title: 1999/44/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 6ης Ιανουαρίου 1999 κατ' εφαρμογήν του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 3286/94 του Συμβουλίου σχετικά με το καθεστώς αδειοδότησης εισαγωγών για χαλυβδόφυλλα (λαμαρίνες) [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1998) 4468]

eurovoc_concepts:
Brazil
complaint to the Commission
import
international trade
market protection
sheet

text: L 14/32 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 19. 1. 1999 APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 6gr Iamouaq(cid:148)ou 1999 jat’ evaqloc(cid:147)m tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3286/94 tou Sulbouk(cid:148)ou swetij(cid:145) le to jahest(cid:150)r adeiod(cid:149)tgsgr eisacyc(cid:150)m cia wakubd(cid:149)vukka (kalaq(cid:148)mer) [joimopoighe(cid:148)sa up(cid:149) tom aqihl(cid:149) E(1998) 4468] (1999/44/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3286/94 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tg h(cid:146)spisg joimotij(cid:150)m diadijasi(cid:150)m stom tol(cid:146)a tgr joim(cid:147)r elpoqij(cid:147)r pokitij(cid:147)r pqojeil(cid:146)mou ma diasvakiste(cid:148) g (cid:145)sjgsg tym dijaiyl(cid:145)tym tgr Joim(cid:149)tgtar b(cid:145)sei tym jam(cid:149)mym tou diehmo(cid:151)r elpoq(cid:148)ou, jai id(cid:148)yr eje(cid:148)mym oi opo(cid:148)oi jahieq(cid:150)momtai up(cid:149) tgm aic(cid:148)da tou Pacj(cid:149)sliou Oqcamislo(cid:151) Elpoq(cid:148)ou (1), (cid:149)pyr tqopopoi- (cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 356/95 (2), jai id(cid:148)yr ta (cid:145)qhqa 11 jai 14, Let(cid:145) ap(cid:149) diabouke(cid:151)seir le tg sulboukeutij(cid:147) epitqop(cid:147), Ejtil(cid:150)mtar ta aj(cid:149)kouha: (1) (2) A. Diadijastij(cid:149) pka(cid:148)sio Stir 30 Apqik(cid:148)ou 1997 g EUROFER (euqypa(cid:152)j(cid:147) sumolospomd(cid:148)a biolgwami(cid:150)m sid(cid:147)qou jai w(cid:145)kuba) jat(cid:146)hese jataccek(cid:148)a s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3286/94 (pou even(cid:147)r jake(cid:148)tai «o jamomisl(cid:149)r» cia kocaqiasl(cid:149) tym lek(cid:150)m tgr, pou sum(cid:148)stamtai t(cid:149)so se ehmij(cid:146)r olosspomd(cid:148)er jai lelomyl(cid:146)mer etaiqe(cid:148)er ecjatestgl(cid:146)mer se 12 ap(cid:149) ta 15 jq(cid:145)tg l(cid:146)kg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r (cid:130)mysgr jai amti- pqosype(cid:151)oum peqiss(cid:149)teqo ap(cid:149) 90 % tgr paqacyc(cid:147)r ajat(cid:146)qcastou w(cid:145)kuba tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar (cid:129)mhqaja jai W(cid:145)kuba. O jatacc(cid:146)kkym iswuq(cid:148)stgje (cid:149)ti g eisacyc(cid:147) ep(cid:148)- pedym pqo(cid:152)(cid:149)mtym amone(cid:148)dytym w(cid:145)kuba stg Bqafik(cid:148)a up(cid:149)jeitai se lg aut(cid:149)latg adeiod(cid:149)tgsg eisacyc(cid:147)r. Jat(cid:145) tgm (cid:145)poxg tou EUROFER, tom L(cid:145)io 1996 g pqajtij(cid:147) tym aqw(cid:150)m tgr Bqafik(cid:148)ar pou e(cid:148)mai aql(cid:149)- dier cia tgm (cid:146)jdosg adei(cid:150)m eisacyc(cid:147)r tqopopoi- (cid:147)hgje, le apot(cid:146)kesla oi (cid:145)deier ma aqw(cid:148)soum ma woqgco(cid:151)mtai l(cid:149)mom ev(cid:149)som pqobkep(cid:149)tam pqohesl(cid:148)a pkgqyl(cid:147)r tqi(cid:145)mta gleq(cid:150)m jat’ am(cid:150)tato (cid:149)qio cia to pqor eisacyc(cid:147) elp(cid:149)qeula. O jatacc(cid:146)kkym t(cid:149)mise (cid:149)ti oi aqw(cid:146)r tgr Bqafik(cid:148)ar dem am(cid:147)cceikam aut(cid:147) tg letabok(cid:147) o(cid:151)te en(cid:147)cgsam tgm molij(cid:147) b(cid:145)sg pou epi- tq(cid:146)pei tgm ap(cid:149)qqixg tym ait(cid:147)seym cia (cid:145)deia tgr opo(cid:148)ar (cid:146)tuwam oi eisacyce(cid:148)r tgr Joim(cid:149)tgtar, jai (cid:149)ti g letabok(cid:147) va(cid:148)metai ma ove(cid:148)ketai stir esyteqij(cid:146)r (1) EE L 349 tgr 31. 12. 1994, s. 71. (2) EE L 41 tgr 23. 2. 1995, s. 3. (3) (4) (5) (6) (7) jateuhumt(cid:147)qier cqall(cid:146)r tgr jub(cid:146)qmgsgr tgr Bqafi- k(cid:148)ar. S(cid:151)lvyma le tom jatacc(cid:146)kkomta, g upowq(cid:146)ysg sul- l(cid:149)qvysgr stg m(cid:146)a pqohesl(cid:148)a diajamomislo(cid:151) (cid:146)cime pqoodeutij(cid:145) piestij(cid:149)teqg tom Mo(cid:146)lbqio tou 1996, eisacyce(cid:148)r (cid:149)tam (cid:145)qwise ma fgte(cid:148)tai ap(cid:149) tour pqo(cid:152)(cid:149)mtym w(cid:145)kuba cqapt(cid:147) d(cid:146)sleusg cia tgm t(cid:147)qgs(cid:147) tgr, jah(cid:150)r jai tom Iamou(cid:145)qio 1997, (cid:149)tam (cid:145)qwise ma evaql(cid:149)fetai (cid:146)ma m(cid:146)o lgwamocqavgl(cid:146)mo s(cid:151)stgla epit(cid:147)qgsgr tgr adeiod(cid:149)tgsgr eisacyc(cid:150)m (Siscomex). T(cid:146)kor, o jatacc(cid:146)kkym t(cid:149)mise (cid:149)ti hesp(cid:148)stgje, stir 25 Laqt(cid:148)ou 1997, le to «Medida Provis(cid:155)ria nº 1569» tou pqo(cid:146)dqou tgr Bqafik(cid:148)ar, cemij(cid:149) jahest(cid:150)r tym sulb(cid:145)seym sumakk(cid:145)clator cia tgm pkgqyl(cid:147) tym eisacyc(cid:150)m (pou apaite(cid:148) pqojatabokij(cid:149) diajamomi- sl(cid:149) sulb(cid:145)seym sumakk(cid:145)clator cia tgm pkgqyl(cid:147) eisacyc(cid:150)m ev(cid:149)som g pqohesl(cid:148)a pkgqyl(cid:147)r e(cid:148)mai lijq(cid:149)teqg ap(cid:149) 360 gl(cid:146)qer) pou stg sum(cid:146)weia evaq- l(cid:149)stgje ap(cid:149) tgm Tq(cid:145)pefa tgr Bqafik(cid:148)ar l(cid:146)sy tgr Circular nº 2747, pou ejd(cid:149)hgje ep(cid:148)sgr stir 25 Laq- t(cid:148)ou 1997. G EUROFER iswuq(cid:148)stgje (cid:149)ti g molohe- s(cid:148)a aut(cid:147) dem amtijat(cid:146)stgse tour eidijo(cid:151)r jam(cid:149)mer pou evaql(cid:149)fomtai cia tg woq(cid:147)cgsg adei(cid:150)m eis- acyc(cid:147)r cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta w(cid:145)kuba, akk(cid:145) ep(cid:146)tqexe stir aqw(cid:146)r tgr Bqafik(cid:148)ar ma evaql(cid:149)soum ta l(cid:146)tqa pou swet(cid:148)fomtai le ta pqo(cid:152)(cid:149)mta w(cid:145)kuba le austgq(cid:149)teqo jai apotekeslatij(cid:149)teqo tq(cid:149)po. O jatacc(cid:146)kkym iswuq(cid:148)stgje (cid:149)ti oi pqoamaveqhe(cid:148)ser pqajtij(cid:146)r tgr Bqafik(cid:148)ar apot(cid:146)kesam elp(cid:149)dia cia to elp(cid:149)qio jat(cid:145) tgm (cid:146)mmoia tou (cid:145)qhqou 2 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151), dedol(cid:146)mou (cid:149)ti paqab(cid:148)asam tir die- hme(cid:148)r desle(cid:151)seir tgr Bqafik(cid:148)ar sto pka(cid:148)sio tou POE, jai (cid:149)ti ta elp(cid:149)dia aut(cid:145) e(cid:148)wam aqmgtij(cid:146)r elpo- qij(cid:146)r epipt(cid:150)seir cia tom jatacc(cid:146)kkomta. Pio sucjejqil(cid:146)ma, o jatacc(cid:146)kkym iswuq(cid:148)stgje (cid:149)ti to jahest(cid:150)r adeiod(cid:149)tgsgr eisacyc(cid:147)r tgr Bqafik(cid:148)ar pou evaql(cid:149)fetai se pqo(cid:152)(cid:149)mta amone(cid:148)dytou w(cid:145)kuba paqabi(cid:145)fei ta (cid:145)qhqa WI, III:4 jai W tgr GATT 1994 jah(cid:150)r jai to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 4, to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, to (cid:145)qhqo 5 jai to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqa- vor 9 tgr sulvym(cid:148)ar POE cia tir diadijas(cid:148)er (cid:146)jdosgr adei(cid:150)m eisacyc(cid:147)r. (cid:133)som avoq(cid:145) tir dusleme(cid:148)r elpoqij(cid:146)r epipt(cid:150)seir, o jatacc(cid:146)kkym iswuq(cid:148)stgje (cid:149)ti oi dqastgqi(cid:149)tgter tym joimotij(cid:150)m paqacyc(cid:150)m jai enacyc(cid:146)ym apodioqca- m(cid:150)hgjam se lec(cid:145)ko bahl(cid:149). Le tgm eisacyc(cid:147) tou em 19. 1. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 14/33 (8) (9) k(cid:149)cy jahest(cid:150)tor adeiod(cid:149)tgsgr eisacyc(cid:150)m, oqisl(cid:146)- mer eisacyc(cid:146)r pqaclatopoi(cid:147)hgjam stom kil(cid:146)ma ei- s(cid:149)dou, pq(cid:145)cla pou pqoj(cid:145)kese sglamtij(cid:146)r pq(cid:149)sheter dap(cid:145)mer. Epipk(cid:146)om, g jat(cid:145)qcgsg tgr paqadosiaj(cid:147)r pqohesl(cid:148)ar pkgqyl(cid:147)r tym 180 gleq(cid:150)m sgla(cid:148)mei (cid:149)ti oi eisacyc(cid:146)r dem (cid:147)tam pk(cid:146)om se h(cid:146)sg ma acoq(cid:145)soum pqo(cid:152)(cid:149)mta ejt(cid:149)r e(cid:145)m o eisacyc(cid:146)ar (cid:147) o enacyc(cid:146)ar (cid:147)tam pq(cid:149)huloi ma epylisto(cid:151)m to j(cid:149)stor lecak(cid:151)- teqgr pqohesl(cid:148)ar pkgqyl(cid:147)r pou epib(cid:145)qume aj(cid:149)la peqiss(cid:149)teqo wqglatooijomolij(cid:145) tom paqacyc(cid:149) (cid:147) enacyc(cid:146)a, jahist(cid:150)mtar lg jeqdov(cid:149)qer tir pyk(cid:147)seir tou. G abebai(cid:149)tgta pou dgliouqc(cid:147)hgje ap(cid:149) aut(cid:149) to jahest(cid:150)r eisacyc(cid:150)m e(cid:148)we yr apot(cid:146)kesla ma sglei- yhe(cid:148) jahust(cid:146)qgsg stir paqaccek(cid:148)er jai ma waho(cid:151)m piham(cid:146)r m(cid:146)er paqaccek(cid:148)er eir b(cid:145)qor tou joimotijo(cid:151) jk(cid:145)dou paqacyc(cid:147)r. G jataccek(cid:148)a peqie(cid:148)we epaqj(cid:147) apodeijtij(cid:145) stoiwe(cid:148)a prima facia pou ma dijaiokoco(cid:151)m tgm (cid:146)maqng liar joimotij(cid:147)r diadijas(cid:148)ar en(cid:146)tasgr s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 8 tou jamomislo(cid:151). Yr ej to(cid:151)tou, g Epitqop(cid:147) (cid:145)qwise diadijas(cid:148)a en(cid:146)tasgr stir 27 Ioum(cid:148)ou 1997 (1). B. Ap(cid:145)mtgsg tgr jub(cid:146)qmgsgr tgr Bqafik(cid:148)ar cia tgm upowq(cid:146)ysg t(cid:147)qgsgr pqohesl(cid:148)ar pkgqyl(cid:147)r 30 gleq(cid:150)m (cid:149)som avoq(cid:145) tg lg aut(cid:149)latg woq(cid:147)cgsg adei(cid:150)m Let(cid:145) tgm (cid:146)maqng tgr (cid:146)qeumar g jub(cid:146)qmgsg tgr Bqafi- k(cid:148)ar, apamt(cid:150)mtar se eqytglatok(cid:149)cio, pkgqov(cid:149)qgse tgr Epitqop(cid:147)r (cid:149)ti o jat(cid:145)kocor tir upgqes(cid:148)er pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou up(cid:149)jeimtai se lg aut(cid:149)latg (cid:146)jdosg adei(cid:150)m eisacyc(cid:147)r ha tqopopoighe(cid:148) s(cid:151)mtola cia ma enaiqeho(cid:151)m ta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou up(cid:145)comtai stour jydi- jo(cid:151)r SO 7219 jai 7220, (cid:149)pyr amav(cid:146)qetai stgm jataccek(cid:148)a s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3286/94. Aut(cid:149) epibebai(cid:150)hgje stir 25 Auco(cid:151)stou 1997 ap(cid:149) tir aqw(cid:146)r tgr Bqafik(cid:148)ar le tg diab(cid:148)basg amticq(cid:145)vou em(cid:149)r l(cid:146)tqou (Comunicado nº 23 ap(cid:149) to Departamento de Opera(cid:135)(cid:210)es de Com(cid:130)rcio