title: 1999/175/Euratom: Rådets beslutning af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning og uddannelse (Euratom) inden for kerneenergi (1998-2002)

eurovoc_concepts:
nuclear energy
nuclear policy
scientific education
scientific research

text: L 64/142 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 R(cid:138)DETS BESLUTNING af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning og uddannelse (Euratom) inden for kerneenergi (1998-2002) (1999/175/Euratom) R(cid:138)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), beslutninger om særprogrammerne til gennem- førelse af fjerde rammeprogram har Kommissio- nen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med sine konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, R(cid:229)det og Det Økonomiske og Sociale Udvalg; under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen- tet (2), (4) under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra følgende betragtninger: (1) R(cid:229)det vedtog ved afgørelse 1999/64/Euratom (4) rammeprogram for Det Europæiske femte følgende indsats Atomenergifællesskabs benævnt »femte inden for rammeprogram«) forskning og uddannelse (i det følgende benævnt »FoU«) for perioden 1998-2002, som fastsætter hovedlinjerne og de videnskabelige og teknologi- ske m(cid:229)l for de forsknings- og uddannelsesaktivi- teter, der skal gennemføres inden for kerneenergi; (i det (2) ifølge artikel 3 i femte rammeprogram skal ram- meprogammet iværksættes ved hjælp af særlige forsknings- og udannelsesprogrammer, der udar- bejdes traktatens overensstemmelse med artikel 7; i hvert særprogram fastsættes de nær- mere regler for programmets gennemførelse og varighed samt de midler, der skønnes nødvendige hertil; i (3) stk. 2, i R(cid:229)dets afgørelse ifølge artikel 4, 94/268/Euratom af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Atomenergi- fællesskabs indsats inden for forskning og uddan- nelse (1994-1998) (5) og artikel 4, stk. 2, i R(cid:229)dets i overensstemmelse med traktatens artikel 7 finder R(cid:229)dets afgørelse 1999/66/Euratom af 22. december 1998 om regler for gennemførelse af femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) samt for virk- forskningscentres og universiteters somheders, (1998-2002) (6) følgende deltagelse heri benævnt »regler for deltagelse«) anvendelse p(cid:229) dette særprogram; ifølge disse regler kan Det Fælles Forskningscenter deltage i indirekte aktio- ner omfattet af dette særprogram; (i det (5) ved gennemførelsen af dette program kan inter- nationalt samarbejde med tredjelande eller inter- nationale organisationer vise sig hensigtsmæssigt, særlig p(cid:229) grundlag af traktatens artikel 101; (6) gennemførelsen af dette program omfatter ogs(cid:229) aktiviteter og ordninger, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at stimu- lere, formidle og udnytte FoU-resultater, samt til- skyndelse til forskeres uddannelse og mobilitet; (7) det er vigtigt, at forskersamfundet, industrien og brugerne i betydelig grad bidrager til at fastlægge de aktiviteter, der skal iværksættes, og eventuelt inddrages i programmets gennemførelse; (1) EFT C 236 af 28. 7. 1998, s. 10. (2) Udtalelse af 15. 12. 1998 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT C 407 af 23. 12. 1998, s. 123. (4) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 34. (5) EFT L 115 af 6. 5. 1994, s. 31. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 96/253/Euratom (EFT L 86 af 4. 4. 1996, s. 72). (8) forskningsaktiviteterne under femte rammepro- gram bør ogs(cid:229) rettes mod innovation for bl. a. at bidrage til m(cid:229)lsætningerne i første handlingsplan for innovation; (6) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 56. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/143 (9) fællesforetagendet Joint European Torus (JET), der blev oprettet ved afgørelse 78/741/Eura- tom (1), har f(cid:229)et til opgave at iværksætte JET- projektet (Joint European Torus); En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. 2. Af beløbet i stk. 1 er (10) der skal tages hensyn til Fællesskabets lilgestil- lingspolitik i forbindelse med gennemførelsen af dette program; — 238,2 mio. EUR bestemt til perioden 1998-1999 — 740,8 mio. EUR bestemt til perioden 2000-2002. (11) en effektiv og gennemsigtig forvaltning bidrager til et mere effektivt og brugervenligt program; (12) administrationsomkostningerne skal medregnes i fællesskabsbudgettet p(cid:229) et gennemsigtig m(cid:229)de; rammeprogram tilpasser R(cid:229)det I det tilfælde, der er anført i artikel 2, stk. 1, litra c), i femte sidstnævnte beløb p(cid:229) de betingelser, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra c), andet led, i femte rammeprogram. S(cid:229) længe R(cid:229)det ikke har truffet afgørelse, m(cid:229) udgifterne til gen- nemførelse af særprogrammet ikke overstige det beløb, der er nævnt i første led. (13) der bør foretages en gennemgang af de frem- skridt, som gøres inden for dette program, for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabe- lige og teknologiske udvikling; desuden bør uaf- hængige eksperter til sin tid foretage en evalue- ring af programmets fremskridt; 3. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyn- tagen til de videnskabeliger og teknologiske m(cid:229)l og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillin- gerne for hvert regnskabs(cid:229)r under hensyn til de midler, der er til r(cid:229)dighed inden for de fler(cid:229)rige finansielle overslag. (14) Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg (STC) er blevet hørt — Artikel 3 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og 1. teknologiske m(cid:229)l samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. Efter disse principper og kriterier 2. finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i nr. 9 i reglerne for deltagelse, anvendelse p(cid:229) udvælgelsen af de FoU- aktioner, der skal gennemføres. I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram for forskning og uddannelse inden for kerneenergi (i det følgende benævnt »særpro- gram«) for perioden 25. januar 1999 til 31. december 2002. Ved gennemførelsen af programmet, herunder i det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskellig vægt. Artikel 2 I henhold til artikel 2 i femte rammeprogram 1. beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennem- førelsen af særprogrammet, sig til 979 mio. EUR, hvoraf højst 13,5 % til Kommissionens administra- tionsomkostninger. Reglerne for deltagelse finder anvendelse p(cid:229) sær- 3. programmet. 4. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er dem, der er omhandlet i artikel 4 i femte rammeprogram. Særprogrammets indirekte FoU-aktioner er fastlagt i bilag III til femte rammeprogram. (1) EFT L 151 af 7. 6. 1978, s. 10. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 98/585/Euratom (EFT L 282 af 20. 10. 1998, s. 65). De særlige bestemmelser for særprogrammets gennem- førelse er fastlagt i bilag III til denne beslutning. L 64/144 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Artikel 4 for alle berørte parter i en brugervenlig form, herunder ogs(cid:229) i elektronisk form. P(cid:229) baggrund af de kriterier, der er omhandlet i artikel 3, og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kom- missionen: a) med passende bistand fra uafhængige eksterne eks- perter undersøge, hvor langt gennemførelsen af særprogrammet er n(cid:229)et, og om nødvendigt fore- lægge forslag for R(cid:229)det om at tilpasse det i over- enstemmelse med artikel 5, stk. 1, i femte ramme- program b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de aktiviteter, der gennemføres under særprogrammet. Artikel 5 Artikel 6 Kommissionen er ansvarlig for programmets gen- 1. nemførelse. Ved gennemførelsen af programmet bist(cid:229)s Kom- 2. missionen af et r(cid:229)dgivende udvalg. Udvalgets medlem- mer kan variere afhængigt af de forskellige emner p(cid:229) udvalgets dagsorden. Den sammensætning, de pro- cedurer og de operationelle regler, der gælder for dette udvalg, er fastsat i R(cid:229)dets afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF (1) vedrørende r(cid:229)dgivende udvalg for for- valtning og koordinering for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r fissions- aspekterne. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r fusionsaspekterne er de fastsat i R(cid:229)dets afgørelse af 16. december 1980 ved- rørende det r(cid:229)dgivende udvalg for fusionsprogrammet. 1. Kommissionen udarbejder et arbejsprogram med: Artikel 7 a) en mere detaljeret beskrivelse af m(cid:229)lene og FoU- prioriteterne i bilag II b) den vejledende tidsplan for gennemførelsen af sær- programmet I overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte ram- meprogram underretter Kommissionen med jævne mel- lemrum R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om, hvor langt man er kommet med den samlede gennemførelse af programmet. c) koordineringsreglerne, som anført i bilag III d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FoU-aktion. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 8 2. Arbejdsprogrammet skal tage hensyn til relevante interesser især forskersamfundet, industrien og bruger- ne. Det bruges som grundlag for gennemførelse af de indirekte FoU-aktioner i overensstemmelse med pro- cedurerne i reglerne for deltagelse. 3. Arbejdsprogrammet ajourføres om nødvendigt, og Kommissionen sørger for at stille det til r(cid:229)dighed Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999. P(cid:229) R(cid:229)dets vegne J. FISCHER Formand (1) EFT L 177 af 4. 7. 1984, s. 25. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/145 BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKØNNES NØDVENDIGE Aktionens form a) Nøgleaktioner i) Kontrolleret termonuklear fusion ii) Nuklear fission b) Forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter c) Støtte til forskningsinfrastrukturer (mio. EUR) Beløb 788 142 39 10 979 I alt L 64/146 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE M(cid:138)L SAMT PRIORITETER BILAG II INDLEDNING R(cid:229)dighed over sikre, varige og konkurrencedygtige energikilder er en vigtig forudsætning for øko- nomisk vækst, velstand og livskvalitet i den industrialiserede verden. Økonomisk fremgang i udvik- lingslandene vil medføre en stærk stigning i den globale efterspørgsel efter energi, hvilket kan indvirke p(cid:229) brændselspriserne og forværre miljø- og sundhedssituationen. Disse problemer kan kun formindskes gennem en samordnet international indsats med henblik p(cid:229) at udvikle teknologier med lovende frem- tidsudsigter i betragtning af den forventede vækst i efterspørgslen efter energi vil det være nødvendigt fortsat at inddrage alle energikilder, der kan udnyttes. Nuklear energi bidrager væsentligt til bestræbel- serne p(cid:229) at differentiere energiforsyningerne og reducere de samlede CO2-emissioner. Kerneenergi giver mulighed for at gøre EU’s forsyninger med elektricitet sikre, varige og prisgunstige. En indsats for at udvikle sikkerheden i og omkring kerneenergisystemer kan styrke Fællesskabets indu- strielle konkurrenceevne, hvis Europas teknologiske forspring udnyttes, samt gøre kerneenergi lettere at acceptere. En s(cid:229) stor begrænsning som muligt af str(cid:229)lingseksponeringen fra alle kilder, herunder ogs(cid:229) medicinske og naturlige, vil forbedre livskvaliteten og bidrage til at bekæmpe sundheds- og miljø- problemer. Strategisk m(cid:229)l for programmet Programmets m(cid:229)l er at medvirke fuldt ud til at udnytte mulighederne i nuklear energi, s(cid:229)vel fusion som fission, p(cid:229) en bæredygtig m(cid:229)de, dels ved at gøre den nuværende teknologi endnu mere sikker og rentabel, dels ved at udforske lovende nye koncepter. Programmet best(cid:229)r af følgende tre adskilte ele- menter: — En nøgleaktion vedrørende kontrolleret termonuklear fusion, som tager sigte p(cid:229) at videreudvikle det grundlag, der er nødvendigt for at træffe beslutning om og eventuelt opføre en forsøgsreaktor, og at udvikle de grundkoncepter og teknologier, der vil blive nødvendige p(cid:229) længere sigt. — En nøgleaktion vedrørende nuklear fission, som tager sigte p(cid:229) at øge sikkerheden i nukleare anlæg i Europa, forbedre europæisk industris konkurrenceevne, sikre beskyttelse af arbejdstagere og befolkning mod str(cid:229)ling og løse problemerne med h(cid:229)ndtering og slutdeponering af affald. — Generisk forskning og udvikling af generiske teknologier, som tager sigte p(cid:229) at konsolidere og øge viden og kompetence i Europa p(cid:229) en række omr(cid:229)der, der vedrører radiologisk beskyttelse og sund- hed. Inden for nuklear fusion er forskningen allerede fuldt integreret p(cid:229) europæisk plan, men det er ikke til- fældet inden for nuklear fission, hvor der vil blive gjort en indsats for en tættere og mere effektiv inte- gration af forskningsaktiviteterne. Aspekter af relevans for alle dele af programmet er bl. a. videnskabeligt og teknologisk samarbejde med tredjelande og internationale organisationer med henblik p(cid:229) at fremme et effektivt samarbejde inden for vigtige forskningsomr(cid:229)der af fælles interesse, formidling og udnyttelse af resultaterne samt forsker- uddannelse og forskermobilitet med henblik p(cid:229) at skabe synergi mellem forskning og uddannelse og lette adgangen til store anlæg. Aktiviteterne under programmet skal, hvor det er nødvendigt, koordineres nøje med aktiviteterne under programmet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner som beskrevet i femte rammepro- gram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/147 a) NØGLEAKTIONER i) Kontrolleret termonuklear fusion M (cid:229) l o g F o U - p r i o r i t e t e r Inden for rammerne af de langsigtede m(cid:229)l for de fusionsaktiviteter, der er omhandlet i femte ramme- program, er form(cid:229)let med denne nøgleaktion at videreudvikle det nødvendige grundlag for eventuelt at bygge en forsøgsreaktor (»Next Step«) med henblik p(cid:229) at p(cid:229)vise, at det videnskabeligt og teknologisk lader sig gøre at fremstille fusionsenergi, samt at denne vil være sikker og indebære miljøfordele. P(cid:229) længere sigt vil dette bane vejen for udvikling af en demonstrationsreaktor (DEMO). Denne aktivitet skal ledsages af relevante FoU-aktiviteter inden for fysik og teknologi, som europæisk industri ogs(cid:229) inddrages i. Inden for rammerne af denne strategi skal arbejdet med eventuelt at bygge en forsøgsreak- tor fortsættes inden for et internationalt samarbejde, som f. eks. ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor). Denne nøgleaktion bør s(cid:229)ledes videnskabeligt, teknisk, finansielt og organisato- risk sætte Fællesskabet bedre i stand til at træffe afgørelse om og støtte en s(cid:229)dan fremtidig forsøgsreak- tor. Fusionsenergiens bidrag til sikker, miljøvenlig grundlast-elproduktion vil blive undersøgt i en større sammenhæng, der omfatter undersøgelser af de socioøkonomiske aspekter af fusion. Det videnskabe- lige og tekniske personalets mobilitet og uddannelse, formidling af resultater og information af offent- ligheden udgør en integrerende del af denne nøgleaktion. Ovennævnte strategi best(cid:229)r af følgende tre hovedaktionslinjer: — Next Step-aktiviteter Aktiviteterne inden for fusionsfysik og -teknologi tager sigte p(cid:229), at der — især i de associerede laboratorier, JET og EU’s industri — opbygges kompetence til at bygge og drive en forsøgsreaktor. EU’s deltagelse i detailprojekteringen af ITER (EDA) fortsættes med henblik p(cid:229) eventuelt at bygge denne. Forskningsprioriteter: Færdiggørelse af projektet og afslutning af prototypetest og støtteforskning. Færdiggørelse af tekniske udstyrsspecifikationer. Konsolidering af det nødvendige videnskabelige grundlag. Tilpasning af forsøgsreaktorprojektet til mindst e´t muligt konkret sted i EU og indled- ning af en dialog med de potentielle licensmyndigheder. JET gøres fuldstændig driftsklar. Undersø- gelse af mulighederne for udvidet