal energieffektivitets- klasser som det nuvarande kommer att kunna erbjudas på nytt på den berörda marknaden på kort sikt. Avtalet hindrar således distributörer, återförsäljare och slutligen konsumenter från att välja bland olika kategorier av tvättmaskiner som står till buds. Detta minskar den tekniska mångfalden och konsumenternas valmöjlig- heter. (33) Syftet med avtalet, som begränsar parternas autonomi när det gäller att tillverka eller importera tvättmaskiner enligt eget val, är därför att kontrollera ett produktkän- netecken som är ett viktigt inslag i konkurrensen på den relevanta marknaden och därmed begränsa konkur- rensen mellan parterna. (34) Avtalet kommer oundvikligen att höja produktionskost- naderna för de tillverkare som tidigare tillverkade tvätt- maskiner som inte längre är tillåtna. Uppskattningar av kostnaderna för att anpassa tvättmaskinerna till den nya minimistandarden visar att produktionskostnaderna och kostnaderna per enhet skulle öka betydligt, om än inte överdrivet mycket, för de modeller som behöver uppgra- deras. Därför är det sannolikt att avtalet på kort sikt höjer priserna på de modellerna och därmed priserna på vissa tillverkares produkturval. Detta snedvrider priskon- kurrensen, eftersom dessa tillverkares kostnader ökar och deras priser närmar sig konkurrenternas. 26. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 187/51 (35) Avtalet föreskriver inte direkt att produktionen måste minskas, eftersom effektivare tvättmaskiner i princip skulle ersätta dem som tas ur produktion. Produktionen kan eventuellt påverkas indirekt i begränsad utsträckning av minskad efterfrågan, beroende på priselasticiteten, som är låg för tvättmaskiner, om denna granskas separat utan hänsyn till andra faktorer. (36) Avtalet kommer dock att minska efterfrågan på elektri- citet, eftersom denna är så betydelsefull för driften av tvättmaskiner. Enligt Ceced kommer avtalet sannolikt att minska elförbrukningen med 7,5 TWh (terawattimmar) av den energiförbrukning på uppskattningsvis 38 TWh som tillskrivs tvättmaskiner i gemenskapen (1995), när tvättmaskinsbeståndet väl förnyats helt. Detta påverkar den produktionskapacitet som dimensionerats för att tillgodose den förutsebara efterfrågan, och därmed elpro- ducenterna, och deras produktion minskar med upp till 2 % av totalproduktionen. (37) Överenskommelsen om att hindra parterna från att till- verka eller importera tvättmaskiner i energieffektivitets- klasserna D–G har således till syfte att begränsa eller snedvrida konkurrensen på det sätt som avses i artikel 81. 1 i EG-fördraget och artikel 53. 1 i EES-avtalet. c) Informationsutbyte (38) Enligt avtalet skall parterna lämna uppgifter om den årliga försäljningen av tvättmaskiner enligt energieffekti- vitetsklass. Informationen utbyts via en oberoende notarie som getts i uppdrag att samla in konfidentiella uppgifter som varje enskild tillverkare lämnat om produktion och försäljning. Endast de totala siffrorna för försäljningen på gemenskapsmarknaden under det före- gående året kommer att ställas till konkurrenternas förfogande på en i övrigt splittrad marknad. (39) Informationsutbytet, som är nödvändigt för att se över vilka framsteg som gjorts och som behövs för att avtalet i dess helhet skall fungera, har inte till syfte eller resultat att begränsa konkurrensen. 