Exterior (DECEX) tgr 11gr Auco(cid:151)stou 1997, pou dglo- sie(cid:151)hgje stir 13 Auco(cid:151)stou jai (cid:145)qwise ma isw(cid:151)ei let(cid:145) tg dglos(cid:148)eusg), le to opo(cid:148)o pqaclatopoi(cid:147)hgje aut(cid:147) g letabok(cid:147). G epibeba(cid:148)ysg dieujqim(cid:148)stgje stir 11 Dejelbq(cid:148)ou 1997 (cid:149)tam oi aqw(cid:146)r tgr Bqafik(cid:148)ar en(cid:147)cgsam (cid:149)ti ta em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mta up(cid:149)jeimtai t(cid:150)qa sto s(cid:151)stgla aut(cid:149)latgr adeiod(cid:149)tgsgr eisacyc(cid:150)m jai dem apaite(cid:148)tai eidij(cid:147) pqohesl(cid:148)a pkgqyl(cid:147)r cia tg woq(cid:147)cgsg aut(cid:150)m tym aut(cid:149)latym adei(cid:150)m. (10) Aut(cid:147) tgm ap(cid:149)suqsg ap(cid:149) tom jat(cid:145)koco tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou dem up(cid:149)jeimtai se lg aut(cid:149)latg adeio- d(cid:149)tgsg (cid:147)tam basij(cid:147) dedol(cid:146)mou (cid:149)ti g lg aut(cid:149)latg adeiod(cid:149)tgsg eisacyc(cid:150)m (cid:147)tam to l(cid:149)mo weiqopiast(cid:149) dioijgtij(cid:149) l(cid:146)so ejpk(cid:147)qysgr tou (cid:149)qou pou swet(cid:148)fe- tai le tg sucjejqil(cid:146)mg pqohesl(cid:148)a pkgqyl(cid:147)r 30 gleq(cid:150)m. O jatacc(cid:146)kym sum(cid:146)kene cqapt(cid:145) stoiwe(cid:148)a cia tgm upowq(cid:146)ysg t(cid:147)qgsgr tgr em k(cid:149)cy pkgqyl(cid:147)r l(cid:149)mo ap(cid:149) lelomyl(cid:146)mer apov(cid:145)seir cia (cid:145)qmgsg woq(cid:147)cgsgr lg aut(cid:149)latym adei(cid:150)m eisacyc(cid:147)r. (11) Up(cid:149) aut(cid:146)r tir sumh(cid:147)jer, lpoqe(cid:148) ma heyqghe(cid:148) (cid:149)ti g ap(cid:149)suqsg tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai stgm jataccek(cid:148)a ap(cid:149) tom jat(cid:145)koco pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou up(cid:149)- jeimtai se aut(cid:149)latg adeiod(cid:149)tgsg eisacyc(cid:150)m iso(cid:151)- tai le tgm (cid:145)qsg tou elpod(cid:148)ou sto elp(cid:149)qio pou ama- v(cid:146)qetai stgm jataccek(cid:148)a swetij(cid:145) le tom (cid:149)qo t(cid:147)qgsgr sucjejqil(cid:146)mgr pqohesl(cid:148)ar pkgqyl(cid:147)r. C. G molohes(cid:148)a tgr Bqafik(cid:148)ar cia (cid:146)ma cemij(cid:149) jahest(cid:150)r sulb(cid:145)seym sumakk(cid:145)clator cia tgm pkgqyl(cid:147) tym eisacyc(cid:150)m (12) G molohes(cid:148)a tgr Bqafik(cid:148)ar cia (cid:146)ma cemij(cid:149) jahest(cid:150)r sulb(cid:145)seym sumakk(cid:145)clator cia tgm pkgqyl(cid:147) tym eisacyc(cid:150)m, pou hesp(cid:148)stgje stir 25 Laqt(cid:148)ou 1997, pqobk(cid:146)pei (cid:149)ti oi eisacyce(cid:148)r upowqeo(cid:151)mtai ma pqac- latopoi(cid:147)soum pq(cid:145)neir sumakk(cid:145)clator se topij(cid:147) tq(cid:145)pefa emt(cid:149)r oqisl(cid:146)mym pqohesli(cid:150)m s(cid:151)lvyma le tour (cid:149)qour pkgqyl(cid:147)r cia ta em k(cid:149)cy elpoqe(cid:151)lata, stir peqipt(cid:150)seir pou g pqohesl(cid:148)a pkgqyl(cid:147)r e(cid:148)mai jat(cid:150)teqg ap(cid:149) 360 gl(cid:146)qer. Aut(cid:149) sgla(cid:148)mei (cid:149)ti oi ei- sacyce(cid:148)r pq(cid:146)pei ma jatab(cid:145)koum (cid:146)ma pos(cid:149) stgm em k(cid:149)cy tq(cid:145)pefa l(cid:146)wqir (cid:149)tou enovkghe(cid:148) to tilok(cid:149)cio, (cid:147) ma jatab(cid:145)koum epasv(cid:145)kistqo cia tg s(cid:151)lbasg sumakk(cid:145)clator se topij(cid:147) tq(cid:145)pefa. (13) (14) tir aqw(cid:146)r S(cid:151)lvyma le tgr Bqafik(cid:148)ar, o(cid:151)te g woq(cid:147)cgsg tgr (cid:145)deiar eisacyc(cid:147)r o(cid:151)te o ejtekymisl(cid:149)r elpoqeul(cid:145)tym enaqt(cid:145)tai ap(cid:149) tg sull(cid:149)qvysg pqor to em k(cid:149)cy jahest(cid:150)r. G lg sull(cid:149)qvysg ha e(cid:148)we yr ep(cid:148)ptysg tgm epibok(cid:147) pqost(cid:148)lym ap(cid:149) tgm Jemtqij(cid:147) Tq(cid:145)pefa tgr Bqafik(cid:148)ar. Ap(cid:149) t(cid:149)te, pou hesp(cid:148)stgje g pqoamaveqhe(cid:148)sa molohes(cid:148)a tgr Bqafik(cid:148)ar, g Epi- tqop(cid:147) tgm paqajokouhe(cid:148) epistal(cid:146)myr, le sjop(cid:149) ma enajqib(cid:150)sei to ped(cid:148)o evaqloc(cid:147)r tgr jai tir epipt(cid:150)- seir tgr, jah(cid:150)r jai tg sulbat(cid:149)tgt(cid:145) tgr le tour diehme(cid:148)r elpoqijo(cid:151)r jam(cid:149)mer. Se aut(cid:149) to pka(cid:148)sio, g Euqypa(cid:152)j(cid:147) Joim(cid:149)tgta em(cid:147)qcgse se pokuleq(cid:146)r ep(cid:148)- pedo aqw(cid:148)fomtar diabouke(cid:151)seir sto pka(cid:148)sio tym swe- tij(cid:150)m diat(cid:145)neym tou POE tom Iamou(cid:145)qio 1998. D. Pq(cid:149)svater enek(cid:148)neir Ap(cid:149) to 1996 va(cid:148)metai ma up(cid:145)qwei t(cid:145)sg ap(cid:149) l(cid:146)qour tym aqw(cid:150)m tgr Bqafik(cid:148)ar t(cid:149)so cia evaqloc(cid:147) le lg diavam(cid:147) tq(cid:149)po, elpoqij(cid:150)m l(cid:146)tqym pou (cid:146)woum peqio- qistij(cid:146)r epipt(cid:150)seir se sucjejqil(cid:146)mour eua(cid:148)shgtour tole(cid:148)r, (cid:149)so jai cia h(cid:146)spisg oqif(cid:149)mtiar molohes(cid:148)ar pou, letan(cid:151) (cid:145)kkym, lpoqe(cid:148) ma epgqe(cid:145)sei aqmgtij(cid:145) tir eisacyc(cid:146)r. O oko(cid:146)ma aunam(cid:149)lemor aqihl(cid:149)r tym diadi- jasi(cid:150)m en(cid:146)tasgr pou (cid:145)qwisam (cid:147) pqobk(cid:146)pomtai ma aqw(cid:148)soum b(cid:145)sei tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3286/94, epipk(cid:146)om tym jatacceki(cid:150)m euqypa(cid:148)ym enacyc(cid:146)ym, e(cid:148)mai sav(cid:147)r (cid:146)mdeing (cid:149)ti up(cid:145)qwei aut(cid:147) g t(cid:145)sg. (15) Pio sucjejqil(cid:146)ma, ejt(cid:149)r ap(cid:149) l(cid:148)a jataccek(cid:148)a ap(cid:149) l(cid:146)qour tgr Febeltex, tgr bekcij(cid:147)r (cid:146)mysgr jkysto(cid:153)- vamtouqc(cid:148)ar, g Epitqop(cid:147) (cid:145)qwise diadijas(cid:148)a en(cid:146)- tasgr b(cid:145)sei tou jamomislo(cid:151) stir 27 Vebqouaq(cid:148)ou 1998 (2). Aut(cid:147) g diadijas(cid:148)a avoq(cid:145) to lg aut(cid:149)lato (1) EE C 197 tgr 27. 6. 1997, s. 2. (2) EE C 63 tgr 27. 2. 1998, s. 2. L 14/34 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 19. 1. 1999 s(cid:151)stgla adeiod(cid:149)tgsgr eisacyc(cid:150)m jai tom tq(cid:149)po evaqloc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator, juq(cid:148)yr le upowqeyti- jo(cid:151)r (cid:149)qour pkgqyl(cid:147)r tym eisacyc(cid:150)m jai epibok(cid:147) til(cid:150)m stir eisacyc(cid:146)r. (16) Paq(cid:149)ko pou g pqoamaveqhe(cid:148)sa diadijas(cid:148)a esti(cid:145)fe- tai stir epipt(cid:150)seir tou sust(cid:147)lator se oqisl(cid:146)ma jkysto(cid:153)vamtouqcij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta, jak(cid:151)ptei yst(cid:149)so l(cid:148)a pqajtij(cid:147) (cid:149)loia le aut(cid:147)m pou apoteke(cid:148) amtije(cid:148)- lemo tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr. Sumep(cid:150)r, paq(cid:149)ko pou (cid:146)wei peqatyhe(cid:148) g diadijas(cid:148)a, g Epitqop(cid:147) ha lpoqe(cid:148) ma sumew(cid:148)sei ma paqajokouhe(cid:148) to jahest(cid:150)r adeio- d(cid:149)tgsgr eisacyc(cid:150)m cia wakubd(cid:149)vukka (kalaq(cid:148)mer) pou evaql(cid:149)fetai stg Bqafik(cid:148)a. E. S(cid:151)stasg (17) Sumep(cid:150)r ha pq(cid:146)pei ma teqlatiste(cid:148) g diadijas(cid:148)a en(cid:146)- tasgr swetij(cid:145) le to jahest(cid:150)r adeiod(cid:149)tgsgr ei- sacyc(cid:150)m tgr Bqafik(cid:148)ar cia wakubd(cid:149)vukka (kalaq(cid:148)- mer), APOVASIFEI: (cid:129)qhqo 1 Peqat(cid:150)metai g diadijas(cid:148)a en(cid:146)tasgr swetij(cid:145) le to jahest(cid:150)r adeiod(cid:149)tgsgr eisacyc(cid:150)m tgr Bqafik(cid:148)ar cia waku- bd(cid:149)vukka (kalaq(cid:148)mer) pou (cid:145)qwise stir 27 Ioum(cid:148)ou 1997. (cid:129)qhqo 2 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei ap(cid:149) tgm gl(cid:146)qa tgr dglos(cid:148)eus(cid:147)r tgr stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Bqun(cid:146)kker, 6 Iamouaq(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Leon BRITTAN Amtipq(cid:149)edqor


title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av hårda fiberskivor (hardboard) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland, och om slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts

eurovoc_concepts:
Brazil
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
building slab
wood fibre

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 06. 01. 1999 KOM(1998) 805 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av hårda fiberskivor (hardboard) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland, och om slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Genom ett offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 336, s. 2, inledde kommissionen den 7 november 1997 ett antidumpningsförfarande avseende import av hårda fiberskivor (hardboard) med ursprung i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland. Efter det att skadevållande dumpning konstaterats infördes den 6 augusti 1998 provisoriska antidumpningsåtgärder genom förordning (EG) nr 1742/98. I det skedet gjorde samtliga berörda exporterande tillverkare, utom de ryska tillverkarna, prisåtaganden. Dessa exporterande tillverkare åtog sig att sälja vissa produkttyper för export till gemenskapen, upp ull en förutbestämd årlig kvantitet som befriades från antidumpningsvärdetull, till priser som innebar att dumpningens skadliga verkan undanröjdes. För exportförsäljningsvolymer av dessa produkttyper utöver de förutbestämda årliga kvantitetstaken skulle de preliminära antidumpningsvärdetullama tillämpas. Kommissionen ansåg att detta är ett lätthanterligt system som kan övervakas på ett effektivt sätt och godtog därför dessa åtaganden. Efter införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder gavs samtliga berörda parter möjlighet att begära att bli hörda och att lämna ytterligare synpunkter. Kommissionen gjorde för sina slutgiltiga avgöranden vissa justeringar av sin analys med hänsyn till de synpunkter som lämnats av några av de berörda parterna. Bland annat undantogs Brasilien från analysen. i/ I de slutgiltiga avgörandena bekräftades att dumpning förekommit och att denna vållat gemenskapsindustrin skada, utom vad beträffar Brasilien. När det gäller importen från detta land konstaterades att den inte orsakat den skada som gemenskapsindustrin vållats. Kommissionen föreslår därför att förfarandet i fråga om Brasilien avslutas utan att åtgärder vidtas. Vad beträffar importen från de övriga berörda länderna bekräftades emellertid att den orsakat den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats. Undersökningen