anvendelse af JET-anlægget for forskerhold fra organisationer, der er tilknyttet Euratom, for at opn(cid:229) yderligere viden med henblik p(cid:229) Next Step. — Konceptforbedringer Strukturerede aktiviteter inden for fysik skal rettes mod forbedring af grundkoncepterne for fusionsanlæg bl. a. med henblik p(cid:229) forberedelse af Next Step og konceptformuleringen af DEMO. Forskningsprioriteter: Opførelse, drift og forbedring af fusionsanlæg, som der er truffet beslutning om under det foreg(cid:229)ende rammeprogram, og modernisering af andre eksisterende anlæg. Diagno- stiske midler og midler til at p(cid:229)virke fusionsplasmaer. Forsættelse af teoretiske undersøgelser. Undersøgelser med henblik p(cid:229) fjernbetjening af en fusionsmaskine. Ud over magnetisk indeslutning — som omfatter den vigtigste tokamak-forskning og opfølgning af en række muligheder s(cid:229)som stellarator, den sfæriske tokamak og »reversed field pinch« — samordning af medlemsstaternes civile forskningsindsats inden for inertiindeslutning som led i teknologioverv(cid:229)gning og eventuel udformning af alternative koncepter. — Langsigtet teknologi Strukturerede aktiviteter inden for teknologi skal udgøre de mere langsigtede forberedelser til demonstrationsreaktoren (DEMO) og dernæst til prototypereaktoren. Forskningsprioriteter: Udvikling af tritiumdannede kapper og af et referencekonstruktionsmateriale til bygning af moduler til DEMO-projektet. Forundersøgelser af avancerede materialer til DEMO med lav aktivering og høj bestr(cid:229)lingsbestandighed. Ny vurdering af sikkerheden og miljøvirknin- gerne. Konceptundersøgelse af et referenceprojekt for DEMO. L 64/148 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Endvidere skal de socioøkonomiske aspekter af fusion undersøges. Disse socioøkonomiske undersøgel- ser skal omfatte en vurdering af de økonomiske omkostninger ved og samfundets accept af fusion sam- menholdt med andre energikilder og skal være en hjælp ved vurderingen af fusionsenergiens mulighe- der for at bidrage til varig energiproduktion. Sammen med de teknologiske aktiviteter skal disse under- søgelser være retningsgivende for programmets fremtidige sigte. ii) Nuklear fission M (cid:229) l o g F o U - p r i o r i t e t e r Hovedform(cid:229)let er at medvirke til de europæiske nukleare anlægs sikkerhed, at forbedre den europæ- iske industris konkurrenceevne, at sikre beskyttelsen af arbejdstagerne og offentligheden, at sørge for en sikker og effektiv h(cid:229)ndtering og slutdeponering af radioaktivt affald og at udforske mere innovative koncepter, der er bæredygtige, og som potentielt har mere langsigtede økonomiske, sikkerhedsmæssige, sundhedsmæssige og miljømæssige fordele. Forskningen vil i sagens natur hovedsagelig være af viden- skabelig eller teknologisk art, men har ogs(cid:229) en betydelig socioøkonomisk dimension. Et yderligere m(cid:229)l er gennem uddannelse af bidrage til, at der inden for Unionen opretholdes en høj grad af ekspertise og kompetence inden for nuklear fission. — Eksisterende anlægs sikkerhed under drift Forskningen skal koncentreres om foranstaltninger, der kan opretholde og forbedre eksisterende anlægs sikkerhed, herunder sikkerhedsaspekter i forbindelse med at forlænge reaktorers levetid. FoU-prioriteter: Etablering af et fælles grundlag og fælles metoder til bestemmelse af sikker rest- levetid. Ældningens virkninger for strukturers og systemers sikkerhed. Forbedring af inspektions- og tilsynsmetoder med henblik p(cid:229) at øge sikkerheden og nedsætte erhvervsmæssig eksponering. Modernisering af kontrolsystemer. Menneske-maskine-grænseflade. Sikkerhedsorganisation og -for- valtning. — Sikkerhed i forbindelse med brændselskredsløbet Forskningen skal sigte p(cid:229) udvikling af bedre metoder til vurdering, forvaltning og forøgelse af sik- kerheden for hele kredsløbet, herunder ogs(cid:229) eksisterende reaktorer, for at opn(cid:229) et bedre grundlag for politiske valg, for at fremme indførelse af den bedste sikkerhedspraksis, som b(cid:229)de er omkost- ningseffektiv og acceptabel i en bredere sammenhæng, og for at øge tilliden i offentligheden. Speci- elt skal spørgsm(cid:229)l vedrørende forebyggelse og forvaltning af ulykker og en videnskabelig funderet fremgangsm(cid:229)de til h(cid:229)ndtering og deponering af radioaktivt affald tages op. FoU-prioriteter: Teknologiske aspekter af alvorlige ulykker, strategier og teknikker til forebyggelse, begrænsning og h(cid:229)ndtering af situationer under og efter ulykker. Udvikling af et fælles syn p(cid:229) og konsensus om forvaltning og deponering af radioaktivt affald, især langlivet radioaktivt affald, og reduktion af affaldsmængden til et minimum, bl. a. mulighederne for kemisk adskillelse og trans- mutation af langlivede isotoper til kortlivede. Afprøvning og demonstration af, at deponering i undergrunden er teknisk gennemførligt i dybtliggende depoter, herunder vurdering af depotets yde- evne. De deponerede materialers opførsel p(cid:229) lang sigt og forsøg i stor m(cid:229)lestok, herunder ogs(cid:229) i underjordiske laboratorier, bedre teknikker til sikkerhedsvurdering og -forvaltning, herunder ogs(cid:229) sociale aspekter. Udvikling af bedste praksis samt vedligeholdelse og ajourføring af databaser, her- under om nedlukning af nukleare anlæg. — Fremtidige systemers sikkerhed og effektivitet Forskningen skal koncentreres om at forbedre fremtidige systemers og anlægs sikkerhed og konkur- renceevne med sigte p(cid:229) en bæredygtig udvikling, herunder avancerede og mere ydedygtige brænds- ler og mere innovative eller grundlæggende nye koncepter for energiproduktion, som byder p(cid:229) for- dele med hensyn til omkostninger, sikkerhed (herunder bedre forvaltning af affald og udnyttelse af fissilt materiale), indvirkningen p(cid:229) miljøet og ikke-spredning. FoU-prioriteter: Innovative koncepter for reaktorer og affaldsforvaltning. Nye former for brændsel, herunder bedre udnyttelse af fissilt materiale. Optimering af brændselskredsløbet som helhed, her- 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/149 under aspekter vedrørende sikkerhed, sundhed og miljø. Øget passiv sikkerhed og bedre overv(cid:229)g- ningssystemer. Forlængelse af levetiden for materialer og udstyr med mindre behov for inspektion og vedligeholdelse. — Str(cid:229)lingsbeskyttelse Forskningen skal støtte operatører og tilsynsmyndigheder i deres arbejde for at beskytte arbejds- tagerne og offentligheden under driften i det nukleare brændselskredsløb, for at forvalte nukleare ulykker og str(cid:229)lerelaterede nødsituationer og for at oprense kontaminerede miljøer. Forskningen skal koncentreres om at opfylde nøgleaktionens m(cid:229)l. FoU-prioriteter: Integreret risikoforvaltning og optimering af beskyttelsen: tidstro overv(cid:229)gning af eksponering p(cid:229) arbejdspladsen. Støtte til beslutningstagning, udveksling af oplysninger og overv(cid:229)g- ningsstrategier i forbindelse med uheldsforvaltning. Retablering og langtidsforvaltning af kontami- nerede omr(cid:229)der. b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER M (cid:229) l o g F o U - p r i o r i t e t e r M(cid:229)let er at konsolidere og øge viden og kompetence i Europa inden for str(cid:229)lingsbeskyttelse for at gøre brug af ioniserende str(cid:229)ling inden for industri og medicin mere sikker og effektiv, for bedre at kunne evaluere og h(cid:229)ndtere den naturlige str(cid:229)ling og for at understøtte udarbejdelse og anvendelse af str(cid:229)- lingsbeskyttelsesstandarder. — Str(cid:229)lingsbeskyttelse og sundhed Forskningen skal koncentreres om at øge forst(cid:229)elsen af risikoen ved ioniserende str(cid:229)ling, specielt virkningerne af lavdosisstr(cid:229)ling, ikke mindst for mennesker, og om at give et bedre skøn over den fare, der er ved lav og lang tids udsættelse for ioniserende str(cid:229)ling. FoU-prioriteter: Biofysiske og molekylærbiologiske forhold ved tidlige og sene biologiske virknin- ger og deres indvirkning p(cid:229) sundheden, bl. a. i