3. Betydande inverkan handeln mellan medlemsstaterna på konkurrensen och (42) Elförbrukningen är ett icke försumbart köpkriterium, och kan följaktligen inte heller negligeras som grund för konkurrensen på den relevanta marknaden, där parterna som anges i punkt 24 tillsammans har en andel på över 95 %. (43) Avtalet kommer sannolikt också att ha olika geografiska effekter inom EES. Eftersom tillverkarna endast har ett fåtal anläggningar från vilka de levererar till hela EES, kommer avtalet att inverka på hur importen från en medlemsstat till en annan är sammansatt för de tillver- kare som producerade tvättmaskiner i energieffektivitets- klasserna D–G före 1996. (44) Beroende på hur försäljningen är sammansatt kommer prishöjningar på grund av uppgradering av befintliga produkturval att fördelas ojämnt mellan medlemssta- terna. Resultatet är att efterfrågan kommer att påverkas i direkt proportion till andelen tvättmaskiner som tas ur produktion på varje nationell marknad. Andelen är störst i de fem medlemsstater där tvättmaskinernas ener- gieffektivitet ligger under genomsnittet i gemenskapen. (45) Avtalet skulle, innebära att fullt genomfört år 2001, 1 718 modeller i energieffektivitetsklasserna G, F, E och D, dvs. något mindre än 63 %, inte längre skulle till- verkas eller importeras, av ett totalt utbud på 2 730 modeller i gemenskapen år 1995. Vad gäller försälj- ningen av enheter utgör antalet tvättmaskiner som inte längre skulle få säljas på marknaden 10–11 % av den totala försäljningen inom gemenskapen 1997. Detta är nästan lika mycket som marknaderna i Österrike, Sverige och Benelux tillsammans. (46) Avtalet skulle därför märkbart påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna på det sätt som avses i artikel 81. 1 i EG-fördraget och artikel 53. 1 i EES-avtalet. B. ARTIKEL 81. 3 I EG-FÖDRAGET OCH ARTIKEL 53. 3 I EES- AVTALET d) Konsumentupplysning och spridning av energisparande teknik 1. Bidrag till ekonomiska och tekniska framsteg samt fördelar för konsumenterna (40) Det allmänna syftet med åtagandet i avtalet är att förbättra konsumentupplysningen om mer ekonomiska sätt att använda apparaterna. I samband med syftet att ge en större spridning åt energisparande teknik anges inga särskilda metoder som skulle ålägga parterna några begränsningar. (41) Sådana åtaganden begränsar inte konkurrensen. (47) Avtalet är avsett att minska den potentiella energiför- brukningen i nya tvättmaskiner med minst 15–20 % (i förhållande till 1994 års siffror för olika tvättmaskins- modeller). Enligt Ceced skulle 7,5 TWh sparas år 2015 av den energiförbrukning på uppskattningsvis 38 TWh som tillskrivs tvättmaskiner inom gemenskapen 1995 om de modeller som skall avvecklas ersattes med ett lika stort antal maskiner i klasserna A, B och C som för närvarande finns tillgängliga på marknaden. L 187/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 7. 2000 (48) (49) som, faktorer oförändrade, övriga Tvättmaskiner förbrukar mindre el är objektivt sett tekniskt effektivare. En lägre elförbrukning leder till minskade indirekt föroreningar till följd av elproduktion. Den framtida driften av det totala antalet installerade tvättmaskiner som tillhandahåller samma service med mindre indirekt nedsmutsning blir ekonomiskt effektivare med än utan avtalet. En sådan potentiell förbättring under fyra års tillämp- ning av avtalet är anmärkningsvärd, jämförd med tidi- gare förbättringar. Om energieffektiviteten förbättrades i samma takt som mellan 1978 och 1994, skulle utan avtalet en förbättring på 20 % uppnås först efter åtta år i stället för fyra. Förutom att resultaten uppnås snabbare och blir tillförlitliga finns det dessutom inget belägg för att ökningen av effektivitetsgraden skulle kunna neutrali- seras av ett förändrat beteende hos konsumenterna (8). fråga om andra produktkännetecken, konkurrensen i inklusive priset. Även om det är sannolikt att det lägsta priset på tvättmaskiner kommer att stiga, kan det därför inte uteslutas att produkter i energieffektivitetsklasserna A och B kan bli tillgängliga till ett lägre pris. På en marknad som kännetecknas av hård konkurrens mellan tillverkarna och av återförsäljarnas förhandlingsstyrka, är det sannolikt att dessa fördelar skulle komma konsu- menterna till godo. (54) Om dessa konkurrensfrämjande