ledde också till slutsatsen att det, med beaktande av samtliga inblandade intressen, särskilt användarindustrins intressen, ligger i gemenskapens intresse att vidta slutgiltiga antidumpningsåtgärder. Eftersom alla berörda exporterande tillverkare utom de ryska gjorde åtaganden i det preliminära skedet, föreslås dessa åtaganden fortsätta att gälla, med beaktande av eventuella justeringar till följd av den slutgiltiga analysen. Ett separat kommissionsbeslut om ändring av åtagandena skall offentliggöras samma dag som rådsförordningen om införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder. I och med att förfarandet avslutas i fråga om import från Brasilien, kommer de åtaganden som gjorts av de brasilianska exporterande tillverkarna att upphöra att gälla. Mot bakgrund av ovanstående, och i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 384/96, föreslår därför kommissionen att rådet godkänner införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland, och att förfarandet i fråga om Brasilien avslutas utan att åtgärder vidtas. De föreslagna tullsatserna framgår av nedanstående tabell. Land Fdretag Tullsats(%) (%) Taric- till&ggsnummer Bulgarien Fazerles AD Alla övriga företag Estland Alla företag Lettland Alla företag Litauen Alla företag Polen Alpex-Karlino S. A. Ekopfyta S. A. Zaklady Pfyt Piléniowych S. A. , Przemysl Koniecpolskie Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim Alla övriga företag Ryssland Alla företag 7,1 7,2 6,0 4,7 IM 22,4 7,0 9,1 11,4 11,0 34,8 30,6 8461 8900 8479 8480 8481 8494 8495 8900 M RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. av den. om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av hårda fiberskivor (hardboard) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland, och om slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, särskilt artikel 9. 4 i denna, med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: 1 EGT L 56,6. 3. 1996, s. 1. Förordningen senast andrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18). V A. ALLMÄN INFORMATION 1. Provisoriska åtgärder 1. Den 6 augusti 1998 infördes genom förordning (EG) nr 1742/982 (nedan kallad "förordningen om provisoriska åtgärder") provisoriska antidumpningsåtgärder inom ramen för detta förfarande. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i samtliga berörda länder utom Ryssland gjorde åtaganden, som godtogs. 2. Påföljande förfarande 2. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts lämnade vissa exporterande tillverkare, importörer och gemenskapsanvändare av den berörda produkten skriftliga synpunkter. De parter som begärde det gavs möjlighet att bli hörda. 3. Efter offentliggörandet av förordningen om provisoriska åtgärder gjordes undersökningar på platsen hos följande företag, som använder den berörda produkten vid tillverkning av dörrar: Svedex BV, Nederländerna Swedoor, en avdelning av Nobia Nordisk Bygginteriör AB, Sverige (två tillverkningsanläggningar) Righini SA, Frankrike Huet SA, Frankrike Theuma Deurenindustrie NV, Belgien Dessutom besöktes en icke-klagande tillverkare av hårda fiberskivor av eukalyptus, Industria de Fibras de Madeira, Portugal, samt en icke-närstående importör av hårda fiberskivor, Firma Christian Kroger GmbH & Co. KG, Tyskland. EGT L 218,6. 8. 1998, s. 16. B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som är föremal för undersökning 4. Den produkt som är föremål för undersökning i detta antidumpningsförfarande är hårda fiberskivor (hardboard). Hårda fiberskivor definieras som fiberskivor av trä eller andra vedartade material, även innehållande harts eller andra organiska bindemedel, med en densitet av mer än 0,8 g/cm3, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 441111 00 och ex 4411 19 00. Hårda fiberskivor framställs alltid genom en våt tillverkningsprocess (i motsats till fiberskivor framställda genom torr process enligt nedan) och har normalt en densitet på mellan 800 och 1 050 kg/m3 och en tjocklek på mellan 1,8 och 6,0 mm. Hårda fiberskivor används framför allt vid tillverkning av möbler, inom byggindustrin och bilindustrin, till dörrblad samt för förpackning av främst frukt och grönsaker. 2. Tunna fiberskivor framställda genom torr process 5. Efter det att de provisoriska antidumpningsåtgärderna införts fortsatte ett antal importörer och användare att hävda att förfarandet borde omfatta ett större antal produkter. De hävdade särskilt att så kallade "tunna" (mindre än 6 mm tjocka) fiberskivor framställda genom torr process, t. ex. fiberskivor med medelhög och hög densitet (tunna MDF och HDF), har väsentligen samma slutliga användningsområden som hårda fiberskivor och att samtliga dessa typer därför utgör en enda produkt. Det gjordes därför gällande att analysen av dumpning, skada och gemenskapens intresse borde omfatta alla dessa produkter. ?r 6. På grundval av de uppgifter som lämnats fram till det preliminära skedet gjordes en preliminär bedömning av i vilken utsträckning de slutliga användningsområdena för hårda fiberskivor och för tunna fiberskivor framställda genom torr process överlappar varandra. På grundval av de uppgifter som lämnats sedan förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjordes har en slutgiltig bedömning gjorts, och det har fastställts att denna överlappning teoretiskt sett är betydande och att det endast i några få marknadssegment inte är möjligt över huvud taget att ersätta den ena produkten med den andra. 7. Liknande slutliga användningsområden är emellertid inte i sig avgörande för frågan om likadan produkt. Slutsatserna från den preliminära undersökningen, nämligen att hårda fiberskivor och tunna fiberskivor framställda genom ton- process inte utgör en enda produkt, hade sin grund i olika fysiska och kemiska egenskaper hos de två produkterna. Efter ytterligare undersökning av de olika aspekterna på frågan har analysen kunnat preciseras på följande sätt: - Det bekräftas att den tunna HDF-varianten av fiberskivor framställda genom torr process kan tillverkas i densiteter som är jämförbara med eller högre än densiteten hos hårda fiberskivor. Tunna HDF har en densitet på över 800 kg/m3 och är därför den variant som ligger närmast hårda fiberskivor. t - Genomsnittspriserna var emellertid högre för tunna HDF än för tunna MDF (10-15 % i genomsnitt) och för de flesta hårda fiberskivor av samma tjocklek under 6 mm, vilket innebär att det under den undersökta perioden huvudsakligen var tunna MDF (med en densitet under 800 kg/m3) som på marknaden konkurrerade med hårda fiberskivor inom en stor del av dessas slutliga användningsområden, särskilt inom möbelindustrin, delar av förpackningssektom, tavelramssektorn samt delar av dörrsektorn. - Det påpekades också att nya emissionsfria tunna fiberskivor framställda genom torr process nu tillverkas, dvs. tunna fiberskivor framställda genom torr process som inte innehåller formaldehyd. Till följd av denna utveckling kan tunna fiberskivor framställda genom torr process konkurrera på marknaden för livsmedelsförpackning, där de hittills har varit uteslutna på grund av sitt innehåll av formaldehyd. Dessa emissionsfria produkter är emellertid en helt ny innovation, och även om det är tänkbart att tunna fiberskivor framställda genom torr process i framtiden skulle kunna användas för livsmedelsförpackning är detta troligen uteslutet i nuläget på grund av deras högre pris. Denna utveckling ägde rum efter undersökningsperiodens utgång och kunde därför inte undersökas. - Det faktum att tunna fiberskivor framställda genom torr process och hårda fiberskivor har ett antal gemensamma slutliga användningsområden betyder inte att marknaden betraktar dem som en enda produkt. I själva verket har de flesta aktörer inom de berörda sektorerna bekräftat att de inte i praktiken använder de olika skivtyperna utan åtskillnad, eftersom de två produkterna skiljer sig åt vad beträffar fysiska egenskaper och teknisk prestanda. I stället väljer de den av produkterna som bäst passar för deras tekniska krav. Tunn MDF har t. ex. en fördel när skivan skall lamineras, eftersom den har porösare och mattare yta. Dessutom är dess inre struktur jämn och inte skiktad som hos hårda fiberskivor, och den tenderar inte att splittras när den utsätts för tryck. Tunn MDF föredras därför allmänt framför hårda fiberskivor vid tillverkning av laminerade dörrar och av möbler. Å andra sidan har hårda fiberskivor i allmänhet en klar fördel på de användningsområden där densitet eller smidighet krävs hos skivan, t. ex. i lackerade eller förmålade dörrar eller bildelar, eller där det anses att det harts som finns i tunna fiberskivor framställda genom torr process såsom förklaras ovan skulle kunna ha hälsopåverkan, tex. vid förpackning av frukt och grönsaker. jo 8. Den slutgiltiga analysen bekräftar sammanfattningsvis de preliminära avgörandena, nämligen att hårda fiberskivor och tunna fiberskivor framställda genom torr process, även om de teoretiskt sett är utbytbara på många slutliga användningsområden, inte i praktiken utgör en enda produkt eftersom de har olika fysiska och kemiska egenskaper. 9. Det hävdades emellertid att den stora överlappningen mellan de slutliga användningsområdena för tunna fiberskivor framställda genom torr process och för hårda fiberskivor får viktiga konsekvenser för analysen av orsakerna till den eventuella skada som gemenskapsindustrin vållats, även om de två skivtyperna inte utgör en enda produkt. Denna fråga behandlas i avsnittet om orsakssamband. 3. Kryssfaner (plywood) och spånskivor 10. Kommissionen tog emot klargöranden av de argument som lagts fram under undersökningens preliminära skede, enligt vilka plywood och spånskivor också kunde ersätta hårda fiberskivor på många användningsområden. Av samma skäl som anges ovan i fråga om tunna fiberskivor framställda genom torr process kan emellertid inte en teoretisk likhet mellan de slutliga användningsområdena i sig anses som avgörande för frågan om likadan produkt. Eftersom hårda fiberskivor har andra fysiska och kemiska egenskaper än spånskivor och plywood, kan inte samtliga dessa anses utgöra en enda produkt. De preliminära avgörandena bekräftas därmed. rf 4. Likadan produkt 11. Vid den vidare undersökningen bekräftades att de hårda fiberskivor som importeras till gemenskapen från de berörda länderna och de som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden inte skiljer sig åt vad beträffar grundläggande egenskaper och användningsområden. Detta gäller även hårda fiberskivor som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen (det sistnämnda landet användes även som jämförelseland för importen från Ryssland). Slutsatsen drogs därför att både de hårda fiberskivor som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden och de hårda fiberskivor som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen var likadana, enligt artikel 1. 4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen"), som de hårda fiberskivor som importeras ull gemenskapen från de sju länder som omfattas av undersökningen. 12. De brasilianska exporterande tillverkarna och ett antal användare av hårda fiberskivor, främst dörrbladstillverkare, upprepade emellertid vad de hävdat under det preliminära skedet, nämligen att de brasilianska hårda fiberskivorna av eukalyptus inte är en likadan produkt som den som tillverkas av gemenskapsindustrin och att de därför borde undantas från undersökningen. /» t 13. Av de exporterande tillverkare som berörs av undersökningen är det bara de brasilianska exporterande tillverkarna som levererar hårda fiberskivor framställda av eukalyptus till gemenskapsmarknaden. Det finns också två tillverkare av hårda fiberskivor av eukalyptus i gemenskapen, båda på iberiska halvön, men ingen av dem deltog i det klagomål som ledde till att detta förfarande inleddes. 14. Dessa påståenden om hårda fiberskivor av eukalyptus har undersökts grundligt. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts gjordes besök hos ett antal dörrtillverkare i hela gemenskapen. Dessutom besöktes en icke-klagande gemenskapstillverkare av hårda fiberskivor av eukalyptus i Portugal. Syftet med dessa besök var att klargöra frågan om huruvida brasilianska hårda fiberskivor borde omfattas av detta förfarande. Till följd av dessa besök kunde följande konstateras: a) Tekniska egenskaper och användningsområden för hårda fiberskivor av eukalyptus 15. Ett stort antal tekniska uppgifter avseende egenskaperna hos hårda fiberskivor av eukalyptus mottogs från de brasilianska exporterande tillverkarna, dörrtillverkare i gemenskapen och de klagande. De exporterande tillverkarna och dörrtillverkarna hävdade att hårda fiberskivor av eukalyptus har vissa unika egenskaper soin skiljer dem från alla andra typer av hårda fiberskivor, vare sig dessa är gjorda av mjuka träslag eller av andra hårda träslag än eukalyptus. De hävdade vidare att ingen godtagbar alternativ produkt tillverkas av gemenskapsindustrin. Särskilt dörrtillverkarna underströk att gemenskapsindustrin inte tillverkar hårda fiberskivor av eukalyptus för dörrblad. De påpekade att den enda gemenskapsbaserade tillverkaren av hårda fiberskivor av eukalyptus som faktiskt tillverkar kvalitetsskivor för dörrblad är etablerad i Portugal och inte tillhör de klagande. A \ -"% \ 16. Det konstaterades att hårda fiberskivor gjorda av eukalyptusträ har ett antal tekniska egenskaper som gör dem särskilt lämpliga för dörrblad för färdiga dörrar av hög kvalitet. För det första gör eukalyptusens mycket korta fibrer att de färdiga hårda fiberskivorna får ett mycket regelbundet utseende, hög densitet och större draghållfasthet än hårda fiberskivor gjorda av andra träslag. För det andra har eukalyptusträdet knappt någon bark, vilket gör att den pressade skivan har mycket få fel. 17. Eukalyptus är emellertid inte den enda trädart som har korta fibrer. De klagande har anfört att det finns 40 andra arter som växer i västra Europa och som har ungefär lika långa fibrer som eukalyptus, i några fall till och med kortare. 18. Det bör även noteras att den höga kvalitet som dörrtillverkarna kräver inte finns endast hos det slags trä som de hårda fiberskivorna är gjorda av. En del av de egenskaper som krävs, t. ex. jämn och tillförlitlig tjocklek hos den skiva som används, hög densitet, god motståndskraft mot höga temperaturer (dörrar monteras vid över 100° C) och mot fukt samt avsaknad av defekter på ytan, är inte nödvändigtvis kopplade till eukalyptus utan kan även åstadkommas med andra träslag om tillverkningsprocessen övervakas noga. Vad beträffar lackeringen konstaterades dessutom att vissa hårda fiberskivor av andra träslag än eukalyptus kan lackeras med godtagbart resultat om lämplig teknik och färgmängd används. Fördelen med eukalyptus och med hårda fiberskivor av hårda träslag allmänt sett ligger huvudsakligen i att en mindre mängd färg krävs för ett jämnt resultat. A 19. Analysen av dörrtillverkarnas verksamhet bekräftade vidare att det till ej färdigbehandlade dörrar, som grundmålas i vitt men som kräver slutbehandling av den slutliga kunden, används dörrblad framställda av andra träslag. Det konstaterades också att vissa dörrtillverkare använde hårda fiberskivor som tillverkats i gemenskapen av andra träslag än eukalyptus för tillverkning av lackerade dörrar. 20. Dessutom konstaterades att hårda fiberskivor av eukalyptus under undersökningsperioden även användes för vissa ändamål inom möbelindustrin, takindustrin och bilindustrin och, i form av spillbitar av hårda fiberskivor, till frukt-och grönsakslådor. b) Slutsats om huruvida hårda fiberskivor av eukalyptus utgör en likadan produkt 21. Undersökningen av de uppgifter som lämnats av de berörda parterna bekräftar att de särskilda egenskaperna hos hårda fiberskivor av eukalyptus inte tekniskt sett utesluter att dessa används på områden där även andra hårda fiberskivor används. Det raktum att de inte i någon större utsträckning används utanför dörrbladssektorn hänger endast samman med deras relativt sett högre pris på marknaden, jämfört med hårda fiberskivor av andra hårda träslag och av mjuka träslag. De hårda fiberskivor av eukalyptus som tillverkas och exporteras av brasilianska exporterande tillverkare har visserligen vissa särskilda egenskaper, men dessa utgör inte ett tillräckligt skäl att ändra slutsatsen att de utgör en likadan produkt som de hårda fiberskivor som tillverkas av gemenskapsindustrin, eftersom de har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden, såsom avses i artikel 1. 4 i grundförordningen. / f C. DUMPNING 1. Särskilda frågor rörande fastställandet av dumpning för vart och ett av de berörda länderna a) Brasilien 22. Med hänsyn till slutsatserna om orsakssamband i skäl 53-56 anses det inte nödvändigt att redogöra för några avgöranden beträffande dumpning av import av den berörda produkten från Brasilien. b) Bulgarien 23. De bulgariska exporterande tillverkarna lämnade inga synpunkter efter det att uppgifterna utlämnats och förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjorts. De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, som fastställts för de bulgariska exporterande tillverkarna förblir oförändrade och är följande: FazerlesAD LessoplastAD 7,1% 7,2% Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 7,2% c) Estland 24. Den estniska exporterande tillverkaren lämnade inga synpunkter efter det att uppgifterna utlämnats och förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjorts. A é De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, som fastställts för de estniska exporterande tillverkarna förblir oförändrade och är följande: AS Repo Vabrikud 6,0% Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 6,0 % d) Lettland Allmänt i) Produktklassificering 25. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts begärde den lettiska exporterande tillverkaren att vissa av företagets produktnummer skulle omklassificeras till produktkontrollnummer. Denna begäran grundade sig på det faktum att vissa av företagets produktnummer, som av företaget ursprungligen felaktigt uppgivits avse standardprodukter, i själva verket borde avse produkter som kapats enligt särskilda mått. Denna begäran har beviljats, eftersom företagets produktnummer i fråga i själva verket inte omfattade standarddimensioner. ' AY Normalvärde i) Vinstmarginal vid konstruerade normalvärden Den lettiska exporterande tillverkaren hävdade att vinsten på försäljning vid normal handel när konstruerade normalvärden används bör uttryckas i procent av företagets totala inhemska omsättning av den likadana produkten, dvs. även omsättningen av icke-vinstgivande försäljning, i stället för endast omsättningen av försäljning vid normal handel. Den metod som används av kommissionen i förordningen om provisoriska åtgärder ger enligt tillverkaren en alltför stor vinstmarginal. Den lettiska tillverkaren gjorde vidare gällande att kommissionens metoder skilde sig åt när det gällde beräkningen av å ena sidan vinstmarginalerna, varvid icke-lönsamma transaktioner undantogs, och dumpningens omfattning, varvid negativ dumpning undantogs, och, å andra sidan, dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av det totala cif-värdet. A Denna begäran måste avvisas. De metoder som kommissionen använder för att konstruera normalvärden och 'för att avgöra vilken försäljning som ägt rum vid normal handel beskrivs i skälen 29 och 31 i förordningen om provisoriska åtgärder och överensstämmer med bestämmelserna i artikel 2. 4 och 2. 6 i grundförordningen. Följande bör dessutom påpekas: För det första anges tydligt i artikel 2. 6 i grundförordningen att "Beloppen för (. ) vinst skall baseras på faktiska uppgifter om (. ) tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal händer. För det andra är syftet att fastställa en vinstmarginal som normalt sett skulle kunna uppnås vid försäljning av en viss produkt på den inhemska marknaden. För det tredje fastställs i artikel 2. 4 i gnindföronlningen när försäljning med förlust av en viss produkt får anses utgöra normal handel, nämligen om den kvantitet som säljs med förlust utgör mindre än 20 % av den totala sålda kvantiteten av produkten. I sådana rail ligger den totala omsättningen av en produkt, inbegripet transaktioner som sker med förlust, till grund för beräkningen av vinstmarginalen. Jämförelse mellan normalvärde och exportpris A i) Justering för valutaornräkning Den lettiska exporterande tillverkaren hade begärt en justering för valutaornräkning på grundval av en jämförelse mellan det belopp i lats som företaget skulle ha fått vid användning av den växelkurs som gällde den dag då de respektive kontrakten slöts med dess kunder och det belopp som i själva verket erhölls. Denna begäran bygger på antagandet att kontraktets datum är försäljningsdag. I förordningen om provisoriska åtgärder avvisade kommissionen denna begäran med motiveringen att de kontrakt som den exporterande lettiska tillverkaren lämnat inte gav en riktig bild av de väsentliga försäljningsvillkoren, och att fakturadatum bättre avspeglade dessa villkor. Den exporterande tillverkaren upprepade sin begäran och tillade att kontrakt kan ändras. Detta bekräftar att företaget skulle kunna svara på växelkursvariationer genom att ändra sina exportpriser. Det bekräftas därför att sådana kontrakt inte ger en bättre bild av de väsentliga försäljningsvillkoren, framför allt priset, än fakturor. Begäran kunde därför inte godtas. ii) Räntesatser som används i fråga om krediter 26. Vad beträffar justeringen för kreditkostnad hävdar den lettiska exporterande tillverkaren att inlåningsräntan borde användas i stället för utlåningsräntan, med motiveringen att företaget har tillräcklig likviditet och att dess kreditkostnader därför begränsar sig till de ränteinkomster det går miste om på sitt bankkonto. jU> Med hänsyn till gemenskapsinstitutionernas sedvanliga praxis befanns det inte lämpligt att beräkna justeringen för kreditkostnad på grundval av inlåningsräntan, eftersom denna utgör en alternativkostnad och inte en faktisk kostnad. Det noteras i detta sammanhang att den ränta som enligt de kontrakt som lämnats till kommissionen debiteras kunder vid försenad betalning, fastställs på grundval av utlånings- och inte inlåningsräntan. iii) Värdeminskning hos den närstående inhemska tillverkarens maskiner 27. Den lettiska exporterande tillverkaren hävdar att värdeminskningen hos den närstående inhemska tillverkarens maskiner borde ha beräknats på grundval av en avskrivningsperiod på tio år i stället för fem år. Med hänsyn till artikel 2. 5 i grundförordningen kunde denna begäran inte godtas, eftersom det belopp som använts överensstämmer med det belopp som angivits i den reviderade årsredovisningen för 1997, och avskrivning med 20 % per år tycks därför på ett rimligt sätt återspegla de värdeminskningskostnader som hänför sig till tillverkningen av den berörda produkten. H Dumpning 28. På grundval av ovanstående har följande ändrade dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställts för de lettiska exporterande tillverkarna: AS "Bolderåja" 4,7% Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 4,7% e) Litauen 29. Den litauiska exporterande tillverkaren lämnade inga synpunkter efter det att uppgifterna utlämnats och förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjorts. De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, som fastställts för de litauiska exporterande tillverkarna förblir oförändrade och är följande: JSCGrigiskes 11,4% Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 11,4 % J) Polen Normalvärde i) Vinstmarginal vid konstruerade normalvärden 30. De polska exporterande tillverkarna gjorde samma begäran som den lettiska exporterande tillverkaren vad beträffar beräkningen av vinstmarginalen vid konstruerat normalvärde (se skäl 25). Denna begäran avslogs av de orsaker som anges i skäl 25. ^ ii) Fördelning av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader 31. En polsk exporterande tillverkare hävdade att den fördelningsmetod baserad på omsättning som kommissionen använt för att fördela försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader avseende inhemsk försäljning borde ändras, och att den metod som företaget normalt tillämpar och som det använder i sitt svar på frågeformuläret i stället borde användas. Denna metod grundar sig på försäljningsvolymen i ton, på vilken tillämpas omräkningsfaktorer (t. ex. de faktorer som används för att omvandla ton till kvadratmeter) för tjockleken på en viss typ av hårda fiberskivor. Begäran granskades, och slutsatsen drogs att den fördelningsmetod som används i svaret på frågeformuläret överensstämmer med företagets normala praxis för bokföring av kostnader. Fördelningsmetoden för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader har följaktligen ändrats i enlighet med företagets begäran. iii) Undantagande av vissa transaktioner 32. ' En polsk exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens metod för att fastställa normalvärde, enligt vilken transaktioner med hårda fiberskivor av låg kvalitet undantogs. Enligt detta företag gör undantagandet av dessa transaktioner att försäljningens lönsamhet blir alltför hög, vilket påverkar dumpningsmarginalen. Ii I skäl 27 i förordningen om provisoriska åtgärder fastställs att endast hårda fiberskivor med samma egenskaper och av samma kvalitet är direkt jämförbara. Orsaken till detta är att de hårda fiberskivornas kvalitet i hög grad avgör deras pris och huruvida de är lämpliga för vissa användningsområden. Av detta skäl, och eftersom dessa hårda fiberskivor av låg kvalitet inte exporterades till gemenskapen, kunde företagets begäran inte godtas. iv) Tillverkningskostnad 33. En polsk exporterande tillverkare föreslog en annan metod än den som angivits i detta företags svar på frågeformuläret för att beräkna kostnaderna för att kapa hårda fiberskivor av standardstorlek till särskilda mått. Med denna nya metod för kostnadsfördelning tas hänsyn även till de kapade skivornas tjocklek, och inte bara till antalet kapade kvadratmeter. Denna begäran motiverades med att skärmaskinerna samtidigt kan kapa skivor upp till en tjocklek av 100 mm. Därför, hävdades det, varierar det antal kvadratmeter som företaget kan kapa vid en kapning avsevärt beroende på de kapade skivornas tjocklek. Följaktligen godtogs begäran. Jämförelse mellan normalvärde och exportpris iM i) Inkörningskostnader 34. En polsk exporterande tillverkare, som nämns i skäl 65 i förordningen om provisoriska åtgärder, protesterade mot kommissionens avslag av dess begäran om justering för inköniingskostnader vad beträffar dess tillverkning av bearbetade hårda fiberskivor. Eftersom inga nya bevis lämnades av denna tillverkare bekräftas emellertid de avgöranden som anges i skäl 65 i förordningen om provisoriska åtgärder. Dumpning 35. En polsk tillverkare ifrågasatte kommissionens metod med beräkning av en enda dumpningsmarginal för samtliga typer av hårda fiberskivor, i stället för olika dumpningsmarginaler för obearbetade respektive bearbetade hårda fiberskivor. Denna begäran kunde inte godtas. Det är gemenskapsinstitutionernas sedvanliga praxis att i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 1 och 2 i grundförordningen fastställa en dumpningsmarginal för den berörda produkten som helhet och inte för varje kategori, typ eller modell av den berörda produkten. Orsaken till detta är att det när det gäller en produkt som hårda fiberskivor, som förekommer i ett stort antal typer, ur tullsynpunkt är opraktiskt att genomföra antidumpningsåtgärder, särskilt antidumpningstullar, som varierar beroende på vilken typ det rör sig om. 36. På grundval av ovanstående har följande ändrade dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställts för de polska exporterande tillverkarna: ar EkoplytaS. A. 20,6% Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim 11,0 % Czarna Woda Zaklady Pryt Piléniowych Alpex Karlino S. A. Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A. , Przemysl Koniecpolskie Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A. Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 34,8 % 22,4% 9,1 % 11,4 % 34,8 % Vad beträffar Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen konstaterades samarbetsviljan allmänt sett vara stor. Det ansågs därför lämpligt att, såsom anges i skäl 35 i förordningen om provisoriska åtgärder, fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen i de länder där samarbetsviljan var stor till samma nivå som den högsta eller den enda dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag i det aktuella landet. g) Ryssland 37. Ingen rysk exporterande tillverkare lämnade några synpunkter efter det att uppgifterna utlämnats och förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjorts. Normalvärdet för Ryssland beräknades på grundval av ett vägt genomsnitt av de normalvärden som fastställts för samarbetsvilliga polska företag. Dumpningsmarginalen för Ryssland har räknats om med hänsyn till förändringarna av de normalvärden som i enlighet med skälen 30-33 fastställts för de polska företagen. z(> En ny enhetlig dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, på 30,6% har sålunda fastställts för de ryska exporterande tillverkarna. D. SKADA 1. Förbrukning 38. De preliminära avgörandena bekräftas. 2. Dumpad import a) Sammanslagning 39. De brasilianska exporterande tillverkarna upprepade sin begäran att importen till gemenskapen från Brasilien inte skulle slås samman med importen från de övriga länder som berörs av förfarandet. De hävdade att hårda fiberskivor som tillverkas i Brasilien och exporteras till gemenskapen inte konkurrerar med import från de övriga berörda länderna av följande skäl: - Deras exportpriser ligger på en högre genomsnittlig nivå än vad som är fallet för de övriga berörda länderna, vilket framgår av den lägre prisunderskridandemarginal som konstaterades i det preliminära skedet. - Importens volym och marknadsandel uppvisade under den undersökta perioden en annan utveckling än vad som var fallet för importen från de övriga berörda länderna. JUr- - De importerade produkterna säljs till andra kunder, framför allt tillverkare av lackerade dörrar. 40. En granskning av dessa påståenden ledde till följande avgöranden: Nästan all import från Brasilien var avsedd för särskilda slutliga användningsområden, framför allt tillverkning av lackerade dörrar, en sektor där höga priser kan tas ut och till vilken de övriga berörda länderna inte säljer. Användarna av brasilianska hårda fiberskivor ansåg i själva verket att hårda fiberskivor från dessa andra källor var helt och hållet olämpliga för deras behov, både av tekniska och ekonomiska skäl. Ovanstående avgöranden om slutlig användning stöds av de brasilianska prisnivåerna, som är avsevärt högre än vad som är fallet för importen från de övriga berörda länderna. Vidare konstateras att importen från Brasilien minskar medan importen från övriga länder ökar. 41. Mot bakgrund av ovanstående är det i detta fall inte orimligt att dra slutsatsen att det skulle vara olämpligt att vid bedömningen slå samman verkan av importen från Brasilien med verkan av importen från övriga undersökta källor. Verkan av importen från Brasilien undersöktes därför separat. & b) Den dumpade importens volym och prisutveckling 42. De preliminära avgörandena bekräftas. Beslutet att vid analysen separera verkan av importen från Brasilien från verkan av importen från de övriga länderna ger emellertid följande analys av importvolym och prisutveckling: Import från Brasilien; 1993 1994 199S 1996 KVANnTET(ton) 62193 61605 69783 58 514 Indexemd 100 99 112 94 VARDE (1000 ecu) 18117 17 724 20 767 16 772 Indexerat 100 Marfcnadsandet (%) 6,3 6,4 Indexemd 100 98 86 115 6,0 5,2 95 93 82 Prisperton 291 288 298 287 Indexerat 100 99 102 98 43. Importvolym och