forbindelse med DNA-læsioner. Epidemiologi. Fore- byggelse og behandling af virkninger af bestr(cid:229)ling. — Radioaktive stoffer i miljøet Forskningsindsatsen skal koncentreres om at tilvejebringe større viden om, hvordan radioaktive stoffer opfører sig i miljøet, s(cid:229) der kan lægges en p(cid:229)lidelig strategi og fastlægges hensigtsmæssig praksis for forvaltning af virknignerne af naturlige og menneskeskabte str(cid:229)lingskilder. FoU-prioriteter: Radionukliders adfærd og bevægelse i biosfæren. Evaluering af forskellige miljøers s(cid:229)rbarhed over for radioaktiv kontaminering. Koncept- og metodegrundlag for retablering af kon- taminerede omr(cid:229)der. — Industrielle og medicinske anvendelser og naturlige str(cid:229)lingskilder Forskningsindsatsen skal koncentreres om at gøre industriel og medicinsk anvendelse af bestr(cid:229)ling mere sikker og effektiv, at forbedre evaluering og forvaltning af eksponering for naturlig str(cid:229)ling og at løse koncepts- og metodespørgsm(cid:229)l med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) en bedre str(cid:229)lingsbeskyttelse. FoU-prioriteter: Helt nye tilgangsvinkler inden for medicinsk diagnostik og anvendelse af bestr(cid:229)ling i industrien. Optimering af str(cid:229)lingsbeskyttelse inden for industrien og lægevidenskaben. Forvalt- ning af eksponering for naturlig str(cid:229)ling. Risikoopfattelse og -formidling. — Intern og eksterne dosimetri Forskningsindsatsen skal rettes mod forbedring af metoderne til m(cid:229)ling af eksponering for bestr(cid:229)- ling fra eksterne eller interne kilder og udvikling af helt nye overv(cid:229)gningsteknikker, hvor man udnytter fremskridtene inden for teoretisk materiallære og digital elektronik. FoU-prioriteter: Dosimetri fra komplekse str(cid:229)lingsfelter og radioaktive isotoper, der er indtaget. Rekonstituering af dosis. Nye overv(cid:229)gningsteknikker. L 64/150 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTURER Der findes et forholdsvis veletableret samarbejde i Europa mellem kerneforskningsinstitutionerne ind- byrdes og mellem dem og andre nukleare organisationer. Det m(cid:229) i fremtiden intensiveres af hensyn til kravet om rationalisering, nedskæringer og reducerede m(cid:229)l, som rammer mange nationale kerneforsk- ningsprogrammer. Mere effektiv integration og bedre udnyttelse af forskningen bliver nødvendig for fortsat sikker brug af kerneenergien og opretholdelse af den europæiske industris konkurrenceevne. M (cid:229) l o g a k t i v i t e t e r M(cid:229)let er at fremme adgangen til og forbedre sammenhængen i kerneforskningsnettet inden for Fælles- skabet, s(cid:229)ledes at de foreliggende ressourcer kan anvendes optimalt til konkurrencemæssig fordel for den europæiske industri, og fortsat at opn(cid:229) en sikker og acceptabel udnyttelse af den nukleare teknolo- gi. Store anlæg Det er yderst vigtigt at have adgang til store anlæg, og den kan gøres lettere gennem fælles anvendelse og samarbejdsprogrammer. Der skal først og fremmest ydes støtte til forskningsanlæg vedrørende øde- læggelse af reaktorkernen, indeslutningskarakteristika, materialeforsøg, acceleratorer, underjordiske laboratorier til undersøgelse af koncepter for affaldsdeponering i dybtliggende geologiske lag og forsøg med dosimetri og radiologi. Samarbejdsnet Eksisterende net skal styrkes, og der skal skabes nye, n(cid:229)r de helt tydeligt kan hjælpe med til at n(cid:229) pro- grammets eller endda EU’s m(cid:229)l; støtte til omfattende eller vidt forgrenede net, der især behandler væsentlige problemer inden for nuklear sikkerhed, forvaltning og deponering af affald, nedlukning, planlægning af indgreb i tilfælde af ulykker, str(cid:229)lingsbeskyttelse samt nye problemer inden for sikker- hed eller teknologi. Databaser og vævsbanker Eksisterende databaser bør konsolideres, og nye bør oprettes, n(cid:229)r der er behov for det. Højeste priori- tet skal gives til oprettelse eller udvidelser af databaser om nedluknings- og demonteringsteknologi, kvalitet og sikkerhed ved deponering af affald, evaluering af sikkerheden ved hovedkomponenterne, afbødning af virkningerne af alvorlige ulykker samt epidemiologiske undersøgelser. Der oprettes tillige en bank med vævsprøver fra patienter, der behandles med radioterapi, og fra personer, der har været udsat for en nuklear ulykke, med henblik p(cid:229) bl. a. at udvikle fælles epidemiologiske og biologiske undersøgelser af str(cid:229)lingsinducerede skader. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/151 BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FoU-aktioner, der er omhandlet i bilag III til femte rammeprogram, med undtagelse af: i) stipendier til samarbejde med tredjelande og ii) net for for- skeruddannelse som defineret i punkt 2 i dette bilag. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammets anvendelse: 1. Ledsageforanstaltninger Ledsageforanstaltningerne best(cid:229)r navnlig i: — undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter, og navnlig undersøgelse af de socioøkonomiske aspekter af fusion (f. eks. vurdering af omkostningerne og af accepten fra samfundets side) — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller videnskabelige og tekniske møder — brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik p(cid:229) at foretage den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammepro- gram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FoU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel. Formidlingsaktiviteterne skal gennemføres i overensstemmelse med traktatens afsnit II, kapitel 2 — uddannelsesordninger vedrørende de FoU-aktiviteter, der er omfattet af særprogrammet, herunder særlige uddannelseskurser i forbindelse med nøgleaktionen vedrørende nuklear fission. Disse sær- lige uddannnelseskurser tager sigte p(cid:229) at bevare et højt ekspertise- og kompetenceniveau inden for Fællesskabet. De supplerer de nationale uddannelsesprogrammer, n(cid:229)r der viser sig behov for det (f. eks. ekstra gevinst ved EF-samarbejde, nærhedsprincip). Der vil blive lagt særlig vægt p(cid:229) uddan- nelseskurser, der tager sigte p(cid:229) en hurtig formidling af resultaterne af medlemsstaternes og Fælles- skabets forskningsprogrammer — støtte til programmer for oplysning og hjælp til fordel for forskningsaktører, herunder SMV. 2. Supplerende uddannelsesforanstaltninger Med henblik p(cid:229) dette særprogram gennemføres følgende to supplerende uddannelsesforanstaltninger, der er af begrænset rækkevidde: — stipendier til samarbejde med tredjelande, der ogs(cid:229) omfatter stipendier, som i forbindelse med nøg- leaktionen vedrørende nuklear fission giver unge forskere fra central- og østeuropæiske lande og nye uafhængige lande fra det tidligere Sovjetunionen mulighed for ophold ved laboratorier i Fælles- skabet, som deltager i gennemførelsen af særprogrammet — net for forskeruddannelse er net, som oprettes p(cid:229) avancerede eller nye forskningsomr(cid:229)der, og for- skerne vælger frit, hvilke emner der skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er p(cid:229) vej mod eller har taget ph. d. -graden. 3. Finansiel deltagelse Satserne for den finansielle deltagelse i de forskellige indirekte FoU-aktioner er fastsat i bilag III til femte rammeprogram. L 64/152 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 I forbindelse med nøgleaktionen vedrørende kontrolleret termonuklear fusion regnes der med deltagelse i særprogrammet som led i associeringskontrakter med medlemsstater (plus Schweiz) eller organisatio- ner i medlemsstater, fællesforetagendet JET, NET-aftalen eller en hvilken som helst relateret multilate- ral aftale mellem Fællesskabet og de associerede organisationer, (som ogs(cid:229) tager hensyn til Fællesska- bets deltagelse i ITER-EDA) og andre tidsbegrænsede kontrakter, herunder navnlig med organisationer i medlemsstater, der ikke har nogen associering. I overensstemmelse med punkt 4 i bilag III til femte rammeprogram gennemføres kontrakterne som led i FoU-aktioner med omkostningsdeling. Disse aktioner gennemføres efter procedurer fastlagt i associe- ringskontrakterne, JET-vedtægterne, NET-aftalen, ITER-EDA-aftalen og andre multilaterale aftaler ind- g(cid:229)et mellem Fællesskabet og de associerede organisationer og/eller de retlige enheder, der kan oprettes efter udtalelse fra det r(cid:229)dgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6. Der vil blive til- skyndet til at oprette konsortier for de integrerede projekter, der har et fælles m(cid:229)l. Det femte rammeprograms finansielle deltagelse i associeringers løbende udgifter og i tidsbegrænsede kontrakter sker normalt med en fast (cid:229)rlig sats p(cid:229) omkring 25 %. Efter høring af det r(cid:229)dgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6, kan Kommissionen finansiere: — investeringsomkostningerne i nærmere bestemte projekter, som har f(cid:229)et tildelt en særlig prioriteret status af det r(cid:229)dgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6, med en fast sats p(cid:229) 45 % — nærmere bestemte aktiviteter (s(cid:229)som en mulig anvendelse af JET-anlæggene efter 1999), som gen- nemføres under en multilateral aftale mellem Euratom og associerede organisationer eller en retlig enhed, med en sats p(cid:229) højst 75 % — indkøb og tjenesteydelser, som kun kan tilvejebringes af industrien, med en sats p(cid:229) højst 100 % I de projekter og aktiviteter, der modtager et finansielt bidrag p(cid:229) op til 45 % eller 75 %, har alle de associeringer og organisationer, der deltager i nøgleaktionen vedrørende kontrolleret termonuklear fusion, ret til at deltage i de praktiske eksperimenter med dette udstyr. Reglerne for Fællesskabets del- tagelse i fællesforetagendet JET er fastlagt i de vedtægter for dette fællesforetagende, som R(cid:229)det vedtog ved afgørelse 78/471/Euratom af 30. maj 1978 om oprettelse af fællesforetagendet Joint European Torus (JET) (1). Reglerne for Fællesskabets deltagelse i detailprojekteringen af ITER (ITER-EDA) er fastlagt i EDA-af- talen (2), dens protokol 2 og ledsagedokumenterne (3) og i ændringen med henblik p(cid:229) forlængelse af EDA-aftalen og de hermed forbundne arrangementer (4). 4. Supplerende bestemmelser vedrørende regler for deltagelse De aftaler, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, andet afsnit, i reglerne for deltagelse, omfatter ogs(cid:229) aftaler, der er indg(cid:229)et mellem Fællesskabet og associerede organisationer og/eller virksomheder. Det udvalg, der er omhandlet i artikel 6 i særprogrammet skal høres om disse aftaler. I overensstemmelse med bilag II til femte rammeprogram og artikel 5, stk. 3, i reglerne for deltagelse kan retlige enheder etableret i central- og østeuropæiske lande eller lande i det tidligere Sovjetunionen modtage finansiering fra femte rammeprogram inden for nuklear fission, s(cid:229)fremt de ved deres del- tagelse yder et væsentligt bidrag til særprogrammets m(cid:229)l, som ikke kan skaffes p(cid:229) anden m(cid:229)de. (1) EFT L 151 af 7. 6. 1978, s. 10. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 98/585/Euratom (EFT L 282 af 20. 10. 1998, s. 65). (2) EFT L 244 af 26. 8. 1992, s. 13. (3) EFT L 114 af 5. 5. 1994, s. 25. (4) EFT L 335 af 10. 12. 1998, s. 61. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/153 5. Koordineringsbestemmelser Kommissionen sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FoU-aktioner indbyrdes supple- rer hinanden, navnlig ved at gruppere dem omkring en fælles m(cid:229)lsætning og ved at undg(cid:229) dobbelt- arbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FoU-aktioner. Der sørges s(cid:229) vidt muligt ogs(cid:229) for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram, — programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration til gennemførelse af Europa- Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse nr. 182/1999/EF af 22. december 1998 om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion (1998-2002) (1) — andre europæiske forskningsrammer, herunder Eureka og Cost — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen. Samordningen best(cid:229)r i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig fører til: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gen- nemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 8 i reglerne for deltagelse ii) omfordeling af forslag til indirekte FoU-aktioner mellem særprogrammet og særprogrammerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration i femte EF-rammeprogram. (1) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 168/1999 af 25. januar 1999 om ændring af forordning (EØF) nr. 3719/88 om fælles gennemførelsesbestemmelser for import- og eksportlicenser samt forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter

eurovoc_concepts:
agricultural product
export licence
import licence
tariff preference

formats: html pdf print

text: L 19/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 1. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 168/1999 af 25. januar 1999 om ændring af forordning (EØF) nr. 3719/88 om fælles gennemførelsesbestem- melser for import- og eksportlicenser samt forudfastsættelsesattester for land- brugsprodukter KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det Artikel 1 under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 9, stk. 2, og artikel 23 samt de tilsvarende bestemmelser i de øvrige forordninger om fælles markedsordninger for landbrugsprodukter, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 15 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3719/88 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1044/98 (4), betragtes licensansøgninger, der indg(cid:134)r til det udstedende organ p(cid:134) en lørdag, en søndag eller en helligdag, som indleveret p(cid:134) den følgende arbejdsdag; i visse tilfælde er der fastsat en specifik periode for indle- vering af licensansøgninger; den sidste dag i denne periode kan falde p(cid:134) en lørdag, en søndag eller en helligdag; af hensyn til klarheden bør der indføres en bestemmelse om, at perioden for indlevering af licensan- søgninger i s(cid:134) fald forlænges til den følgende arbejdsdag; for at undg(cid:134) mulige spekulationer bør det fastsættes, at denne forlængelse ikke tages i betragtning ved bereg- ningen af de i licensen anførte beløb eller ved fastlæg- gelsen af licensens gyldighedsperiode; Artikel 15 i forordning (EØF) nr. 3719/88 affattes s(cid:134)ledes: »Artikel 15 1. Ved licensansøgningens indleveringsdag forst(cid:134)s den dag, hvor det kompetente organ modtager ansøg- ningen (forudsat at dette sker senest kl. 13. 00), uanset om ansøgningen indleveres direkte til det kompetente organ eller sendes til det kompetente organ pr. brev, fax eller e-post. Licensansøgninger, der indg(cid:134)r til det kompe- 2. tente organ enten p(cid:134) en lørdag, en søndag eller en helligdag eller p(cid:134) en arbejdsdag, men efter kl. 13. 00, betragtes som indleveret p(cid:134) den første arbejdsdag efter den dag, hvor den faktisk blev modtaget. 3. N(cid:134)r der for indlevering af licensansøgninger er fastsat en specifik periode udtrykt i antal dage, og den sidste dag i denne periode falder p(cid:134) en lørdag, en søndag eller en helligdag, udløber perioden p(cid:134) den første hverdag kl. 13. 00. Denne forlængelse tages dog ikke i betragtning ved beregningen af de beløb, der er anført i licensen, eller ved fastlæggelsen af licensens gyldighedsperiode. 4. De i denne forordning angivne klokkeslæt er lokal belgisk tid. « de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra alle berørte forvaltnings- komit(cid:130)er — Artikel 2 (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 331 af 2. 12. 1988, s. 1. (4) EFT L 149 af 20. 5. 1998, s. 11. Denne forordning træder i kraft p(cid:134) syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 26. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 19/5 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: A Tanács 183/1999/EK, ESZAK, Euratom rendelete (1999. január 25.) a Számvevőszék tagjai javadalmazásának meghatározásáról szóló 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet módosításáról szóló 840/95/EK, Euratom, ESZAK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
European official
member of the Court of Auditors (EU)
pay
pension scheme

text: 64 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/3. kötet 31999R0183 1999. 1. 28. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 21/1 A TANÁCS 183/1999/EK, ESZAK, EURATOM RENDELETE (1999. január 25. ) a Számvevőszék tagjai javadalmazásának meghatározásáról szóló 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet módosításáról szóló 840/95/EK, Euratom, ESZAK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 188b. cikke (8) bekezdésére, mivel az Elsőfokú Bíróság az 1998. szeptember 30-i T-121/97 ügyben hozott ítéletében megállapította, hogy a fenti rendelet 2. cikke jogellenes volt, és következésképpen, e joellenes helyzet orvoslása érdekében, a 840/95/EK, Euratom, ESZAK rendeletet módosítani szükséges, tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerző- désre, és különösen annak 45b. cikke (8) bekezdésére, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerző- désre, és különösen annak 160b. cikke (8) bekezdésére, mivel a Tanács feladata a Számvevőszék elnöke és tagjai illetmé- nyének, juttatásainak és nyugdíjának meghatározása; mivel a 840/95/EK, Euratom, ESZAK rendelet (1) a javadalmazá- sokkal és a hivatali szolgálat megszűnésekor biztosított átmeneti juttatással kapcsolatban módosította a 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (2) rendelkezéseit, és a 2. cikkben előírta, hogy a hatálybalépése időpontjában szerzett nyugdíjak ne módosuljanak általa; 1. cikk A 840/95/EK, Euratom, ESZAK rendelet a következőképpen módosul. A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép: „2. cikk Ez a rendelet nem módosítja az 1993. november 1. előtt szerzett nyugdíjakat. ” 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. január 25-én. a Tanács részéről az elnök J. FISCHER (1) HL L 85. , 1995. 4. 19. , 10. o. (2) HL L 268. , 1977. 10. 20. , 1. o. A legutóbb a 840/95/EK, Euratom, ESZAK rendelettel módosított rendelet


title: 1999/102/CE: Décision de la Commission du 25 janvier 1999 relative à un différend opposant les Pays-Bas à la France et à l'Italie au sujet d'une autorisation de service de passagers en autocar [notifiée sous le numéro C(1999) 111] (Les textes en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, française, italienne et néerlandaise sont les seuls faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
freedom to provide services
intra-EU transport
transport licence

text: 6. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 33/21 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 25 janvier 1999 relative (cid:133) un diff(cid:130)rend opposant les Pays-Bas (cid:133) la France et (cid:133) l’Italie au sujet d’une autorisation de service de passagers en autocar [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1999) 111] (Les textes en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, fran(cid:135)aise, italienne et n(cid:130)er- landaise sont les seuls faisant foi. ) (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (1999/102/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 684/92 du Conseil du 16 mars 1992 (cid:130)tablissant des r(cid:138)gles communes pour les transports internationaux de voyageurs effectu(cid:130)s par autocars et autobus (1), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 11/98 (2), et notamment son article 7, paragraphe 7, apr(cid:138)s avoir consult(cid:130) les (cid:144)tats membres concern(cid:130)s, consid(cid:130)rant ce qui suit: I. LES FAITS (1) (2) (3) la soci(cid:130)t(cid:130) n(cid:130)erlandaise Atlas Le 17 mars 1998, Reizen BV a introduit, aupr(cid:138)s des autorit(cid:130)s n(cid:130)erlan- daises comp(cid:130)tentes, ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130)es «autorit(cid:130) d(cid:130)livrante», une demande d’autorisation de service r(cid:130)gulier effectu(cid:130) par autocar (cid:133) travers diff(cid:130)rents (cid:144)tats membres (cid:133) savoir, la Belgique, le Danemark, l’Allemagne, les Pays-Bas, l’Autriche et le Royaume-Uni. la France, l’Espagne, l’Italie, Le service que se propose d’effectuer la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV est destin(cid:130) exclusivement (cid:133) des touristes non europ(cid:130)ens qui r(cid:130)servent un circuit complet, payable d’avance (cid:133) une agence de voyage, le prix comprenant la totalit(cid:130) du circuit, le pass (cid:130)tant valable pour toute la saison. Le circuit ne peut (cid:136)tre effectu(cid:130) qu’une seule fois. Chaque touriste peut descendre (cid:133) l’un des arr(cid:136)ts pr(cid:130)vus dans l’un des (cid:144)tats membres et continuer son p(cid:130)riple quelques jours plus tard en empruntant un autre autocar de la ligne. Les autocars passent une fois tous les deux jours (cid:133) des arr(cid:136)ts d(cid:130)termin(cid:130)s g(cid:130)n(cid:130)ralement situ(cid:130)s (cid:133) proximit(cid:130) d’h(cid:147)tels. Ce circuit fonctionne du mois d’avril au mois d’octobre. Selon la proc(cid:130)dure d’autorisation pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 7, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92, l’autorisation est d(cid:130)livr(cid:130)e en accord avec tous les (cid:144)tats membres sur le territoire desquels des passa- gers sont pris en charge ou d(cid:130)pos(cid:130)s. Par courrier du les autorit(cid:130)s n(cid:130)erlandaises ont 25 mars 1998, l’Allemagne, transmis la demande avec un avis favorable (cid:133) tous les (cid:144)tats membres concern(cid:130)s. La Belgique, le Dane- mark, le Royaume-Uni ont (cid:130)mis un avis favorable tandis que la France et l’Italie ont (cid:130)mis un avis d(cid:130)favo- rable. l’Autriche et l’Espagne, (4) (5) (6) En date du 10 avril 1998 les autorit(cid:130)s fran(cid:135)aises ont fait savoir qu’elles (cid:130)mettaient un avis n(cid:130)gatif au motif que la demande ne diff(cid:138)re que tr(cid:138)s peu d’une demande pr(cid:130)c(cid:130)dente introduite par la soci(cid:130)t(cid:130) n(cid:130)er- landaise Vermaat’s Autobedrijf BV par courrier du 12 ao(cid:150)t 1997 (cid:133) laquelle les autorit(cid:130)s fran(cid:135)aises ont donn(cid:130) un avis d(cid:130)favorable en date du 10 octobre 1997, au motif qu’il n’(cid:130)tait pas possible, compte tenu de la demande, de le d(cid:130)finir selon les cat(cid:130)go- ries de services (r(cid:130)guliers, r(cid:130)guliers sp(cid:130)cialis(cid:130)s ou occasionnels), qu’il s’adressait aux services les plus lucratifs puisqu’effectu(cid:130)s uniquement pendant la saison touristique et qu’il s’agissait d’un cabotage non autoris(cid:130) au sens du r(cid:138)glement (CEE) no 2454/ 92 du Conseil du 23 juillet 1992 fixant les condi- tions de l’admission des transporteurs non r(cid:130)sidents aux transports nationaux de voyageurs par route dans un (cid:144)tat membre (3), modifi(cid:130) par l’acte d’adh(cid:130)- sion de l’Autriche, de la Finlande et de la Su(cid:138)de. En date du 21 avril 1998, les autorit(cid:130)s italiennes ont fait savoir aux autorit(cid:130)s n(cid:130)erlandaises qu’elles (cid:130)mettraient un avis favorable (cid:133) la demande d’autori- sation (cid:133) condition qu’aucune sorte de transport entre deux villes ou plus du territoire italien ne soit effectu(cid:130), ce qui revenait (cid:133) refuser l’autorisation du service tel qu’il est pr(cid:130)sent(cid:130). Le 16 juin 1998, l’autorit(cid:130) d(cid:130)livrante a, au titre de l’article 7, paragraphe 6, du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92 selon lequel «si la proc(cid:130)dure de formation de l’accord vis(cid:130) au paragraphe 1 n’aboutit pas, la Commission peut (cid:136)tre saisie dans le d(cid:130)lai indiqu(cid:130) au paragraphe 3, soit un d(cid:130)lai de trois mois (cid:133) compter de l’introduction de la demande d’autori- sation», saisi la Commission en vue d’un arbitrage dans l’affaire. (1) JO L 74 du 20. 3. 1992, p. 1. (2) JO L 4 du 8. 1. 1998, p. 1. (3) JO L 251 du 29. 8. 1992, p. 1. L 33/22 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 6. 2. 1999 II. APPR(cid:144)CIATION JURIDIQUE (7) Malgr(cid:130) le fait qu’au moment de l’adoption de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision les modifications apport(cid:130)es par le r(cid:138)glement (CE) no 11/98 soient devenues appli- cables, l’objet de la demande d’autorisation doit (cid:136)tre appr(cid:130)ci(cid:130) selon les r(cid:138)gles et d(cid:130)finitions applicables au moment de l’in- troduction de la demande. le type de service qui fait (12) (8) (9) (10) Le service propos(cid:130) poss(cid:138)de certaines caract(cid:130)ris- tiques d’un service r(cid:130)gulier, tel que d(cid:130)fini par l’ar- ticle 2, point 1, du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92, dans la mesure o(cid:151) il assure le transport de voyageurs selon une fr(cid:130)quence et sur une relation d(cid:130)termi- n(cid:130)es, les voyageurs pouvant (cid:136)tre pris en charge et d(cid:130)pos(cid:130)s (cid:133) des arr(cid:136)ts pr(cid:130)alablement fix(cid:130)s. Cepen- dant, en l’esp(cid:138)ce, on ne peut constater que ce service est accessible (cid:133) tout le monde (cid:130)tant donn(cid:130) qu’il est r(cid:130)serv(cid:130) exclusivement (cid:133) des touristes euro- p(cid:130)ens qui ont r(cid:130)serv(cid:130) et pay(cid:130) leur billet avant leur arriv(cid:130)e en Europe, ce service n’(cid:130)tant pas commer- cialis(cid:130) en Europe. Il ne peut donc (cid:136)tre qualifi(cid:130) de service r(cid:130)gulier au sens de l’article 2, point 1. 1, du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92. En outre, la qualification de service r(cid:130)gulier sp(cid:130)cia- lis(cid:130), tel que d(cid:130)fini (cid:133) l’article 2, point 1. 2, du r(cid:138)gle- (CEE) no 684/92, pourrait (cid:136)tre retenue (cid:133) ment condition que ce service assure le transport d’une cat(cid:130)gorie d(cid:130)termin(cid:130)e de voyageurs, (cid:133) l’exclusion d’autres voyageurs, et que la qualit(cid:130) de voyageurs non europ(cid:130)ens suffise (cid:133) constituer une cat(cid:130)gorie d(cid:130)termin(cid:130)e de voyageurs. La Cour de justice des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes, dans son arr(cid:136)t du 30 avril 1998 dans l’affaire C-47/ 97 (Clarke & Sons et Ferne) (1), a (cid:130)tabli que «par cat(cid:130)gorie d(cid:130)termin(cid:130)e de voyageurs au sens de l’ar- ticle 2, point 2, du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92, il le convient d’entendre des voyageurs partageant m(cid:136)me statut. Cette interpr(cid:130)tation ressort des ex- emples mentionn(cid:130)s (cid:133) l’article 2, point 1. 2, du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 684/92, dans lequel sont notam- ment vis(cid:130)s les travailleurs, les scolaires et (cid:130)tudiants et les militaires. Il ne suffit pas en revanche qu’il s’agisse d’un simple groupe de voyageurs pr(cid:130)alable- ment constitu(cid:130) (. ). Dans l’affaire au principal, le service de transport est effectu(cid:130) (cid:133) chaque fois pour un groupe de voyageurs diff(cid:130)rents, leur seul point en commun (cid:130)tant qu’ils ont r(cid:130)serv(cid:130) un voyage aupr(cid:138)s du m(cid:136)me organisateur. De tels voyageurs ne rel(cid:138)vent donc pas d’une m(cid:136)me cat(cid:130)gorie d(cid:130)ter- min(cid:130)e». (11) En l’esp(cid:138)ce, il s’agit d’une part de voyageurs non europ(cid:130)ens ayant r(cid:130)serv(cid:130) leur voyage par le m(cid:136)me organisateur ce qui n’est pas suffisant pour consti- tuer un statut commun dans le sens o(cid:151) l’entend la Cour de justice; d’autre part, ces voyageurs n’effec- (1) Rec. 1998, p. I-2147, (points 21, 22 et 23 des motifs). tuent pas le voyage de mani(cid:138)re r(cid:130)guli(cid:138)re au sens o(cid:151) l’on peut l’entendre pour des cat(cid:130)gories d(cid:130)termi- n(cid:130)es de voyageurs comme les (cid:130)tudiants, les mili- taires, les travailleurs qui effectuent un parcours entre leur domicile et le lieu de leurs activit(cid:130)s. En l’esp(cid:138)ce, les voyageurs empruntent la ligne d’au- tocar dans un sens, une seule fois dans la saison et s’arr(cid:136)tent (cid:133) leur gr(cid:130) pour quelques jours (cid:133) l’une des (cid:130)tapes du parcours, puis reprennent la ligne vers une autre destination; (cid:133) aucun moment le groupe ne peut (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130) comme homog(cid:138)ne. Dans ces circonstances, il y a lieu de conclure que ce service ne peut (cid:136)tre qualifi(cid:130) de service r(cid:130)gulier sp(cid:130)cialis(cid:130). Il y a lieu ensuite d’examiner si ce service pourrait (cid:136)tre qualifi(cid:130) de service de navette au sens de l’ar- ticle 2, point 2, du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92. De tels services sont d(cid:130)finis comme des services orga- nis(cid:130)s pour transporter en plusieurs allers et retours des groupes pr(cid:130)alablement constitu(cid:130)s d’une m(cid:136)me zone de d(cid:130)part (cid:133) une m(cid:136)me zone de destination. Ces ayant accompli le voyage aller, sont ramen(cid:130)s au lieu de d(cid:130)part au cours d’un voyage ult(cid:130)rieur. compos(cid:130)s voyageurs groupes, de Par «zone de d(cid:130)part» et «zone de destination», on entend la localit(cid:130) de d(cid:130)part et la localit(cid:130) de destina- tion, ainsi que les localit(cid:130)s situ(cid:130)es dans un rayon de 50 kilom(cid:138)tres. En dehors de la zone de d(cid:130)part et de destination, des groupes peuvent (cid:136)tre respective- ment pris en charge et d(cid:130)pos(cid:130)s au maximum (cid:133) trois endroits diff(cid:130)rents. Dans le cadre des services de navette, un groupe pr(cid:130)alablement constitu(cid:130) est un groupe dont un organisme ou une personne responsable conform(cid:130)- ment aux r(cid:138)gles de l’(cid:144)tat d’(cid:130)tablissement ont pris en charge la passation du contrat ou le paiement collectif de la prestation ou ont re(cid:135)u toutes les r(cid:130)servations et les paiements avant le d(cid:130)part. Le service que propose la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV ne r(cid:130)unit pas de tels crit(cid:138)res puisqu’il s’agit d’un circuit et non pas de plusieurs allers retours, que plus de trois arr(cid:136)ts sont pr(cid:130)vus, que le paiement n’est pas un paiement collectif puisque chaque voyageur r(cid:130)serve et paie son voyage ind(cid:130)pendam- ment et que le groupe pr(cid:130)constitu(cid:130) n’est pas (cid:130)tabli. Quant aux services de navette avec h(cid:130)bergement tels que d(cid:130)finis (cid:133) l’article 2, point 2. 2, ils requi(cid:138)rent une condition suppl(cid:130)mentaire d’h(cid:130)bergement sur le lieu de destination d’au moins 80 % des voyageurs, ce qui ne peut (cid:136)tre le cas du service en question qui offre certaines possibilit(cid:130)s de loge- ment mais sur des lieux de destination (cid:130)parpill(cid:130)s. Dans ces circonstances, on peut conclure que le service propos(cid:130) par la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV ne peut (cid:136)tre qualifi(cid:130) de service de navette au sens du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92. 6. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 33/23 (13) (14) Le r(cid:138)glement (CEE) no 684/92 d(cid:130)finit les services occasionnels comme les services qui ne r(cid:130)pondent ni (cid:133) la d(cid:130)finition des services r(cid:130)guliers ni (cid:133) la d(cid:130)finition des services de navette. Le service propos(cid:130) par la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV ne peut entrer dans les cat(cid:130)gories des circuits tels que mentionn(cid:130)s (cid:133) l’article 2, point 3. 1 a) selon lequel un m(cid:136)me v(cid:130)hicule effectue un circuit avec un ou plusieurs groupes pr(cid:130)constitu(cid:130)s. En l’esp(cid:138)ce, les conditions d’un seul v(cid:130)hicule effectuant le circuit et de groupe pr(cid:130)alablement constitu(cid:130) ne peuvent (cid:136)tre retenues puisque l’on a d(cid:130)j(cid:133) constat(cid:130) que chaque voyageur d(cid:130)cide de ses (cid:130)tapes et de la dur(cid:130)e de ses s(cid:130)jours; pour ces raisons, il ne peut pas, non plus, (cid:136)tre rattach(cid:130) (cid:133) la cat(cid:130)gorie des services transportant des groupes de voyageurs pr(cid:130)constitu(cid:130)s et assurant un h(cid:130)bergement pour ces m(cid:136)mes groupes, tels que d(cid:130)finis (cid:133) l’article 2, point 3. 1 b); il ne peut pas davantage (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130) comme service ex(cid:130)cut(cid:130) (cid:133) l’occasion d’(cid:130)v(cid:130)nements sp(cid:130)ciaux comme un s(cid:130)minaire, une conf(cid:130)rence ou une manifestation culturelle ou sportive tels que mentionn(cid:130)s (cid:133) l’article 2, point 3. 1 c), pas plus qu’il ne peut (cid:136)tre rattach(cid:130) (cid:133) un service vis(cid:130) (cid:133) l’article 2, point 3. 1 d), c’est-(cid:133)-dire un circuit (cid:133) portes ferm(cid:130)es, ou un d(cid:130)placement en charge suivi d’un retour (cid:133) vide ou encore un d(cid:130)placement (cid:133) vide suivi d’un retour en charge. En revanche, il peut (cid:136)tre consi- d(cid:130)r(cid:130) comme un service occasionnel r(cid:130)siduel tel que d(cid:130)fini (cid:133) l’article 2, point 3. 1 e) qui d(cid:130)finit ces services comme ceux qui ne r(cid:130)pondent pas aux crit(cid:138)res des points a) (cid:133) d). (15) En outre, l’article 2, point 3. 3, du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92 (cid:130)tablit que «les services vis(cid:130)s au point 3 ne perdent pas le caract(cid:138)re de services occasionnels par le fait qu’ils sont effectu(cid:130)s avec une certaine fr(cid:130)quence». En l’esp(cid:138)ce, la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV assure effectivement un passage des autobus tous les deux jours. II y a lieu de conclure que le service propos(cid:130) par la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV peut (cid:136)tre qualifi(cid:130) de service occasionnel r(cid:130)siduel au sens de l’article 2, point 3. 1 e), du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92. (16) Aux termes de l’article 4, point 4, de ce m(cid:136)me r(cid:138)glement, les services occasionnels r(cid:130)siduels sont soumis (cid:133) autorisation et les motifs de refus d’une telle autorisation sont les m(cid:136)mes que ceux pr(cid:130)vus pour le refus d’autorisation des services r(cid:130)guliers. Ces motifs de refus sont (cid:130)num(cid:130)r(cid:130)s (cid:133) l’article 7, paragraphe 4, du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92. Par cons(cid:130)quent, il y a lieu d’examiner si les motifs de refus de l’autorisation invoqu(cid:130)s par la France et par l’Italie sont fond(cid:130)s. (17) La France a rejet(cid:130) l’autorisation, par lettre dat(cid:130)e du 10 avril 1998, au motif que cette demande (cid:130)tait similaire (cid:133) une pr(cid:130)c(cid:130)dente demande pr(cid:130)sent(cid:130)e par une autre soci(cid:130)t(cid:130) n(cid:130)erlandaise Vermaat’s Autobe- (18) (19) (20) drijf BV par courrier du 12 ao(cid:150)t 1997 (cid:133) laquelle les autorit(cid:130)s fran(cid:135)aises ont donn(cid:130) un avis d(cid:130)favorable le 10 octobre 1997. La nouvelle demande d’autori- sation est faite par une autre entreprise, en l’occur- rence la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV; la France ne peut invoquer la similitude d’une demande d’une autre entreprise pour motiver un avis d(cid:130)favorable au sens du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92. L’article 7 du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 684/92 donne une liste des motifs de refus et cette liste doit (cid:136)tre interpr(cid:130)t(cid:130)e de mani(cid:138)re restrictive afin de garantir une s(cid:130)curit(cid:130) juridique. La justification avanc(cid:130)e par la France ne peut (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)e comme un motif de refus au (CEE) no 684/92. La France sens du r(cid:138)glement aurait d(cid:150) revenir sur les motifs de refus ant(cid:130)rieure- ment formul(cid:130)s pour rejeter la demande d’autorisa- tion. Il n’est d’ailleurs pas (cid:130)tabli que de tels motifs auraient pu (cid:136)tre retenus en l’esp(cid:138)ce et dans l’(cid:130)tat actuel du dossier ces motifs ne peuvent (cid:136)tre pris en compte. Les autorit(cid:130)s italiennes ont (cid:130)mis un avis positif pour l’autorisation, (cid:133) condition que soient (cid:130)limi- n(cid:130)es les liaisons entre deux ou plusieurs villes sur le territoire italien, au motif que ceci constituerait un cabotage non autoris(cid:130) au sens du r(cid:138)glement (CEE) no 2454/92, ce qui revenait (cid:133) refuser l’autorisation. Cette condition ne peut cependant pas (cid:136)tre prise en compte dans la mesure o(cid:151) le cabotage a (cid:130)t(cid:130) lib(cid:130)ra- lis(cid:130) pour tous les services occasionnels depuis le 1er janvier 1996. Les (cid:144)tats membres concern(cid:130)s ont (cid:130)t(cid:130) consult(cid:130)s le 28 octobre 1998. Il ressort de cette consultation que la majorit(cid:130) des (cid:144)tats membres pr(cid:130)sents sont favo- rables au projet de d(cid:130)cision pr(cid:130)sent(cid:130) par la Commission y compris en ce qui concerne la qualification de service occasionnel r(cid:130)siduel. Il ressort toutefois que la France reste oppos(cid:130)e (cid:133) la qualification de service occasionnel. En outre, plusieurs (cid:144)tats membres ont (cid:130)mis selon lequel les portions de trajet effectu(cid:130)es sur un m(cid:136)me territoire national pouvaient consid(cid:130)r(cid:130)es comme cabotage au sens du r(cid:138)glement (CEE) no 2454/92. l’avis (cid:136)tre Les modifications introduites par le r(cid:138)glement (CE) no 11/98, applicables depuis le 11 d(cid:130)cembre 1998, ne remettent pas en cause la qualification du service effectu(cid:130) par la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV comme service occasionnel tel qu’il a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)montr(cid:130). Cependant, les nouvelles r(cid:138)gles modifient l’acc(cid:138)s au march(cid:130) de ce type de service puisque les services occasionnels sont d(cid:130)sormais regroup(cid:130)s en une seule cat(cid:130)gorie et ne sont plus soumis (cid:133) autorisation selon le nouvel article 4, paragraphe 1, L 33/24 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 6. 2. 1999 A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article 3 Article premier Le service effectu(cid:130) par la soci(cid:130)t(cid:130) Atlas Reizen BV, situ(cid:130)e (cid:133) Heemskerk, Pays-Bas, entre la Belgique, le Danemark, l’Allemagne, l’Espagne, la France, l’Italie, les Pays-Bas, l’Autriche et le Royaume-Uni est qualifi(cid:130) de service occa- sionnel r(cid:130)siduel au sens de l’article 2, point 3. 1 e), du r(cid:138)glement (CEE) no 684/92. Depuis la mise en application des dispositions du r(cid:138)glement (CE) no 11/98, modifiant le r(cid:138)glement (CEE) no 684/92, ce service n’est plus soumis (cid:133) autorisation. Article 2 La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision prend effet dans un d(cid:130)lai de trente jours (cid:133) compter de sa notification aux (cid:144)tats membres concern(cid:130)s. La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est destin(cid:130)e au Royaume de Belgique, au Royaume de Danemark, (cid:133) la R(cid:130)publique f(cid:130)d(cid:130)rale d’Allemagne, au Royaume d’Espagne, (cid:133) la R(cid:130)pu- blique fran(cid:135)aise, (cid:133) la R(cid:130)publique italienne, au Royaume des Pays-Bas, au Royaume-Uni. la R(cid:130)publique d’Autriche et (cid:133) Fait (cid:133) Bruxelles, le 25 janvier 1999. Par la Commission Neil KINNOCK Membre de la Commission