effekter blir verklighet skulle prisintervallet krympa mindre och de genomsnitt- liga försäljningspriserna öka mindre än vad som annars kunde förväntas. (50) Det är också sannolikt att avtalet kommer att inrikta framtida forskning och utveckling på att öka energieffek- tiviteten utöver de nuvarande tekniska gränserna för energieffektivitetsklass A, vilket kommer att göra det möjligt för tillverkarna att öka diversifieringen av sina produkter på lång sikt (9). (51) form av 3,5 Ceced uppskattar att årliga utsläpp i miljoner ton koldioxid, 17 kiloton svaveldioxid och 6 kiloton kvävedioxid därmed kommer att kunna undvikas år 2010 beräknat på grundval av genomsnittliga utsläppsvärden. Även om sådana utsläpp kan begränsas effektivare i elproduktionsfasen, kommer avtalet sanno- likt att föra med sig såväl individuella som gemensamma fördelar för användare och konsumenter. (55) (56) a) Individuella ekonomiska fördelar (52) Den nivå som fastställts för minimistandarden ger en typisk konsument en skälig gottgörelse inom en rimlig tid för de högre initiala inköpskostnaderna till följd av den strängare standard som införts av Ceced. Mindre elräkningar gör det möjligt för konsumenterna att ta igen ökade kostnader för uppgraderade dyrare tvättma- skiner inom nio till 40 månader beroende på elpriserna och hur ofta tvättmaskinen används. (53) Medan avtalet kommer att eliminera vissa modeller i energieffektivitetsklass D och lägre, är det inte möjligt att på förhand fastställa avtalets inverkan på det genom- snittliga försäljningspriset för de modeller som inte påverkas direkt. Den begränsning som gäller en produkt- dimension, nämligen energiförbrukningen, kan öka (8) Köparna är av intresserade tvättmaskinernas egenskaper. När användningsfrekvensen och därmed den absoluta elförbrukningen (total tvättmängd per kWh/kg) begränsas av driftskostnaderna, fram- kallar en minskning av dessa kostnader en ökad användning. En sådan ökning kan neutralisera minskningen av den relativa förbruk- ningen (dvs. kWh per kilo tvätt). (9) Detta skulle göra det möjligt att se över de nuvarande energieffekti- vitetsklasserna inom ramen för gemenskapens miljömärke med beaktande av den tekniska utvecklingen. b) Gemensamma miljöfördelar Enligt artikel 174 i EG-fördraget bör miljöförstöring hejdas vid källan. Gemenskapen strävar mot målet att utnyttja naturresurserna rationellt med beaktande av eventuella fördelar med och kostnader för de åtgärder som vidtas. Avtal av det slag som Ceced-avtalet är ett exempel som måste medföra ekonomiska fördelar som uppväger kostnaderna och vara förenliga med konkur- rensreglerna (10). Även om elektricitet inte är en knapp resurs och en minskad förbrukning inte minskar utsläppen vid källan, kan även kostnaderna för nedsmutsning beaktas. Kommissionen uppskattar värdet av de marginella skadorna av koldioxidutsläpp som kan undvikas (s. k. externa kostnader) till 41–61 euro per ton koldioxid. På gemenskapsnivå uppgår skadorna av svaveldioxid som undviks till 4 000–7 000 euro per ton och 3 000–5 000 euro per ton kvävedioxid (11). På grundval av rimliga antaganden verkar det som om de sociala fördelarna av Ceced-avtalet är mer än sju gånger större än de ökade inköpskostnaderna tvättmaskiner. Sådana resultat på miljöområdet skulle ge konsumen- terna en tillräckligt stor del av fördelarna även om köparna av tvättmaskiner inte individuellt skulle erhålla några fördelar. energisnålare för (57) Det väntade bidraget till ökad energieffektivitet både inom de nuvarande tekniska möjligheterna för energief- fektivitetsklasserna A–C och utöver gränserna för energi- effektivitetsklass A, kvoten mellan kostnader och intäkter användares möjlighet att ta igen sin investering möjliggör slutsatsen att avtalet sannolikt kommer att bidra avsevärt till tekniska och ekonomiska framsteg och samtidigt låta en skälig andel av fördelarna komma användarna till godo. standarden samt enskilda för (10) Artikel 3. 