marknadsandel uppvisar en avsevärd minskning mellan 1995 och undersökningsperioden, medan priserna förblev relativt stabila under hela den undersökta perioden. tf Import från övriga berörda Hinder: 1993 1994 1995 1996 KVANTTTET (ton) 171 890 192165 Indexemd 100 112 253 041 147 VARDE (1 000 ecu) 28707 33 919 49103 Indexerat 100 118 171 209 727 122 43 461 151 Marknadsandel (%) 17,4 16,9 21,7 18,5 Indexemd 100 97 125 107 Pris per ton 167 177 194 207 Indexerat 100 106 116 124 Importvolymerna och marknadsandelarna ökade kraftigt mellan 1993 och 1995, minskade 1996 och ökade igen under undersökningsperioden. Importen, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel, var större under undersökningsperioden än vid början av den undersökta perioden. Även om priserna steg avsevärt under den period som omfattas av skadeanalysen, underskred priserna för importen från samtliga dessa länder ändå kraftigt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. ^o c) Prisjämförelse 44. Efter det att de preliminära avgörandena utlämnats lämnade de brasilianska exporterande tillverkarna synpunkter på den metod som använts för att beräkna prisunderskridandet. Det påpekades att skillnaden mellan de brasilianska exportpriserna och gemenskapsindustrins priser till största delen orsakades av en liten del av transaktionerna under undersökningsperioden, motsvarande mindre än 1 % av gemenskapens tillverkning. En av de brasilianska exporterande tillverkarna begärde att det pris som den första oberoende kunden i gemenskapen betalar till en närstående importör i tillämpliga fall skulle användas vid jämförelsen, eftersom detta pris avser samma handelsled som gemenskapsindustrins priser. Vidare begärdes att de konstaterade marginalerna skulle uttryckas i procent av det totala värdet av importen under undersökningsperioden, inbegripet den import som undantagits vid jämförelsen därför att inga motsvarande modeller sålts av gemenskapstillverkarna. 45. Den senare begäran avslogs. Det är gemenskapsinstitutionernas sedvanliga praxis att använda endast cif-värdet av den import under undersökningsperioden för vilken en verklig prisunderskridandeanalys har gjorts och, följaktligen, för vilken motsvarande gemenskapstillverkade produkttyper ranns när de konstaterade marginalerna fastställdes. tt 46. Vidare granskades noga de produktkontrollnummer som lämnats av både exporterande tillverkare och gemenskapstillverkare, och dessa ändrades vid behov för att jämförelsen skulle bli rättvis. Jämförelsen gjordes sedan i samma handelsled mellan gemenskapstillverkarnas priser fritt fabrik och antingen exportpriserna cif vid gemenskapens gräns, efter tull, när varorna såldes direkt av de exporterande tillverkarna till en oberoende kund, eller den närstående importörens återförsäljningspriser fritt från lager till den första oberoende kunden. 47. För beräkningen av prisunderskridandemarginalen vägdes det genomsnittliga prisunderskridandet för varje typ med kvantiteten dumpad import och multiplicerades med genomsnittspriserna för motsvarande gemenskapstillverkade produkter. Samma kriterier tillämpades på prisjämförelserna avseende de övriga berörda länderna. 48. De exporttransaktioner som låg till grund för jämförelsen utgjorde minst 74 % av den sammanlagda exporten från vart och ett av de berörda länderna. 49. De ändrade beräkningarna bekräftade att samtliga länder bedrev prisunderskridande utom Brasilien, för vilket inget prisunderskridande kunde konstateras. De nya prisunderskridandenivåerna visas i nedanstående tabell. b<L 6VERSIKT6VERPRISUNPERSKRIPANPEMARGINALER Land BRASILIEN BULGARIEN ESTLAND LETTLAND LITAUEN POLEN RYSSLAND | ~ Vfigt genomsnittligt prisunderskridande vid en direkt jamfftrelse produkttyp for produkttyp - 44% 65% 48% 45% 53 % 65% , 3. Gemenskapsindustrins situation 50. De preliminära avgörandena bekräftas. 4. Slutsats om skada 51. De polska och lettiska exporterande tillverkarna ifrågasatte de preliminära avgörandena om skada med motiveringen att vissa skadefaktorer, t. ex. gemenskapsindustrins tillverkning, marknadsandel och omsättning, inte uppvisade en tillräckligt negativ utveckling för att väsentlig skada skulle anses föreligga. Dessa påståenden undersöktes men kunde inte godtas. Den allmänna analysen på gemenskapsnivå av samtliga indikatorer avseende gemenskapsindustrins situation, särskilt dess kraftigt minskade försäljningspriser och dess allt större ekonomiska förluster, bekräftar att skada föreligger. 32» 52. De preliminära avgörandena om skada bekräftas därför. E. SKADANS ORSAKSSAMBAND 1. Verkan av den dumpade importen från Brasilien 53. De brasilianska exporterande tillverkarna hävdade att importen från Brasilien inte kunde ha vållat skada av följande orsaker: - De kvantiteter som importerades från Brasilien minskade med 20 % mellan 1995 och undersökningsperioden. - Den brasilianska produkten konkurrerar inte med gemenskapens tillverkning eftersom den säljs till specialiserade användare, nämligen tillverkare av lackerade dörrar och av bordsunderlägg samt till bilindustrin, vilka behöver brasilianska hårda fiberskivor av eukalyptus på grund av sina särskilda kvalitetskrav och inte kan ersätta dem med andra typer av hårda fiberskivor, även om de brasilianska är dyrare. - Priserna på exporten från Brasilien underskrider inte gemenskapsindustrins försäljningspriser, framför allt inte inom de ovannämnda specialiserade sektorerna. 54. Vad beträffar det första påståendet utesluter inte minskningen av de importerade kvantiteterna att denna import vållat skada under undersökningsperioden. Importen var i själva verket fortfarande stor och låg långt över den minimigräns som avses i artikel 5. 7 i grundförordningen. 3V 55. Vad beträffar de andra påståendena konstaterades följande: - Omkring 68 % av importen från Brasilien under undersökningsperioden var avsedd för tillverkning av lackerade dörrar i gemenskapen. Gemenskapsindustrin för lackerade dörrar har stränga kvalitetskrav som uppfylls särskilt väl av brasilianska hårda fiberskivor. - Såsom påpekas i skäl 18 är emellertid den höga kvalitet som dörrtillverkarna kräver inte nödvändigtvis kopplad till det träslag som används, i detta fall eukafyptus. Brasilianska hårda fiberskivor lämpar sig väl för tillverkning av lackerade dörrar, inte enbart därför att de görs av eukalyptusträ utan också därför att de brasilianska tillverkarna utför mycket noggranna kvalitetskontroller av de varor som exporteras till gemenskapen. - Under undersökningsperioden användes endast mycket små mängder hårda fiberskivor som tillverkats av gemenskapsindustrin för tillverkning av lackerade dörrar. Efterfrågan tillgodosågs nästan helt och hållet av hårda fiberskivor av eukalyptus som antingen importerades från Brasilien eller levererades av den ' portugisiska tillverkaren, som inte tillhör de klagande. Dörrtillverkarna förklarade sitt val med att dessa leverantörer garanterade en hög kvalitet. si - Argumentet ovan beträffande de särskilda slutliga användningsområdena stöds av det faktum att inget prisunderskridande förekommer när det gäller den brasilianska exporten av produkter som är avsedda för tillverkning av dörrblad. Priserna på dessa är i själva verket betydligt högre än gemenskapsindustrins priser. - Bevisningen stöder därmed inte gemenskapstillverkarnas påstående om att marknadspriserna pressades ned av den brasilianska exporten, och att det är pristryck som hindrar dem från att tillverka dörrblad som håller samma kvalitet som den brasilianska produkten och som lämpar sig för tillverkning av lackerade dörrar. - Vad beträffar den import från Brasilien som inte såldes till tillverkare av lackerade dörrar underskred priserna för denna inte i genomsnitt priserna för gemenskapens tillverkning. 56. Det ovanstående leder till slutsatsen att den brasilianska exporten inte vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och att förfarandet i fråga om Brasilien följaktligen bör avslutas utan att åtgärder vidtas. $6 2. Verkan av den dumpade importen från de övriga länder som är föremål för undersökning 57. Volymen av importen från de övriga länder som är föremål för undersökning ökade med 29 % mellan 1993 och undersökningsperioden. Även om priserna för denna import i genomsnitt steg med 32 % under samma period underskred de ändå kraftigt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Till följd av detta prisunderskridande, som varierade mellan 44% och 67%, föll gemenskapsindustrins försäljningspriser med 16%, och dess ekonomiska situation försämrades kraftigt. De preliminära avgörandena, nämligen att den dumpade importen från Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada, bekräftas därför. 3. Verkan av importen från andra tredje kinder 58. Även om vissa exporterande tillverkare i de berörda länderna återigen hävdade att skadan vållats av den ökade importen från andra tredje länder, tillhandahölls inga nya uppgifter i detta avseende som kunde leda till en ändring av de preliminära avgörandena. De preliminära avgörandena bekräftas därför. sfr- 4. Konkurrens från icke-klagande gemenskapstillverkare 59. Vissa av de exporterande tillverkarna fäste uppmärksamheten på det faktum att icke-klagande gemenskapstillverkare, även om de inte underskridit gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, i genomsnitt hade underskridit gemenskapsindustrins priser mellan 1993 och 1995, och att detta under de åren kunde ha varit en orsak till skada. 60. Det bör noteras att de icke-klagande tillverkarnas priser, även om de var lägre än gemenskapsindustrins priser, var avsevärt högre än de genomsnittliga priserna för importen från de berörda länderna, med undantag av Brasilien. Det genomsnittliga priset för denna import var 167 ecu per ton 1993, medan de icke klagande tillverkarnas genomsnittliga enhetspris var 1,02 ecu per m2, vilket motsvarar mer än 300 ecu per ton. 61. Mot bakgrund av dessa prisförhållanden anses det osannolikt att icke-klagande tillverkares prissättning skulle vara en orsak till skada för gemenskapsindustrin. Verkan av denna prissättning anses under alla omständigheter inte ha varit tillräcklig för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från de sex länderna och den skada som vållats. 5. Verkan av fiberskivor framställda genom torr process 62. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts hävdade olika exporterande tillverkare återigen att den skada som gemenskapsindustrin vållats inte orsakats av den dumpade importen utan av konkurrensen från tunna fiberskivor framställda genom torr process. ** 63. Undersökningen har visat att tunna fiberskivor framställda genom torr process skulle kunna användas på de flesta områden där hårda fiberskivor används. Den kraftiga tillväxt som under senare år präglat marknaden för fiberskivor framställda genom torr process har emellertid inte haft någon negativ påverkan på sektorn för hårda fiberskivor, vilket den ökade förbrukningen av hårda fiberskivor bevisar. 64. Olika berörda parter har lämnat uppskattningar av storleken på sektorn för tunna fiberskivor framställda genom torr process. På grundval av statistik som tillhandahållits av den europeiska MDF-industrin uppskattas tillverkningen av tunna fiberskivor framställda genom torr process till mellan 500 000 och 600 000 m3 1997, med en ökning på omkring 50% mellan 1993 och 1997. Särskild statistik över importen av tunna fiberskivor framställda genom ton- process finns inte tillgänglig, men importen av fiberskivor av alla tjocklekar framställda genom torr process rapporterades vara obetydlig fram till 1997. 65. I det preliminära skedet visades det emellertid att det var osannolikt att den ökade efterfrågan på tunna fiberskivor framställda genom torr process var en väsentlig orsak till skada, eftersom förbrukningen av hårda fiberskivor ökade med 20 % mellan 1993 och undersökningsperioden (det bör erinras om att förbrukningen var omkring 1,2 miljoner ton under undersökningsperioden, trots ökningen inom sektorn för tunna fiberskivor framställda genom torr process). Den skada som gemenskapsindustrin vållats bestod inte i en minskad försäljningsvolym, vilket kunde ha tytt på att en övergång till tunna fiberskivor framställda genom ton- process hade skett Skadan visade sig främst i form av ekonomiska förluster till följd av att den dumpade importen pressat ner priserna kraftigt. %$ 66. De tillgängliga uppgifterna visar att det genomsnittliga priset för tunna fiberskivor framställda genom torr process var högre än priset för gemenskapstillverkade hårda fiberskivor av motsvarande tjocklek under hela perioden 1993-1996. Endast under undersökningsperioden tyder vissa tecken på att en typ av tunna fiberskivor framställda genom torr process, nämligen tunna MDF, i vissa delar av gemenskapen kan ha nått samma prisnivå som gemenskapstillverkade hårda fiberskivor. Även i detta avseende såldes alltså hårda fiberskivor som importerades från de berörda länderna under undersökningsperioden till betydligt lägre priser, såsom anges i skäl 49. 67. Eftersom samtliga typer av träbaserade produkter i hög grad är utbytbara har tunna fiberskivor framställda genom torr process tagit sig in på alla marknader för träbaserade skivor, även marknaden för hårda fiberskivor. Den allmänt ökade efterfrågan på träskivor, särskilt fiberskivor, har emellertid gjort att efterfrågan på hårda fiberskivor har ökat trots förekomsten av konkurrerande produkter. 68. Inga nya uppgifter har lämnats som ändrar det preliminära avgörandet, nämligen att den dumpade importen av hårda fiberskivor från de länder som är föremål för undersökning, med undantag av Brasilien, beaktad separat orsakade gemenskapsindustrin väsentlig skada i form av pristryck och ekonomiska förluster, och detta trots den ökade efterfrågan på tunna fiberskivor framställda genom torr process. 6. Slutsats om orsakssamband. 69. Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminära avgörandena om orsakssamband, med undantag av dem som avser importen från Brasilien. a o F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Den slutgiltiga undersökningen 70. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts fortsatte analysen av antidumpningsåtgärdernas konsekvenser för de olika sektorer som berörs av undersökningen. Besök gjordes hös användare av hårda fiberskivor, såsom anges i skäl 3, samt hos en icke-klagande gemenskapstillverkare av hårda fiberskivor av eukalyptus. 2. Konsekvenser för gemenskapsindustrin 71. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna lades ett flertal argument fram beträffande de troliga konsekvenserna för gemenskapsindustrin av eventuella slutgiltiga åtgärder. Dessa argument gällde förhållandet mellan hårda fiberskivor och tunna fiberskivor framställda genom torr process enligt nedan. a) Argument som lades fram av berördaparter 72. Vissa berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte skulle kunna dra fördel av eventuella antidumpningsåtgärder, eftersom tunna fiberskivor framställda genom torr process och hårda fiberskivor är utbytbara. 11 Till stöd för denna synpunkt hävdades att priserna på tunna fiberskivor framställda genom torr process har nått samma nivå som priserna på hårda fiberskivor av motsvarande tjocklek. Enligt dessa påståenden skulle ett införande av antidumpningsåtgärder för att höja priset på hårda fiberskivor i gemenskapen fä till följd att priserna på dessa skulle bli högre än priserna på de konkurrerande tunna fiberskivorna framställda genom torr process. I de fall där de två produkterna är utbytbara skulle antidumpningsåtgärderna få till följd att kunderna skulle välja att använda tunna fiberskivor framställda genom torr process i stället för hårda fiberskivor. Antidumpningsåtgärderna skulle med andra ord endast leda till att förbrukningen av hårda fiberskivor skulle minska, eftersom en övergång till användning av tunna fiberskivor framställda genom torr process skulle uppmuntras. 73. Det gjordes också gällande att efterfrågan på runna fiberskivor framställda genom torr process ökar, vilket leder till större investeringar i tillverkningskapacitet och ökad möjlighet att ersätta hårda fiberskivor inom de flesta slutliga användningsområden om prisförhållandena ändras. b) Storleken på sektorn för tunna fiberskivor framställda genom torr process 74. Såsom sägs i skäl 64 var tillverkningen av tunna fiberskivor framställda genom torr process mellan 500 000 och 600 000 m3 1997, med en ökning på omkring 50% mellan 1993 och 1997. Vid de anläggningar som är specialiserade på tillverkning av dessa tunna skivor (dvs. de som är utrustade med en s. k. kalanderpress) utnyttjas för närvarande nästan hela kapaciteten, och större delen av nyinvesteringarna inom sektorn för fiberskivor framställda genom torr process gäller anläggningar som är bäst lämpade för tillverkning av medeltjocka skivor på mellan 6 och 30 mm, vilka inte omfattas av denna undersökning. ^ På kort sikt är det därför osannolikt att tillverkningen av tunna fiberskivor framställda genom torr process skulle komma att öka. c) Konkurrensen mellan hårda fiberskivor och tunna fiberskivor framställda genom torr process 75. Såsom förklaras i skälen 5-9 är hårda fiberskivor och fiberskivor framställda genom torr process teoretiskt sett utbytbara på många slutliga användningsområden, men eftersom de har olika fysiska egenskaper är de mer eller mindre lämpliga för de olika slutliga användningsområdena. 76. De exporterande tillverkarna hävdade att de extra kostnader som uppstår till följd av eventuella tekniska problem vid övergång till användning av tunna fiberskivor framställda genom torr process kan kompenseras om en tillräckligt stor förändring av prisförhållandet mellan de två konkurrerande produkterna äger rum, så att prisfördelen jämfört med hårda fiberskivor blir tillräckligt stor. 77. Gemenskapsindustrin gjorde emellertid gällande att hårda fiberskivor redan har ersatts av fiberskivor framställda genom torr process på de slutliga användningsområden där dessa har en teknisk fördel, och att konkurrenssituationen på marknaden nu präglas av jämvikt och inte kommer att ändras nämnvärt till följd av de föreslagna antidumpningsåtgärderna. Förbrukningen av hårda fiberskivor fortsatte att öka med 20% under den undersökta perioden, vilket tyder på att hårda fiberskivor på ett effektivt sätt har kunnat konkurrera med tunna fiberskivor framställda genom torr process, vilket stöder de argument som lagts fram av gemenskapsindustrin. Den fortsatta tekniska utvecklingen inom tillverkningen av tunna fiberskivor framställda genom torr process gör det emellertid svårt att bedöma i vilken utsträckning tunna fiberskivor framställda genom torr process i framtiden kan komma att användas på områden som hittills dominerats av hårda fiberskivor. u> 78. Priserna på tunna fiberskivor framställda genom torr process har varit högre än priserna på hårda fiberskivor av motsvarande tjocklek under större delen av den undersökta perioden, men eftersom tekniska framsteg har möjliggjort kostnadsminskningar har priserna på tunna fiberskivor framställda genom torr process sjunkit kontinuerligt under hela perioden och nådde 1997 ungefår samma nivå som priserna på gemenskapstillverkade hårda fiberskivor av motsvarande tjocklek. Det är oklart om denna utveckling med sjunkande priser på tunna fiberskivor framställda genom torr process, allteftersom tekniska framsteg möjliggör kostnadsminskningar, kan komma att fortsätta under den närmaste framtiden. De klagande anser att ytterligare stora prissänkningar på tunna fiberskivor framställda genom torr process inte är att vänta i gemenskapen. Produkten har, hävdas det, passerat den period av snabb tillväxt som den upplevt under de senaste åren, och som ledde till minskade enhetskostnader, och anläggningarna närmar sig fullt kapacitetsutnyttjande, med en kostnadsstruktur som är likvärdig med den som gäller för hårda fiberskivor. Om slutgiltiga antidumpningsåtgärder införs förväntas därför priset på tunna fiberskivor framställda genom torr process ligga kvar på samma nivå som priset på gemenskapstillverkade hårda fiberskivor. 79. Industrin för fiberskivor framställda genom torr process hävdar å andra sidan att de tillverkningsprocesser som används vid tillverkning av tunna fiberskivor framställda genom torr process, nämligen kontinuerlig tillverkningsprocess och tillverkning med hjälp av kalanderpress, är effektivare än de våningspressar som används vid tillverkning av hårda fiberskivor. Mängden avfall och spillbitar vid dessa processer för tillverkning av MDF påstås framför allt vara mycket mindre än vad som är fallet när våningspressar används, och tillverkningshastigheten är högre. Det hävdas att priserna för gemenskapstillverkade tunna fiberskivor framställda genom torr process därför kan fortsätta att sjunka. Vissa av de berörda parterna gör samma förutsägelse i fråga om prisutvecklingen för import av tunna fiberskivor framställda genom torr process från länder utanför gemenskapen. uH Denna utveckling rar konsekvenser för användningen av hårda fiberskivor inom de sektorer där dessas slutliga användningsområden överlappar de slutliga användningsområdena för fiberskivor framställda genom torr process, vilket t. ex. är fallet inom möbelindustrin. Om priserna för fiberskivor framställda genom torr process fortsätter att sjunka efter det att slutgiltiga antidumpningsåtgärder införts, är det möjligt att en förändring av förbrukningen till nackdel för hårda fiberskivor och till fördel för tunna fiberskivor framställda genom torr process kan bli följden inom de marknadssegment där hårda fiberskivor kan bytas ut mot fiberskivor framställda genom torr process. d) Slutsatser om eventuella åtgärders konsekvenser för gemenskapsindustrin 80. Mot bakgrund av analysen ovan konstaterades att de föreslagna åtgärderna sannolikt kommer att gynna gemenskapsmdustrins situation. Om inga antidumpningsåtgärder införs kommer priserna för den dumpade importen att fortsätta att i hög grad underskrida gemenskapsindustrins priser. Med hänsyn till de ekonomiska svårigheter som skadeanalysen visar på skulle gemenskapsindustrins fortsatta affärsverksamhet utsättas för allvarlig fara, och en stor del av gemenskapens tillverkning av hårda fiberskivor, som för närvarande garanterar att ett stort antal olika kunders behov kan tillgodoses, skulle riskeras, vilket skulle tvinga användarna att välja bland icke optimala alternativ, t. ex. de dumpade importerade produkterna och andra typer av träskivor. Man bör även hålla i minnet att det är högst osannolikt att gemenskapsindustrin skulle ha sökt skydd mot illojal handel om den inte hade väntat sig fördelar från antidumpningsåtgärderna, även om det är möjligt att vissa av de fördelar som åtgärderna skulle föra med sig skulle komma andra industrier än industrin för hårda fiberskivor till del. MJ Åtgärdernas effektivitet kan emellertid komma att minska beroende på det framtida prisförhållandet mellan hårda fiberskivor och fiberskivor framställda genom torr process, och en översyn enligt artikel 11. 3 i grundförordningen kan komma att bli motiverad om utvecklingen i detta avseende gör det befogat. 3. Konsekvenser för industrier i tidigare led 81. Eftersom inga ytterligare synpunkter mottagits bekräftas de preliminära avgörandena. 4. Konsekvenser för importörerna 82. I avsaknad av ytterligare synpunkter bekräftas de preliminära avgörandena. 5. Konsekvenser för användarna 83. Samtliga användare som samarbetade vid undersökningen var dörrtillverkare som endast använde hårda fiberskivor som importerats från Brasilien. Det konstaterades att importen från Brasilien inte vållat gemenskapsindustrin skada och att inga åtgärder skulle införas i fråga om det landet. Konsekvenserna för övriga användare förväntas bli obetydliga, med hänsyn till de föreslagna tullsatserna och den ringa del av tillverkningskostnaderna som hårda fiberskivor står för hos de flesta av dessa användare. Kjb 6. Slutsats om gemenskapens intresse 84. Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns någon anledning att anse att införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder i fråga om import av hårda fiberskivor från de berörda länderna skulle strida mot gemenskapens allmänna intresse. G. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER 1. Avslutande av förfarandet i fråga om Brasilien 85. Mot bakgrund av slutsatserna från den slutgiltiga undersökningen bör förfarandet i fråga om import med ursprung i Brasilien avslutas genom kommissionens beslut 3 utan att några åtgärder införs. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull bör därför frisläppas. De åtaganden från de två exporterande tillverkarna i Brasilien som preliminärt godtagits kommer automatiskt att upphöra att gälla i enlighet med artikel 8. 6 i grundförordningen. 2. Slutgiltiga åtgärder a) Nivå för undanröjande av skada 86. Nivån för undanröjande av skada beräknades med hjälp av den metod som beskrivs i skäl 113 i förordningen om provisoriska åtgärder, med en justering för handelsled för att återspegla försäljning som ägt rum via handlare. Se sidan. i detta nummer av EGT. u^ 87. Efter dessa jämförelser fastställdes en skademarginal för var och en av de berörda exporterande tillverkarna, och denna marginal uttrycktes i procent av cif-värdet av deras export till gemenskapen för produkttyper som hade en v gemenskapstillverkad motsvarighet. b) De slutgiltiga åtgärdernas form och nivå 88. På grundval av slutsatserna ovan om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse övervägdes i vilken form och på vilken nivå antidumpningsåtgärder skulle behöva vidtas för att den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning skulle undanröjas och en effektiv konkurrens återställas på gemenskapsmarknaden. De slutgiltiga åtgärderna bör utformas som värdetullar, vilka anses lämpliga för att undanröja den skada som orsakas av den dumpade importen. Eftersom skademarginalen var lägre än den dumpningsmarginal som konstaterats för en av de samarbetsvilliga polska exporterande tillverkarna, fastställs den slutgiltiga antidumpningstullen för det företaget, i enlighet med artikel 9. 4 i grundförordningen, till samma nivå som skademarginalen. För alla övriga exporterande tillverkare är skademarginalerna högre än motsvarande dumpningsmarginaler, och åtgärderna baseras därför på dumpningsmarginalerna. Detsamma gäller för de tullar som tillämpas på de icke-samarbetsvilliga exportörerna. H"S c) Åtaganden 89. Såsom anges i skäl 115 och följande i förordningen om provisoriska åtgärder har åtaganden gjorts av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen, och dessa åtaganden har godtagits preliminärt av kommissionen. Dessa åtaganden, med undantag av dem som gjorts av de brasilianska företagen, återspeglar undersökningens slutgiltiga avgöranden genom de minimipriser som anges i dem, och de har godtagits slutgiltigt genom kommissionens beslut 4. 3. Uttag av de preliminära tullarna 90. Med hänsyn till den allvarliga skada som gemenskapsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes enligt förordning (EG) nr 1742/98 tas ut slutgiltigt på en nivå som motsvarar de slutgiltiga tullar som införs. Se sidan. i detta nummer av EGT. u9 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel! 1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av hårda fiberskivor, dvs. fiberskivor av trä eller andra vedartade material, framställda genom våt tillverkningsprocess, även innehållande harts eller andra organiska bindemedel, med en densitet av mer än 0,8 g/cm3, enligt KN-nummer ex 4411 11 00 och ex 4411 19 00 (Taric-nummer 4411 11 00*10 och 4411 19 00*10) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland. 2. Följande slutgiltiga antidumpningstullar skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns för de produkter som tillverkas av de nedan angivna företagen: Land FOretag Tulbats (%) Taric-tillfiggs- nummer Bulgarien Estland Lettland Litauen Polen Ryssland Fazerles AD Alla övriga företag Samtliga företag Samtliga företag Samtliga företag Alpex-Karlino S. A. Ekoptyta S. A. Zaklady Ptyt Piléniowych S. A. , Przemysl Koniecpolskie Zaklady Piléniowych S. A Zaklady Ptyt Pilåniowych S. A w Krosnie Odrzanskim Alla övriga företag Samtliga företag Ptyt 7,1 7,2 6,0 4,7 11,4 22,4 7,0 9,1 11,4 11,0 34,8 30,6 8461 8900 - - - 8479 8480 8481 8494 8495 8900 - 5 o Artikel 2 1. Den slutgiltiga tullen skall trots vad som sägs i artikel 1 inte tillämpas på import av hårda fiberskivor som tillverkas, direkt exporteras och faktureras till ett importerande företag i gemenskapen av något av de företag som anges i punkt 3, under förutsättning att villkoren i punkt 2 är uppfyllda. 2. När deklarationen för övergång till fri omsättning visas upp skall tullbefrielsen gälla endast om en giltig åtagandefaktura utfärdad av något av de företag som anges i punkt 3 visas upp för behörig tullmyndighet i medlemsstaten. Åtagandefakturan, vars huvuddrag anges i bilagan, skall uppfylla de krav för sådana fakturor som anges i det åtagande som godtagits genom kommissionens beslut. A 3. Import som åtföljs av en åtagandefaktura skall deklareras enligt följande Taric- tillaggsnummer: Se sidan. i detta nummer av EGT. vi Land I Fdretag ITaric-tillfiggs- nummer Bulgarien Estland Lettland Litauen Polen " FazerlesAD Lessoplast AD AS Repo Vabrikud AS "Bolderaja" JSCGrigiskes Alpex-Karlino. S. A. Czarna Woda Pil&niowych Ekopryta S. A. Zaklady Pryt Pilftiiowych S. A. , Przemysl Koniecpolskie PilSniowych S. A Zaklady Pryt Piteniowych S. A w Krosnie Odrzanskim. Zaklady Zaklady Pryt Pryt 8496 8497 8498 8499 8510 8511 8600 8513 8545 8546 8547 Artikel 3 1. De belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts genom förordning (EG) nr 1742/98 i fråga om import med ursprung i de länder som anges i artikel 1 skall tas ut slutgiltigt på en nivå som motsvarar de slutgiltiga tullar som införs. 2. De belopp för vilka säkerhet rjreliminärt ställts genom förordning (EG) nr 1742/98 i fråga om import med ursprung i Brasilien skall frisläppes. fl Artikel 4 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar ^ -v 5i BILAGA Den åtagandefaktura som avses i artikel 2. 2 skall innehålla följande uppgifter: 1. Produktnummer (enligt den berörda exporterande tillverkarens åtagande). 2. En exakt beskrivning av varan med bland annat följande uppgifter: • Företagets produktnummer; huruvida det gäller obearbetade eller bearbetade hårda fiberskivor; skivornas exakta mått inklusive tjocklek med angivande inom parentes av om det är standardmått eller om skivorna har kapats enligt särskilda mått. • KN-nummer. • Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan deklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen). • Kvantitet (i kvadratmeter). 3. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bland annat följande uppgifter: • Pris per kvadratmeter1. • Betalningsvillkor. • Leveransvillkor. • Sammanlagda rabatter och avdrag. 4. Namnet på den importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan. 5. Namnet på den företrädare för företaget som har utställt åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran: 1 När det gäller den exporterande lettiska tillverkaren AS "Bolderäja" kan, vid försäljning via försäljningsagenter som är etablerade i gemenskapen, priset per kvadratmeter anges på en annan, av agenten utfärdad, faktura i stället för pä den åtagandefaktura som utfärdats av AS "Bolderäja". I sädana fall skall agentens namn också anges på åtagandefakturan. "Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företaget] och som godtagits av 2. Jag försäkrar att uppgifterna på Europeiska kommissionen genom beslut denna faktura är fullständiga och korrekta. " Se sidan. i detta nummer av EGT. ISSN 1024-4506 KOM(98) §05 slutlig DOKUMENT SV 02 11 06 01 Katalognummer : CB-CO-98-813-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg. ~s