1 f och artikel 7 i Europaparlamentets och rådets beslut 2179/98/EG av den 24 september 1998 om en översyn av Euro- peiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat (EGT L 275, 10. 10. 1998, s. 1 ). en hållbar utveckling” ”Mot (11) Dessa värden bygger på tillgänglig information och kan behöva ses över mot bakgrund av framtida forskning. 26. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 187/53 2. Om begränsningarnas nödvändighet (58) Avtalet ålägger inte parterna begränsningar som inte är förknippade med eller nödvändiga för uppnåendet av dess objektiva fördelar. I det direkta förbudet mot vissa teknisk energieffektivitetsklasser metod framför andra som skall tillämpas för att uppfylla minimistandarden och inte heller uppställs det några andra begränsningar i fråga om något annat produkt- kännetecken eller parternas kommersiella beteende. ingen viss framhålls (59) Vad gäller den allt lägre totala elförbrukningen vid användning av tvättmaskiner möjliggör avtalet ett tillvä- gagångssätt som grundar sig på individuella produktkän- netecken. Kommissionen har undersökt huruvida det vore möjligt att utarbeta mindre begränsande alternativ som skulle kunna leda till motsvarande minskningar på grundval av andra tillvägagångssätt. Parterna skulle exempelvis teoretiskt sett kunna avgränsa avtalet till det åtagande som gäller att bidra till ett mål som gäller hela branschen, informationskampanjer och en starkare inriktning på att uppfylla kriterierna för gemenskapens miljömärke. a) Ett mål för hela branschen (60) Uppställandet av ett strängare mål för hela branschen skulle teoretiskt sett kunna leda till en större indirekt minskning av utsläpp och samtidigt ge tillverkare eller importörer en större flexibilitet än vad en obligatorisk minimistandard skulle möjliggöra. Förutsatt att alla avtalsparter följer det uppställda målet skulle de ha full frihet att besluta om de olika energieffektivitetsklassernas andelar av deras totala produktsortiment, genom att kompensera en liten andel tvättmaskiner under energief- fektivitetsklass C med en dominerande andel i de högsta energieffektivitetsklasserna A och B. (61) (62) Ett sådant system skulle dock medföra svårigheter som skulle äventyra uppnåendet av de väntade resultaten. I detta specifika marknadsmässiga sammanhang skulle köpare med förhandlingsstyrka kunna inrikta sina beställningar på tvättmaskiner i energieffektivitetsklass C. Även om ett ensidigt beslut att sluta tillverka sådana tvättmaskiner skulle kunna uppväga detta, vore det i praktiken det samma som att tillämpa minimistan- darden. Endast ett gemensamt avtal med distributörer och återförsäljare skulle bidra till att övervinna detta problem. Ett sådant avtal skulle, om det alls fungerade, leda till högre transaktions- och övervakningskostnader och vara ännu mer begränsande. b) Informationskampanjer Enbart informationskampanjer, som utgör en separat del av avtalen, är också uppenbart mindre effektiva än en standard. Såsom konstaterats ovan ger redan gemen- skapens energimärkning konsumenterna tillräcklig infor- mation om energieffektiviteten. Det finns emellertid bevis att externa kostnader inte till fullo reflekteras i de beräkningar som konsumenter gör inför ett inköp. En bestämmelse om information är därför otillräcklig för att förverkliga största möjliga utsträckning. I avtalet framhålls det att informationen skall inriktas på hur tvättmaskinen skall användas, vilket gör det möjligt att ytterligare minska elförbrukningen förutom att öka den tekniska effektivitetsgraden. Sådana avtalets miljöfördelar i kampanjer är därför ett komplement snarare än en ersättning för denna. till standarden c) Miljömärket (63) energiförbrukning I kommissionens beslut 96/461/EG (12) av den 11 juli 1996 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldel- ning av gemenskapens miljömärke för tvättmaskiner, beaktas (kategorierna A och B kommer i fråga), vatten- och tvättmedelsförbrukning samt konsumentupplysning. Vissa tillverkare har tillde- lats gemenskapens miljömärke. Man bör dock ha i åtanke att gemenskapens miljömärke kännetecknas av sin selektiva karaktär. Märket tilldelas endast för sådana produkter som har de minst skadliga miljöeffekterna inom ett visst produktsortiment. Miljömärket gynnar den högsta miljöklassen. Å andra sidan syftar Ceced- avtalet till att ta ur produktion de produkter som har den lägsta energieffektiviteten (kategorierna D–G). Miljö- märket är därför inte avsett att gälla produkter av det slag som avses i avtalet. Avtalet och miljömärket kompletterar och förstärker varandra. Avtalsparterna kommer alltid att ha möjlighet att utöver avtalet dess- utom anpassa sig till miljömärket som ett ytterligare sätt att öka miljöfördelarna med sina tvättmaskiner. 3. Ingen eliminering av konkurrensen (64) Stora återförsäljare erkänner att andra faktorer, till exempel pris, varumärkesimage och tekniska prestanda, kan väga tyngre än energieffektivitet när köpbesluten fattas. Samtidigt kommer tre energieffektivitetsklasser, nämligen A–C och delvis D, att stå till tillverkarnas förfogande också efter det att avtalet genomförts full- ständigt. (65) Dessutom föreskriver avtalet inga onödiga formella begränsningar och inte heller i praktiken någon viss metod som måste tillämpas för att öka energieffektivi- teten. Den teknik som behövs för att tillverka tvättma- skiner i energieffektivitetsklasserna A–C är tillgänglig för alla tillverkare. Parterna har därför många tekniska alter- nativ med vilka de kan konkurrera effektivt för att uppfylla minimistandarden för energieffektivitet. (12) EGT L 191, 1. 8. 1996, s. 56. L 187/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 7. 2000 (66) Även om tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D–F utgör en betydande del av den slutliga försäljningen, kommer omkring 90 % av marknaden (1996) att falla utanför avtalens tillämpningsområde. Eftersom utomstå- ende företag fritt kommer att kunna fortsätta tillverka lägre energieffektivitets- och importera tvättmaskiner i klasser, ökar avtalet inte i någon nämnvärd utsträckning hindren för inträde på EES-marknaden. (67) Därför kan det konstateras att de kumulativa villkoren i artikel 81. 3 i EG-fördraget och artikel 53. 3 i EES-avtalet har uppfyllts. 4. Undantagets varaktighet (68) Enligt artikel 8. 1 i rådets förordning nr 17 skall ett beslut om tillämpning av artikel 81. 3 utfärdas för en viss period. Såsom anmälts kommer de skyldigheter som parterna kommit överens om att fullgöra, att gälla för dem till och med den 31 december 2001. Det är därför lämpligt att fastställa undantagets varaktighet i enlighet med detta. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Enligt artikel 81. 3 i EG-fördraget och artikel 53. 3 i EES-avtalet förklaras härmed att bestämmelserna i artikel 81. 1 i EG- fördraget och i artikel 53. 1 i EES-avtalet under perioden från och med den 22 oktober 1997 till och med den 31 december 2001 inte skall vara tillämpliga på det avtal som den 24 september 1997 ingicks av Conseil Européen de la Construc- tion d'Appareils Domestiques och några av dess medlemmar med avseende på tillverkning och import av hushållstvättma- skiner i energieffektivitetsklasserna D–G enligt direktiv 95/12/ EG. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Conseil Européen de la Construction d'Appareils Domestiques (Ceced) Diamant Building Boulevard A. Reyers 80 B-1030 Bryssel Utfärdat i Bryssel den 24 januari 1999. På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen