title: 1999/268/EY: Komission päätös, tehty 20 päivänä tammikuuta 1999, tasaussuorituslain mukaisesta maa-alueiden hankkimisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 42) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
acquisition of property
agricultural real estate
aid to agriculture
restriction on competition

text: 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/21 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999, tasaussuorituslain mukaisesta maa-alueiden hankkimisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 42) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (1999/268/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, on antanut niille, joiden etua asia koskee, edell(cid:132) mainitun artiklan mukaisesti esitt(cid:132)(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa tilaisuuden huomautuksensa ja on ottanut huomioon n(cid:132)m(cid:132) huomau- tukset, Ensiksi komissio on esitt(cid:132)nyt kysymyksi(cid:132) kyseisten toimenpiteiden rajaamisesta toisaalta EY:n perustamisso- pimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisiin tukiin ja toisaalta muihin, tukia koskevien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten kannalta ep(cid:132)olennaisiin omaisuuden takavarikoinnista maksettaviin korvaustoimenpiteisiin. Vaikka komissio oli hyv(cid:132)ksynyt mahdollisuuden maksaa korvauksia niin sanotuille uudel- leenperustajille, sill(cid:132) oli ollut nimenomaisia t(cid:132)t(cid:132) seikkaa koskevia ep(cid:132)ilyksi(cid:132) niin sanottujen uusperustajien ja tiet- tyjen oikeushenkil(cid:148)iden osalta. sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I Komissio on aloittanut 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 teke- m(cid:132)ll(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen maa-alueiden hankkimisesta Saksan tasaussuorituslain (Ausgleichsleis- j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’AusglLeistG’) nojalla (kirje N:o tungsgesetz, SG(98) D/2532, p(cid:132)iv(cid:132)tty 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998). Komissio kehotti edell(cid:132) mainitulla kirjeell(cid:132) Saksaa ilmoit- tamaan kantansa kuukauden kuluessa kirjeen vastaanotta- joita misesta. My(cid:148)s muille j(cid:132)senvaltioille ja osapuolille, asia koskee, on 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitettu asiasta ja niit(cid:132) on kehotettu esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) julkaistulla kirjeell(cid:132) (1). Komissio oli aloittanut tutkimusmenettelyn, koska se ei ollut voinut varmistua siit(cid:132), ettei jo vuonna 1994 voimaan tullut oikeusperusta (AusglLeistG) sallinut toimenpiteit(cid:132), jotka olisi katsottava yhteismarkkinoille soveltumatto- miksi. (1) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 7. Tuiksi luettavien toimenpiteiden osalta komissio on ilmoittanut ep(cid:132)ilev(cid:132)ns(cid:132) my(cid:148)s sit(cid:132), onko maatalouskiinteis- t(cid:148)jen hankinnassa noudatettu tuki-intensiteetin yl(cid:132)rajoja (EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen maatalousmaan hankintaan annet- tava 35 prosentin tuki muilla kuin ep(cid:132)suotuisilla alueilla). selvitett(cid:132)v(cid:132) se, Lis(cid:132)ksi menettelyss(cid:132) olisi sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)tk(cid:148) toimenpiteet erityisesti EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan ja 52 artiklan sek(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) seuraavien artiklojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten vastaista l(cid:132)nsisaksalaisiin tai yhteis(cid:148)n muihin kansalaisiin kohdistuvaa syrjint(cid:132)(cid:132), ja jos n(cid:132)in on, miss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin ne sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t t(cid:132)t(cid:132) syrjint(cid:132)(cid:132). Saksa on toimittanut komissiolle huomautuksensa 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) (II luku). Muut j(cid:132)senvaltiot eiv(cid:132)t ole ilmaisseet kantaansa, mutta sadat osapuolet, joiden etua asia koskee, ovat sen tehneet (III luku). Saksa on toimittanut komissiolle lis(cid:132)selvityksi(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998 ja 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyill(cid:132) kirjeill(cid:132) sek(cid:132) 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998 pide- tyss(cid:132) ty(cid:148)kokouksessa. L 107/22 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 II Saksa on ilmoittanut kantanaan komission 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 antamaan menettelyn aloittamista koskevaan tiedonantoon seuraavaa: 1. EY:n perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan soveltaminen Saksa katsoo, ett(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty tukia koskeva valvonta ei ulotu maa-alueiden hankkimiseen, koska j(cid:132)rjestely on ajallisesti sellainen, ett(cid:132) se olisi oikeastaan kuulunut DDR:n teht(cid:132)v(cid:132)ksi, ja sis(cid:132)ll(cid:148)llisesti j(cid:132)rjestely koskee avoimia omaisuuskysymyksi(cid:132), joten se ei kuulu ylei- sen(cid:132) toimenpiteen(cid:132) perustamissopimuksen tukia koskevien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten soveltamisalaan. Yksityiskoh- taisesti Saksa on esitt(cid:132)nyt seuraavaa: EALG:n (korvaus- ja tasaussuorituslain) mukaiset maa-alueiden hankintaa koskevat j(cid:132)rjestelyt kuuluvat viel(cid:132) DDR:n aloittamaan maa- ja mets(cid:132)talousmaata koskevan DDR:n maanomistusj(cid:132)rjestyksen sopeutta- miseen Saksan liittotasavallan oikeusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaiseksi, ja sen vuoksi ne ovat ainutkertaisista historiallisista olosuhteista aiheutuva yleinen toimen- pide. Niiden oikeusperusta ja sis(cid:132)ll(cid:148)n tavoite on per(cid:132)isin jo DDR:n ensimm(cid:132)isest(cid:132) valtiosopimuksesta ja yhdist(cid:132)missopimuksesta: 1. 1 Valtiosopimus, tehty 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1990 sitoutuvat Yksityisoikeudellisen omistusj(cid:132)rjestyksen luominen oli 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1990 valtiosopimuksella (sopimus Saksan liittotasavallan ja Saksan demokraat- tisen tasavallan v(cid:132)lisen raha- ja talousliiton ja sosiaa- lisen liiton luomisesta) perustetun raha- ja talous- liiton ja sosiaalisen liiton olennainen perusta. Sopi- muspuolet sopimuksessa noudattamaan vapauden, kansanvallan, liittovaltion, oikeusvaltion ja sosiaalisiin periaatteisiin nojautuvaa j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) (2 artiklan 1 kohdan 1 virke) ja yksityisomistuksen periaatetta (1 artiklan 3 kohta). DDR sitoutuu nimen- omaisesti muuttamaan DDR:n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n t(cid:132)llaisen oikeusj(cid:132)rjestyksen periaatteiden mukaiseksi (yhteinen p(cid:148)yt(cid:132)kirja perusperiaatteista A I, 1 alakohta). N(cid:132)in ollen DDR on jo valtiosopimuksella sitoutunut luomaan aikaisemmasta ”kansan omaisuu- desta” oikeusvaltion ja yksityistalouden periaatteiden mukaisen omistusj(cid:132)rjestyksen. 1. 2 Yhteinen julistus, annettu 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1990 aiheuttavat omaisuuskysymykset Avoimet tosin erityisi(cid:132) ongelmia. Valtiosopimuksen sopimuspuolet olivat asiasta viel(cid:132) ennen sopimuksen ratifiointia 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1990 siin(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin yksimielisi(cid:132), ett(cid:132) ne laativat omaisuuskysymyksi(cid:132) koskevista j(cid:132)rjes- telyist(cid:132) yhteisen julistuksen. Suunnitelman mukaisen luonnostaan sen j(cid:132)rjestelyn tarkoituksesta johtui EY:n vaikutuksen rajautuminen maantieteellisesti DDR:n alueelle, joka ei ollut koskaan kuulunut yhteismark- kinoihin, eik(cid:132) siksi my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ollut ollut velvollinen noudattamaan perustamissopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) j(cid:132)rjestelless(cid:132)(cid:132)n avoimia omaisuuskysy- myksi(cid:132). Kysymyksess(cid:132) ei ollut my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n yritysten sopeuttaminen kilpailuolosuhteiden poikkeukselli- seen muutokseen, vaan v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n toimenpide omistussuhteiden j(cid:132)rjest(cid:132)miseksi uudelleen asian- omaisten vuosikymmenien ajan k(cid:132)rsimien henkil(cid:148)- kohtaisten menetysten j(cid:132)lkeen. J(cid:132)rjestelyjen tarkoi- tuksella ei ollut n(cid:132)in ollen my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n sis(cid:132)ll(cid:148)llisesti mit(cid:132)(cid:132)n tekemist(cid:132) EY:n perustamissopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen yhteis(cid:148)n tavoitteiden kanssa. T(cid:132)ll(cid:132) tavoin avoimien omaisuuskysymysten j(cid:132)rjestelyyn rajattu suunnitelman mukaisen j(cid:132)rjestelyn tarkoitus m(cid:132)(cid:132)ri- tell(cid:132)(cid:132)n yhteisen julistuksen johdanto-osassa: ”Saksan jako, sen yhteydess(cid:132) tapahtunut v(cid:132)est(cid:148)n siir- tyminen id(cid:132)st(cid:132) l(cid:132)nteen ja kummankin Saksan valtion oikeusj(cid:132)rjestelmien aiheuttaneet erilaisuus monia omistusoikeudellisia ongelmia, jotka koskevat lukuisia kansalaisia Saksan demokraattisessa tasaval- lassa ja Saksan liittotasavallassa. ovat J(cid:132)ljell(cid:132) olevien omaisuuskysymysten ratkaisemisessa kumpikin hallitus pit(cid:132)(cid:132) l(cid:132)ht(cid:148)kohtanaan sit(cid:132), ett(cid:132) tasausta toteutettaessa on p(cid:132)(cid:132)st(cid:132)v(cid:132) eri etun(cid:132)k(cid:148)kohtien v(cid:132)liseen yhteiskuntasopimukseen. Oikeusvarmuus ja oikeudellinen yksiselitteisyys sek(cid:132) oikeus omaisuu- teen ovat periaatteita, joita Saksan demokraattisen tasavallan ja Saksan liittotasavallan hallitukset pit(cid:132)v(cid:132)t l(cid:132)ht(cid:148)kohtina ratkaistessaan j(cid:132)ljell(cid:132) olevia omaisuusky- symyksi(cid:132). Vain n(cid:132)in voidaan varmistaa oikeusrauhan s(cid:132)ilyminen tulevassa Saksan valtiossa. ” Ammatinharjoittamiseen perustuvien yritysten osalta DDR on itse luonut oikeusperustan yksityisomistus- j(cid:132)rjestelm(cid:132)n palauttamiseksi: Kansan omaisuuden ja uudelleen j(cid:132)rjest(cid:132)misest(cid:132) 17 yksityist(cid:132)misest(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1990 annetussa laissa (Treuhand- gesetz) annettu yksityist(cid:132)misteht(cid:132)v(cid:132) annettiin yrityk- sille. S(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t omaisuuden j(cid:132)rjest(cid:132)miseksi uudelleen annettiin kuitenkin vain ammatinharjoittamiseen perustuville yrityksille. Kansan omistamien yritysten muuttaminen Treuhandanstaltiin kuuluviksi p(cid:132)(cid:132)- omayhti(cid:148)iksi avasi mahdollisuuden myyd(cid:132) ne Treu- handanstaltin v(cid:132)lityksell(cid:132) markkinatalouden periaat- tahansa. V(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti teiden mukaisesti kenelle t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen – DDR:n ollessa viel(cid:132) erillinen valtio – alkoi teollisuusyritysten ja muiden ammatin harjoittamiseen perustuvien yritysten yksityist(cid:132)- minen. Kansan omistaman maa- ja mets(cid:132)talousomai- suuden rakennemuutoksen yhteydess(cid:132) DDR joutui erityisiin vaikeuksiin. Treuhandgesetz edellytt(cid:132)(cid:132) tosin t(cid:132)ss(cid:132) – kuten ammatinharjoittamiseen perustuvien yritystenkin osalta – periaatteessa yksityist(cid:132)mist(cid:132), 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/23 mutta siin(cid:132) on t(cid:132)ss(cid:132) suhteessa rajoittavia ehtoja, joiden mukaan kansan omistaman maa- ja mets(cid:132)ta- lousomaisuuden yksityist(cid:132)misess(cid:132) ja uudelleen j(cid:132)rjes- t(cid:132)misess(cid:132) on otettava huomioon alan taloudelliset, omistusoikeudelliset ekologiset, erityispiirteet (Treuhandgesetz, 1 pyk(cid:132)l(cid:132)n 1 kohdan 1 virke sek(cid:132) 6 artikla). rakenteelliset ja Neuvotteluissa kummankin hallituksen yhteisest(cid:132) julistuksesta saavutettiin reformin kohteena olleen maan erityispiirteiden osalta yksimielisyys siit(cid:132), ett(cid:132) kest(cid:132)v(cid:132) oikeusrauha voidaan saavuttaa vain ottamalla riitt(cid:132)v(cid:132)sti huomioon maata nykyisin viljelevien ja sen aikaisempien omistajien v(cid:132)liset poikkeuksellisia j(cid:132)nnitteit(cid:132) aiheuttavat eturistiriidat. Siksi yhteisen julistuksen johdanto-osassa vahvistettiin, ett(cid:132) on toteutettava perustuva yhteiskuntasopimukseen tasoitus. Maatalouden alalla t(cid:132)m(cid:132)n tasoituksen l(cid:132)ht(cid:148)- toisaalta sen vaihtoehdon poissulke- kohtana oli jossa omistusoikeus palautetaan aikaisem- minen, mille omistajille, ja toisaalta sen est(cid:132)minen, ett(cid:132) maataloustuotanto-osuuskunnilla (LPG) on yksipuo- linen omistusoikeus maahan. Yhteiskuntasopimuk- seen perustuvan tasoituksen avulla oli n(cid:132)in ollen selvitett(cid:132)v(cid:132), kenest(cid:132) voi tulla mill(cid:132)kin edellytyksill(cid:132) aikaisemmin kansan omaisuutta olleen reformin kohteena olleen maan omistaja. DDR:ll(cid:132) oli huomat- tavaa kiinnostusta antaa t(cid:132)llainen julistus, koska sen mielest(cid:132) ei ollut mink(cid:132)(cid:132)nlaisia mahdollisuuksia peruuttaa vuosina 1945–1949 toteutettuja takavari- kointeja (yhteisen julistuksen 1 kohta) ja se halusi siksi maa-alueiden k(cid:132)yt(cid:148)n suhteen valvoa DDR:n kansalaisten etuja. Lis(cid:132)ksi DDR:ll(cid:132) oli my(cid:148)s n(cid:132)iden velvollisuus omistuskysymysten noudattaa omaisuusj(cid:132)rjestyst(cid:132) (yhteisen julistuksen 13 kohta). Yhdist(cid:132)misprosessin edistyess(cid:132) DDR:n aika loppui kuitenkin kesken, joten omistuskysymykset j(cid:132)iv(cid:132)t n(cid:132)ilt(cid:132) osin viel(cid:132) ratkaisematta. yksityisoikeudellista ratkaisemisessa 1. 3 Yhdist(cid:132)missopimus, tehty 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1990 My(cid:148)s yhdist(cid:132)missopimus on tehty DDR:n ollessa viel(cid:132) erillinen valtio, ja n(cid:132)in ollen se on syntynyt EY:n perustamissopimuksen soveltamisalan ulkopuo- lella. DDR piti sopimusneuvotteluissa tiukasti kiinni yhteisess(cid:132) julistuksessa ilmaistusta kannastaan. osa Koska omaisuuskysymykset olivat edelleen ratkaise- matta, yhteisest(cid:132) julistuksesta tuli yhdist(cid:132)missopi- muksen kiinte(cid:132) (yhdist(cid:132)missopimuksen 41 artikla). Vasta yhten(cid:132)isen Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)elin on hankintaj(cid:132)rjestelyist(cid:132) sopiessaan maa-alueiden EALG:ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyll(cid:132) tavalla saavuttanut tavoitteen yhteiskuntasopimukseen perustuvasta tasoituksesta. Yhten(cid:132)isen Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)elimen oli n(cid:132)in toteu- tettava j(cid:132)lkeen p(cid:132)in j(cid:132)rjestely, johon DDR ei itse en(cid:132)(cid:132) kyennyt. Yhteisess(cid:132) julistuksessa annettujen ja itsen- Maa-alueiden (cid:132)isen DDR:n kanssa tehdyss(cid:132) yhdist(cid:132)missopimuk- sessa vahvistettujen liittyv(cid:132)(cid:132) aluetta koskevien oikeu- dellisten s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten voimassaolo jatkuu kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelyss(cid:132). hankintaohjelmaan sis(cid:132)ltyy – ennen kaikkea uusien osavaltioiden vaati- muksesta – DDR:n kansalaisten eduksi yhdist(cid:132)mis- sopimuksessa sovittuja toimenpiteit(cid:132), joiden toteutu- minen on taattu samassa sopimuksessa (yhdist(cid:132)misso- pimuksen 44 artikla). Liittoneuvosto on 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) antamassaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselmassa joulukuuta nimenomaan vahvistanut avoimien omaisuuskysy- mysten yhteiskuntasopimukseen perustuvan etujen tasoituksen osalta, ett(cid:132) yhteinen julistus on yhdist(cid:132)- missopimuksen sopimusvaikutteinen osa, jonka noudattamista uudet osavaltiot voivat vaatia Liittota- savallan valtios(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)tuomioistuimessa (Bundesverfas- sungsgericht) (liittoneuvoston viite BR-Drs. 871/96). 1996 Syntyvaihetta koskevien lis(cid:132)selvitysten j(cid:132)lkeen Saksan antamista tiedoista k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) sellaisen muutetun oikeudellisen j(cid:132)rjestelyn tueksi, jossa maa-alueiden hankintaohjelma ei k(cid:132)sitt(cid:132)isi my(cid:148)s 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) loka- kuuta 1990 paikalla asuneita vastik(cid:132)(cid:132)n asettautuneita uusperustajia ja oikeushenkil(cid:148)it(cid:132), ei olisi mahdollista saada parlamentin enemmist(cid:148)(cid:132). T(cid:132)st(cid:132) seuraisi edel- leen se, ett(cid:132) maareformialueiden omistuskysymys j(cid:132)isi ennalta arvaamattomaksi ajaksi ratkaisematta, koska koko poliittinen mielipiteenmuodostusprosessi olisi aloitettava alusta. T(cid:132)m(cid:132) merkitsisi poliittisesti repiv(cid:132)n vaiheen alkamista uudelleen Saksassa. 2. Korvaus k(cid:132)rsityist(cid:132) vahingoista Liittotasavallan hallitus pit(cid:132)(cid:132) kiinni laajasta vahinko- k(cid:132)sitteest(cid:132). Se esitt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) kaiken kaikkiaan kysymyk- sess(cid:132) on omaan vastuuseen perustuvan taloudellisen toiminnan perustan luominen uudelleen. My(cid:148)s maan sis(cid:132)isen yhteenkuuluvuuden vahvistamisen ja ennen kaikkea poliittisen vakauden vuoksi v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n mahdollisimman pitk(cid:132)lle ulottuva yksityisen omis- tuksen ja tasapainoisen omaisuusrakenteen palautta- minen aiheutuneen on vahingon poistamisena. ymm(cid:132)rrett(cid:132)v(cid:132) laajasti esitt(cid:132)m(cid:132)t ep(cid:132)kohtien Komission tasoittamista koskevat n(cid:132)k(cid:148)kohdat ovat Saksan mukaan liian kapeita, eik(cid:132) niiss(cid:132) my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n oteta huomioon maan valtionjohtoisen talouden mukaisesti rakennetun osan markkinataloudelliseen kehykseen soveltuvaksi muuttamiseen ja siihen yhdent(cid:132)miseen liittyvi(cid:132) erityispiirteit(cid:132). Lis(cid:132)ksi ei yksitt(cid:132)istapausta l(cid:132)ht(cid:148)kohtana pit(cid:132)v(cid:132) n(cid:132)k(cid:148)- kanta ole k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) toteuttamiskelpoinen, vaan se voisi vahingoittaa oikeusrauhaa uusissa osavaltioissa. Lis(cid:132)ksi yksitt(cid:132)iset n(cid:132)yt(cid:148)t vahingosta johtaisivat rajat- tomaan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n yksitt(cid:132)isi(cid:132) tapauksia koskevia ilmoi- tuksia. L 107/24 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 3. Niiden uusperustajien maanhankintaoikeus, jotka eiv(cid:132)t viel(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) olleet ammatin- harjoittamis- ja ty(cid:148)kelpoisessa i(cid:132)ss(cid:132) 5. Mahdollisista tuloista luopuminen T(cid:132)st(cid:132) uusperustajien ryhm(cid:132)st(cid:132) Saksa on esitt(cid:132)nyt seuraavaa: T(cid:132)llainen tapaus on mahdollinen vain erityisolosuh- teissa ja lienee k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) merkitykset(cid:148)n. Lains(cid:132)(cid:132)- t(cid:132)j(cid:132) on kotipaikkaa 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 koskevan velvoitteen lis(cid:132)ksi s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)nyt lis(cid:132)edellytyksen, ett(cid:132) oikeudenhaltijalla on 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 ollut perustettuna uusi yritys (uusperustajan k(cid:132)site) ja maata vuokrattuna Treuhandilta pitk(cid:132)aikaisella sopi- muksella. Pitk(cid:132)aikaisen vuokrasopimuksen saamiseen jonka mukaan maa-alueiden oli liittyi lis(cid:132)ksi ehto, oltava omassa k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) ja viljelij(cid:132)ll(cid:132) oli oltava maata- lousyrityksen hoitamisen edellytt(cid:132)m(cid:132) asianmukainen ammattip(cid:132)tevyys. pit(cid:132)isi tapauksessa olla Komission esitt(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132) kysymys uusperustajasta, joka ei vuonna 1990 ollut viel(cid:132) ammatinharjoittamis- ja ty(cid:148)kelpoisessa i(cid:132)ss(cid:132) ja joka on saavuttanut ammattip(cid:132)tevyyden vuosien 1990 ja 1996 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, perustanut sen j(cid:132)lkeen uuden maatalousyrityksen ja t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen pidennyksen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n lokakuuta 1996 asti voimassa olevaan pitk(cid:132)aikaiseen vuokrasopimukseen. Ylivoimaisesti suurimmassa osassa tapauksia uuspe- rustajat ovat hankkineet ammattip(cid:132)tevyytens(cid:132) DDR:n aikana ennen vuotta 1990 ja ovat ty(cid:148)skennelleet LPG:n tai VEG:n toimihenkil(cid:148)in(cid:132) tai ty(cid:148)ntekij(cid:148)in(cid:132). T(cid:132)st(cid:132) ei ole tosin k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) tilastoja. v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti saanut 4. Oikeushenkil(cid:148)t, joihin ei kuulu uudelleenperus- tajaa yksik(cid:132)(cid:132)n ei ei llman uudelleenperustajaa toimivien oikeushenki- l(cid:148)iden ammatin harjoittamismahdollisuudella ei Saksan mukaan ole nykyisin k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n merkityst(cid:132). LPG:n toimintaa jatkavia yrityksi(cid:132), joiden yhti(cid:148)mie- uudelleenperustajan t(cid:132)ytt(cid:132)isi hist(cid:132) tunnusmerkkej(cid:132), juuri ole olemassa. Vaikka t(cid:132)llaisia tapauksia olisi kuitenkin aikaisemmin (poik- keuksellisesti) esiintynyt, komission kirjeen t(cid:132)ll(cid:132) v(cid:132)lin tietoon tulleet yksityiskohdat ja ainakin sen tuleva julkaiseminen Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132) aiheuttavat sen, ett(cid:132) oikeushenkil(cid:148)t mukauttavat yhti(cid:148)miestens(cid:132) kokoonpanon kirjeen sis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132) vastaavaksi. Saksa on alun perin olettanut mahdollisista tuloista luopumisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi Saksan markkaa. On kuitenkin odotettavissa, ett(cid:132) ”k(cid:132)ypien arvojen aleneminen muuttaa t(cid:132)t(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) samassa suhteessa”. T(cid:132)st(cid:132) asiasta ei esitet(cid:132) enemp(cid:132)(cid:132). kolme miljardia 6. Kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristyminen ja vaikutus j(cid:132)senval- tioiden v(cid:132)liseen kauppaan T(cid:132)st(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n seuraavaa: Mahdollisuus hankkia maata edullisesti ei tee edun- saajayrityksen markkina- ja kilpailuasemaa kilpaili- jayritysten asemaa edullisemmaksi, koska kyseinen jolla se jo yritys voi hankkia vain vuokramaata, harjoittaa tuotantoa. Jos maa hankitaan oletetussa tapauksessa vieraalla p(cid:132)(cid:132)Haomalla, n(cid:132)in syntyvi(cid:132) korkokuluja samanhetkisiin vuokriin vertaamalla tullaan siihen tulokseen, ett(cid:132) maan hankinnasta ei juuri ole yrityksen tuotanto- tai kustannusrakenne muutu. Siksi maan hankinta ei vaikuta maatalousyritysten tarjontak(cid:132)yt- t(cid:132)ytymiseen. Hintataso ja markkinoiden katemargi- naali j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t ennalleen. taloudellista hy(cid:148)ty(cid:132) eiv(cid:132)tk(cid:132) Koska maanhankintaohjelma ei n(cid:132)in ollen v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132) kilpailua, ei sill(cid:132) my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ole vaikutusta j(cid:132)senval- tioiden v(cid:132)liseen kauppaan. ei alueella aikaisemman liittotasavallan pidennyksist(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) Yritysten pitk(cid:132)aikainen vakaus mahdollisesti paranee, koska hankittujen maa-alueiden osalta ei en(cid:132)(cid:132) ole ep(cid:132)varmuutta vuokrasopimusten muussa tapauksessa v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mist(cid:132) tosin paranna kilpailuasemaa muihin yrityksiin n(cid:132)hden. Sen sijaan omistusmaan osuus viljelyalasta kasvaa. Maatalousyritysten omistuksessa olevan maan osuus on 51,8 prosenttia. Uusissa osavaltioissa sen sijaan maatalous- yritysten omistusosuus viljelypinta-alasta on vain 8, 9 prosenttia. N(cid:132)in ollen maan hankinta uusissa osavaltioissa auttaa saavuttamaan sellaisen suhteen vuokra- ja omistusmaan v(cid:132)lill(cid:132), joka vastaa vanhoissa osavaltioissa vallitsevaa rakennetta. Lis(cid:132)ksi mainitta- koon, ett(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)rajoitusten vuoksi (palautusvaraus BVVG:lle, 20-vuotinen myyntikielto) maa-alueet ovat k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) kiinnitett(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) p(cid:132)(cid:132)omana vain rajoite- ja ensi k(cid:132)dess(cid:132) ne ovat k(cid:132)ytt(cid:148)kelpoisia vain tusti vuokramaalla kauppahinnan vakuutena. Pelk(cid:132)ll(cid:132) toimivaan yritykseen verrattuna parempi p(cid:132)(cid:132)omara- kenne voi kuitenkin helpottaa muun vieraan p(cid:132)(cid:132)oman saantia henkil(cid:148)st(cid:148)luottona. 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/25 7. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan poikkeusperusteet ”h(cid:132)iri(cid:148)st(cid:132)”. EALG: n s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)ll(cid:132) oli n(cid:132)in ollen oikeus poistaa n(cid:132)m(cid:132) seuraukset tukemalla eroavaisuuksien korjaamista vastaavalle tasolle maan l(cid:132)nsiosan kanssa. Saksa huomauttaa t(cid:132)st(cid:132) aiheesta: 8. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusperusteet jotka vaikeuttavat Peruste ”jos tuki on tarpeen jaosta aiheutuneen talou- dellisen haitan korvaamiseksi ” liittyy osuvasti maan pirstoutuneisuuteen. Se ei ole kuitenkaan seurausta ja luonnollisista olosuhteista, est(cid:132)v(cid:132)t maan it(cid:132)- ja l(cid:132)nsiosan v(cid:132)lisi(cid:132) yhteyksi(cid:132), vaan johtuu ”aikaan sidotuista poliittisista olosuhteista” (Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuin tuomiot Kok. (415) 92 artiklan 2 kohdan c 1960, s. 343 ja seur. alakohdasta). Jakoa koskevan kohdan muotoiluun johtaneet tosiasialliset olosuhteet huomioon ottaen ei k(cid:132)sitett(cid:132) ”jako” ole ymm(cid:132)rrett(cid:132)v(cid:132) yksinomaan rajara- kennelmien tosiasialliseksi pystytt(cid:132)miseksi, keinote- koisesti rakennetuksi esteeksi, vaan pikemminkin se tarkoittaa poliittista asiakokonaisuutta, joka perustuu rajalinjan asettamiseen ja valtiojohtoisen talousj(cid:132)rjes- telm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. Entisen DDR:n sulkeutu- minen ja keskitetyn valtiojohtoisen talousj(cid:132)rjestelm(cid:132)n luominen liittyiv(cid:132)t erottamattomasti toisiinsa ja ne on ymm(cid:132)rrett(cid:132)v(cid:132) tapahtumasarjaksi. yhten(cid:132)iseksi Siksi ei ole my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n mahdollista jaotella uusissa osavaltioissa syntyneit(cid:132) talousvajeita yht(cid:132)(cid:132)lt(cid:132) tosiasial- lisesta erist(cid:132)ytymisest(cid:132) tai toisaalta valtiojohtoisesta talousj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) johtuviksi. talousvaikeudet eiv(cid:132)t jonka mukaan uusien Komission esitt(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)ite, osavaltioiden nykyiset johdu maan jaosta vaan jaon p(cid:132)(cid:132)ttymisest(cid:132), voisi pit(cid:132)(cid:132) paik- jos it(cid:132)saksalaisten osavaltioiden kansa vain silloin, taloudellisen ahdingon syyt h(cid:132)vi(cid:132)isiv(cid:132)t itsest(cid:132)(cid:132)n jaon p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) ja nykyiset vaikeudet johtuisivat sellaisista uusista olosuhteista, joiden syyn(cid:132) ei ole DDR:n aikai- sempi sulkeutuneisuus ja keskitetty valtiojohtoinen talousj(cid:132)rjestelm(cid:132). Sit(cid:132), ett(cid:132) valtiojohtoisen talousj(cid:132)rjes- telm(cid:132)n puutteet vaikuttivat viel(cid:132) DDR:n olemas- saolon p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132), ei voitane asettaa kyseenalaiseksi. Saksan yhten(cid:132)ist(cid:132)minen ja siihen liittyv(cid:132) markkinata- lousj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n siirtyminen It(cid:132)-Saksassa eiv(cid:132)t ole tapahtuma, joka olisi katkaissut osoitetun syiden ja seurausten ketjun. Se on vain tuonut selvemmin n(cid:132)kyviin taloudelliset ep(cid:132)kohdat, jotka johtuvat joka tapauksessa edelleen jaosta. Ep(cid:132)kohtia ilmenee kaikissa maa-alueiden hankin- taohjelmaan kuuluvissa tapauksissa. Ne on m(cid:132)(cid:132)ritelty edell(cid:132) tarkemmin. Kaikki n(cid:132)m(cid:132) ep(cid:132)kohdat ovat v(cid:132)li- johtuvat n(cid:132)in ollen ja t(cid:148)nt(cid:132) seurausta jaosta ei Saksa vetoa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan a alakohtaan. Kertakaikkisen ep(cid:132)oikeudenmukaisista o losuhteista johtuvan tilan- teen poistamista ei voida sen mukaan pit(cid:132)(cid:132) tavan- omaisena vaan mahdollisesti alakohtaisena tukena, jota olisi tarkas- teltava EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. alueellisen talouden tukemisena 9. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusperusteet Liittotasavallan hallitus artiklan 3 kohdan c alakohdan osalta seuraavaa: ilmoittaa komissiolle 92 enint(cid:132)(cid:132)n omistusosuus, Saksan lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n asettamien rajojen (enint(cid:132)(cid:132)n 50 prosentin tai 800 000 jyv(cid:132)mittaluku) tarkoituksena on varmistaa, ett(cid:132) etuoikeutettu hankinta tasapainottaa vuokra- ja omistusmaan osuudet. Vuokraviljelij(cid:148)iden maansaan- tioikeuden osalta maan hankintaj(cid:132)rjestelm(cid:132) soveltuu my(cid:148)s poistamaan uusissa osavaltioissa vallitsevan maatalousyritysten rakenteellisen ep(cid:132)tasapainon. 600 000 T(cid:132)ss(cid:132) arvioitavana olevan myyntikohteen osalta on otettava huomioon tukioikeudelliset n(cid:132)k(cid:148)kohdat huomioon ottaen se, ett(cid:132) etuoikeutetusti luovutettuja alueita koskevat laajat k(cid:132)ytt(cid:148)rajoitukset, kuten 20- vuotinen myyntikielto ja yht(cid:132) pitk(cid:132) oman viljelyn velvoite. BVVG:ll(cid:132) on lis(cid:132)ksi takaisinlunastusoikeus, jos maa-alueet tulevat myyntikiellon aikana rakenta- miskelpoisiksi ja niiden arvo nousee siit(cid:132) syyst(cid:132). Maata jo nyt pitk(cid:132)aikaisesti vuokralla pit(cid:132)v(cid:132)n ostajan hankkiessa maan omistukseensa ei n(cid:132)in ollen alku- vaiheessa mik(cid:132)(cid:132)n muutu seuraavien seikkojen osalta: (cid:190) tuotannon rakenne, laajuus, intensiteetti, (cid:190) maksuvalmius (7 prosentin ja kannattavuus korolla vieraan p(cid:132)(cid:132)oman korkomenot vastaavat noin 5 Saksan markan vuokraa maapisteelt(cid:132)). L 107/26 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 Maanviljelij(cid:132)n kannalta etuoikeus merkitsee vain sit(cid:132), ett(cid:132) h(cid:132)n on saanut 20 vuoden kuluttua k(cid:132)ytt(cid:148)rajoi- tuksettoman maatalousmaan, jolla on tietty mark- kina-arvo ja joka on my(cid:148)s vasta silloin t(cid:132)ysin pant- tauskelpoinen. Etuoikeutettu ostaja ei voi myyd(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) maa-alueita kiinteist(cid:148)markkinoilla k(cid:132)yp(cid:132)(cid:132)n hintaan. Etuoikeuden arvo voidaan siksi laskea seuraavasti: jyv(cid:132)mittaluvulla 4 300 vuonna Markkina-arvo oli 1996 6 298 Saksan markkaa hehtaarilta. Ero verrat- tuna EALG:n hintaan (3 010 Saksan markkaa hehtaa- rilta) on 3 288 Saksan markkaa hehtaarilta. T(cid:132)m(cid:132)n ”lis(cid:132)arvon ” ostaja voi kuitenkin realisoida vasta 20 vuoden kuluttua. Olettaen, ett(cid:132) myyntihinnat eiv(cid:132)t muutu seuraavien 20 vuoden aikana, ostohetkeen diskontattu hintaero (i = 5 prosenttia) on 1 240 Saksan markkaa hehtaarilta. T(cid:132)m(cid:132) arvo vastannee ostohetkell(cid:132) saatua etua. Siten tuki-intensiteetti on ostohetkell(cid:132) 29,2 prosenttia. Samankaltainen tulos saadaan my(cid:148)s vastaamalla kysy- mykseen, mill(cid:132) ehdoilla tuensaaja voisi toteuttaa ”etuoikeusvaikutuksen” lis(cid:132)t(cid:132) maan omistus- eli osuutta t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) vallitsevissa markkinaolosuh- teissa. My(cid:148)s t(cid:132)ss(cid:132) on otettava huomioon, ett(cid:132) maa on 20 vuotta myyntikiellossa, eli tukeen liittyv(cid:132) etu on realisoitavissa vasta 20 vuoden kuluttua, eik(cid:132) ostaja n(cid:132)in ollen voi saada voittoja keinottelemalla. Verrat- taessa t(cid:132)llaisen maa-alueen hintaa ilman k(cid:132)ytt(cid:148)rajoi- tuksia myyt(cid:132)v(cid:132)n maan hintaan on sen arvoa alennet- tava. Koska vastaavaa maata ei ole markkinoilla, on n(cid:132)iden alueiden markkinahinta selvitett(cid:132)v(cid:132) lasken- nallisesti ja verrattava sit(cid:132) sitten etuoikeutettuun hintaan. Mainituilla ehdoilla on elinkeinoaan harjoittava maanviljelij(cid:132) valmis maksamaan vain sellaisen osto- hinnan, joka vastaa maan tuottoarvoa, sill(cid:132) h(cid:132)n voi hankkia maan yksinomaan viljelt(cid:132)v(cid:132)ksi (h(cid:132)n sitoutuu jopa noudattamaan yksityist(cid:132)misviranomaiselle esitt(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)ns(cid:132) viljelysuunnitelmaa). N(cid:132)in ollen maanviljelij(cid:132) arvioi pitk(cid:132)aikaisen – 20 p(cid:132)(cid:132)omittuvan – vuokrasopimuksensa vuodessa rahallisen arvon omalta kannaltaan kohtuullista osto- hintaa vastaavaksi, sill(cid:132) vuokrasopimuksen rahallinen arvo on sama kuin maatalouden tuotanto-olosuh- teiden mukainen tuottoarvo. K(cid:132)ytt(cid:132)en perusteena 5 Saksan markkaa maapisteelt(cid:132) olevaa vuokraa saadaan vuokrasopimuksen rahalliseksi arvoksi 2 804 Saksan markkaa hehtaarilta (i = 5 prosenttia). Koska k(cid:132)ytt(cid:148)- rajoitusten voimassaolo lakkaa 20 vuoden kuluttua, maanviljelij(cid:132) on valmis maksamaan t(cid:132)st(cid:132) edusta ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) etu on siksi lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) ostohetkeen diskontattuna vuokrasopimuksen rahalliseen arvoon (katso edell(cid:132)). Laskennalliseksi markkinahinnaksi saadaan n(cid:132)in ollen 4 044 Saksan markkaa hehtaarilta, jonka maanviljelij(cid:132) olisi valmis markkinaehtoisesti maksamaan myyntikiellon alaisesta maasta. Vertai- lussa 3 010 Saksan markan etuoikeutettuun hehtaari- hintaan saadaan tuki-intensiteetiksi n(cid:132)in ollen 25,6 prosenttia. olleita maa-alueita Lis(cid:132)ksi huomautetaan, ettei aikaisemmin kansan omistuksessa yksityistett(cid:132)ess(cid:132) saadun edun suuruutta voi ilman muuta saada selville vertaamalla sit(cid:132) aivan erilaisin perustein muodostu- neisiin markkinahintoihin. 10. Hankintamahdollisuuden 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 paikkakunnalla asunei- siin henkil(cid:148)ihin rajoittaminen T(cid:132)st(cid:132) aiheesta Saksa ilmoitti seuraavaa: (cid:190) EALG:n mukaisen omistus- ja yhteiskuntaraken- teiden uudelleenj(cid:132)rjestelyn rajoittamisesta liitto- tasavaltaan liittyneeseen alueeseen ilmenee v(cid:132)lit(cid:148)n yhteys toisaalta kyseisen alueen entisiin DDR:n asukkaisiin ja toisaalta maan aikaisem- piin omistajiin. Lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132) halusi 3 p(cid:132)iv(cid:132)n loka- kuuta 1990 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajaksi asettamalla varmistaa, ett(cid:132) maan hankinnasta kiinnostuneet, jotka itse tai joiden perheenj(cid:132)senet ovat asuneet ja ty(cid:148)s- voivat kennelleet p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) osallisiksi heid(cid:132)n ja aikaisempien omista- jien v(cid:132)lill(cid:132) v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)st(cid:132) yhteiskuntasopi- mukseen perustuvasta tasoituksesta. EALG:n s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n oli yhteiskuntasopimukseen perustuvaa tasoitusta laatiessaan ja sen mukaisia maanhan- kintaehtoja vahvistaessaan pakko ottaa l(cid:132)ht(cid:148)koh- dakseen liittotasavaltaan liittyv(cid:132)ll(cid:132) alueella 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 vallinneet olosuhteet. vuosikymmeni(cid:132) DDR:ss(cid:132), (cid:190) My(cid:148)s laaja yhteiskunnallinen jatkuvuus edel- lytt(cid:132)(cid:132) ehdottomasti, ett(cid:132) maanhankintaj(cid:132)rjeste- lyill(cid:132) tavoiteltu maa- ja mets(cid:132)talouden kehitys – paitsi jos kysymys on aikaisemmista omistajista – tapahtuu ottaen erityisesti huomioon sellaiset maanhankkijat, jo pitk(cid:132)(cid:132)n olleet alueen asukkaita. DDR:n maataloustuotanto- osuuskuntiin perustuvan maatalouden raken- netta uudistettaessa ei ollut mahdollista j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) yhteiskunnallisia huomiotta jotka ovat kehityksen 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/27 seurauksia. Kun DDR:n j(cid:132)rjestelm(cid:132) p(cid:132)(cid:132)ttyi (cid:132)kil- lisesti, oli olemassa vaara, ett(cid:132) vallitsevat yhteis- kuntarakenteet hajotettaisiin hallitsemattomasti. Vain mukauttamalla ne asteittain uusiin olosuh- teisiin voidaan muutosprosessi toteuttaa onnistu- neesti. Lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n n(cid:132)k(cid:148)kulmasta t(cid:132)m(cid:132) koski my(cid:148)s kysymyst(cid:132) siit(cid:132), kenelle annetaan oikeus osallistua maa-alueiden uudelleenj(cid:132)rjestelyihin. Siksi oli luotava maanhankintaj(cid:132)rjestelm(cid:132), jossa saavat mahdolli- entiset DDR:n kansalaiset suuden omaksua uudet yhteiskuntarakenteet hy(cid:148)dynt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) yhteenkuuluvuuttaan oman alueensa kanssa. N(cid:132)ill(cid:132)kin perusteilla lain- s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)ll(cid:132) oli oikeus varmistaa rakennemuu- toksen yhteydess(cid:132) my(cid:148)s uusperustajien mahdol- lisuudet p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) osallisiksi DDR:n valtion omai- suudeksi joutuneista maa-alueista. erityist(cid:132) (cid:190) Saksa ilmoittaa lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) jos edullista hintaa koskevaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa ei olisi asetettu (erityisesti mets(cid:132)alueiden osalta), It(cid:132)-Saksan mets(cid:132)t olisi todenn(cid:132)k(cid:148)isesti myyty nopeasti ja hallitsematto- masti loppuun sek(cid:132) saksalaisille ett(cid:132) ulkomaalai- itse sille oletettavasti niin, ett(cid:132) it(cid:132)saksalaiset olisivat tuskin nimeksik(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)sseet niist(cid:132) osalli- siksi. III Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen (1) julkaise- misen j(cid:132)lkeen komissio on vastaanottanut huomautuksia ja kannanottoja sadoilta yhteis(cid:148)ilt(cid:132), yrityksilt(cid:132) ja yksityi- silt(cid:132) henkil(cid:148)ilt(cid:132), joita asia koskee. Huomautukset ovat per(cid:132)isin sek(cid:132) j(cid:132)senvaltioista (muun muassa Ranskasta, Yhdistyneest(cid:132) kuningaskunnasta, Saksasta ja Belgiasta) ett(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n kuulumattomista maista (muun muassa Yhdysvalloista, Kanadasta, Argentiinasta ja Brasiliasta). II luvussa esitettyjen Saksan huomautusten lis(cid:132)aksi eiv(cid:132)t muut j(cid:132)senvaltiot ole esitt(cid:132)neet kantaansa. Kannanotot ja huomautukset on toimitettu Saksalle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) (2). Niiden p(cid:132)(cid:132)kohdat voidaan tiivist(cid:132)(cid:132) seuraavasti: Menettelyss(cid:132) esitettyj(cid:132) kysymyksi(cid:132) suoraan koskevien huomautusten on voitu todeta jakautuvan kahteen eri suuntaukseen. Osa (3) huomautuksia esitt(cid:132)neist(cid:132) on sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) – mik(cid:132)li asia kuuluu kilpailum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten soveltamisalaan – tutkimuksen kohteena olevat toimenpiteet olisi katsottava yhteismarkkinoille (muut huomautuksia esitt(cid:132)neet) kannattaa komission esitt(cid:132)mi(cid:132) ep(cid:132)ilyksi(cid:132), syvent(cid:132)(cid:132) niit(cid:132) tai esitt(cid:132)(cid:132), ettei komissio olisi soveltuviksi. Toinen osa (1) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 7. (2) Kirje N:o VI/32143, 19. 8. 1998. (3) Noin sadannes kaikista vastaanotetuista kirjallisista huomautuk- sista. edennyt kyllin pitk(cid:132)lle. Sik(cid:132)li kun tuen tunnusmerkkej(cid:132) on havaittavissa, ne katsotaan yhteismarkkinoille soveltu- mattomiksi. 1. EY:n perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan soveltaminen Jotkut huomautuksia esitt(cid:132)neet huomauttavat ensin, ett(cid:132) Saksa on itse ilmoittanut 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1995 p(cid:132)iv(cid:132)tyss(cid:132) kirjeess(cid:132)(cid:132)n ja my(cid:148)hemmiss(cid:132) maata- loustuotanto-osuuskuntien seuraajia ja uusperustajia koskevissa kannanotoissaan, ett(cid:132) EALG merkitsee 92, 93 ja 94 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn tukien valvonnan sovel- tamista. N(cid:132)iden asianosaisten huomautusten mukaan ei n(cid:132)iden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten sovellettavuudesta voi olla ep(cid:132)ilyst(cid:132). Er(cid:132)s huomautuksia esitt(cid:132)nyt taas ilmoitti, ett(cid:132) histo- riallisesti ainutlaatuinen yhdistymisprosessi vapauttaa maan hankintamenettelyn EY:n perustamissopimuk- sessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyst(cid:132) tukien valvonnasta. Muut huomautuksia esitt(cid:132)neet eiv(cid:132)t kyseenalaista mainittujen perustamissopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten sovel- tamista tai hyv(cid:132)ksyv(cid:132)t ne v(cid:132)hemm(cid:132)n suoraan. jotka esitt(cid:132)neet, Useat huomautuksia kuuluvat molempiin ryhmiin, ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) maanhan- kintaohjelma liitettiin EALG:hen – lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n alkuper(cid:132)isen tarkoituksen vastaisesti – vasta j(cid:132)lkeen p(cid:132)in. Lain valmistelusta voidaan havaita, ett(cid:132) tavoit- teena oli kerrytt(cid:132)(cid:132)a omaisuutta laajalti luonnollisille henkil(cid:148)ille. T(cid:132)st(cid:132) aiheesta esitet(cid:132)(cid:132)n erityisesti, ett(cid:132) liittotasavallan hallitus ei saisi esitt(cid:132)(cid:132) perusteluna kysymyksess(cid:132) olevan ”historiallisesti ainutlaatuisessa Saksan yhdistymistilanteessa yleinen toimenpide, jolla luodaan Saksan liittotasavallan oikeusj(cid:132)rjestyst(cid:132) vastaava omistusj(cid:132)rjestys”. T(cid:132)ll(cid:132) ilmaisulla v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen tuen tunnusmerkkien olemassaolon j(cid:132)lleen h(cid:132)m(cid:132)rtyv(cid:132)n: Hallitus itse ei n(cid:132)et ollut lain- kaan suunnitellut 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1993 anta- massaan hallituksen esityksess(cid:132) korvaus- ja tasaussuo- rituslaiksi (EALG) – 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1993 p(cid:132)iv(cid:132)tty liittoneuvoston asiakirja 244/1993 – maan- hankintaohjelman sis(cid:132)llytt(cid:132)mist(cid:132) lakiin. N(cid:132)iden asi- anosaisten mielest(cid:132) ei ollut olemassa ”yhdist(cid:132)misso- pimuksesta johdettavaa toimeksiantoa Saksan lains(cid:132)(cid:132)- avulla toteuttaa maanhankintaohjelman t(cid:132)j(cid:132)lle” yhteiskuntasopimukseen perustuva eri etujen v(cid:132)linen tasaus my(cid:148)s maa- ja mets(cid:132)talouden alalla. Tosiasiassa maanhankintaohjelma ei olisi my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n sis(cid:132)llytetty lakiehdotukseen liittohallituksen aloitteesta, vaan vasta hallituspuolueiden CDU/CSU:n ja FDP:n aloit- teesta lakiehdotuksen 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1993 tapahtuneen ensimm(cid:132)isen k(cid:132)sittelyn (liittop(cid:132)iv(cid:132)asia- kirja 12/4887, pikakirjoittajan raportti 12. vaali- L 107/28 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 kauden 158. istunnosta 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1993) j(cid:132)lkeen. T(cid:132)m(cid:132)n ei v(cid:132)itet(cid:132) kuitenkaan tapahtuneen, jotta voitaisiin ”toteuttaa maanhankintaohjelman avulla yhteiskuntasopimukseen perustuva eri etujen v(cid:132)linen tasaus my(cid:148)s maa- ja mets(cid:132)talouden alalla”. T(cid:132)m(cid:132)n parlamentin aloitteen tarkoituksena olisi pikemminkin ollut l(cid:132)hinn(cid:132) vain ”maanhankintaoh- jelman” takavarikoinnista k(cid:132)rsi- neet / tasaukseen oikeutetut voisivat saada korvausta. luominen, jotta Vasta kun liittoneuvosto oli kaksi kertaa hyl(cid:132)nnyt lakiehdotuksen ja sit(cid:132) oli k(cid:132)sitelty kaksi kertaa v(cid:132)li- tysvaliokunnassa, alun perin korvauksen antamiseksi takavarikoinnista k(cid:132)rsineille tarkoitettu maanhankin- taohjelma olisi muokattu l(cid:132)hinn(cid:132) asutusohjelmaksi muille kuin korvauksen saantiin oikeutetuille henki- l(cid:148)ille (uusperustajille ja ”maataloustuotanto-osuus- kuntien seuraajille”). Mink(cid:132)(cid:132)n vuosina 1991–1994 syntyneen s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)sasia- kirjan miss(cid:132)(cid:132)n kohdassa ei esiintynyt Saksan nyt esiin nostamaa maanhankintaohjelman perustetta. 2. Korvaus k(cid:132)rsityist(cid:132) vahingoista 2. 1 Uudelleenperustajat ilman takaisinsaantivaadetta Yksik(cid:132)(cid:132)n huomautuksia esitt(cid:132)nyt ei ole esitt(cid:132)nyt perusteltuja ep(cid:132)ilyksi(cid:132), jotka koskisivat vailla takaisin- saantivaadetta olevien uudelleenperustajien (1) Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaista korvauksensaantitarvetta ja -oikeutta. Jotkut ovat viel(cid:132) korostaneet tasaussuori- tuslain korvaavaa luonnetta t(cid:132)m(cid:132)n edunsaajaryhm(cid:132)n osalta. T(cid:132)m(cid:132) koskee my(cid:148)s merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) osaa niist(cid:132) asianosaisista, jotka tukeutuvat Saksan esitt(cid:132)miin v(cid:132)it- teisiin. He my(cid:148)nt(cid:132)v(cid:132)t, ett(cid:132) ”EALG:n mukaisesti taka- varikoinnista k(cid:132)rsineille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) korvaus tai tasaus j(cid:132)(cid:132) riitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)ksi”. 2. 2 Uudelleenperustajat, joilla on takaisinsaantivaade antaa Komissiota on muistutettu siit(cid:132), ett(cid:132) Saksan lain mukaan ”pelkk(cid:132)(cid:132) substanssiheikennyst(cid:132)” ei katsota asianomaisille henkil(cid:148)ille vahingoksi, joka etuoikeuden hankkia maa- tai mets(cid:132)talousmaata tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n nojalla: Uudelleenperus- joilla on takaisinsaantivaade (2), olisivat nimit- tajat, t(cid:132)in saaneet aikaisemman omaisuutensa takaisin. N(cid:132)in ollen he olisivat lain nojalla jo ennalta suljettuja etuoikeutetun maa- ja mets(cid:132)talousmaan saannin ulkopuolelle vain yht(cid:132) poikkeustapausta lukuun otta- (1) Katso m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 9: Uudelleenpe- ilman takaisinsaantivaadetta ovat maatalousyritysten joiden yritykset on pakkolunastettu vuosien rustajat entisi(cid:132) omistajia, 1945–1949 aikana. (2) Katso m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 9: Uudelleenpe- rustajat, joiden joilla on takaisinsaantivaade, ovat henkil(cid:148)it(cid:132), maatalousyritys on pakkolunastettu vuoden 1949 j(cid:132)lkeen ja joilla on sen vuoksi varallisuuslain mukainen yrityksen takai- sinpalautusvaade. matta: Tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 kohdan 3 virk- keen 1 lauseen nojalla uudelleenperustajat, joilla on takaisinsaantivaade, saisivat hankkia etuoikeutetusti maa- tai mets(cid:132)talousmaata yksinomaan silloin, jos ne eiv(cid:132)t ole jonkin varallisuuslain 4 ja 5 pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyn kumousperusteen vuoksi voineet toteuttaa varallisuuslain mukaista takaisinpalautusoikeuttaan. T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa ei mit(cid:132)(cid:132)n omaisuutta ole kuiten- kaan palautettu. Silloin uudelleenperustajat, joilla on poikkeuksellisesti olisivat takaisinsaantivaade, samassa asemassa kuin sellaiset uudelleenperustajat ilman takaisinsaantivaadetta, joille ei olisi palautettu mit(cid:132)(cid:132)n omaisuutta. N(cid:132)iss(cid:132) tapauksissa ei (kokonaan) palauttamatta j(cid:132)(cid:132)neen omaisuuden substanssiheiken- nyst(cid:132) olisi voinut k(cid:132)sitteellisesti tapahtua. Jos uudelleenperustaja, jolla on takaisinsaantivaade, olisi kuitenkin saanut aikaisempaa varallisuuttaan takaisin, (j(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)neen heikennyksest(cid:132) johtuvan) substanssivahingon hyv(cid:132)ksyminen ei Saksan lains(cid:132)(cid:132)- d(cid:132)nn(cid:148)n mukaan olisi mahdollista. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) uudel- leenperustajat, joilla on takaisinsaantivaade, eiv(cid:132)t jo lain perusteiden vuoksi voisi saada etua tasaussuori- tuslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyn arvostellun j(cid:132)rjestelyn nojalla. T(cid:132)m(cid:132) ei perustu yksinomaan tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 kohdan 3 virkkeen 1 lauseen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kseen, vaan lis(cid:132)ksi tasoituslain (Lastenausgleichsgesetz LAG) 349 pyk(cid:132)l(cid:132)n 3 kohtaan. Sen mukaan n(cid:132)et oletetaan lain nojalla my(cid:148)s sellaisessa tapauksessa, kun ”palau- tetun varallisuuden substanssi. on merkitt(cid:132)v(cid:132)sti heikentynyt”, ett(cid:132) tapahtunut vahinko on kokonaan korvattu. Siksi Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti j(cid:132)(cid:132) j(cid:132)ljelle mink(cid:132)(cid:132)nlaista t(cid:132)llaisessa tapauksessa ei korvauskelpoista ollen kyseiset henkil(cid:148)t eiv(cid:132)t saisi oikeutta hankkia tasaus- suorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n nojalla etuoikeutetusti maa- tai mets(cid:132)talousmaata. Jo asian luonteesta johtuu, ett(cid:132) my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n maatalousirtaimiston menetyst(cid:132) ei olisi oikeudellisesti mahdollista korvata etuoikeutetulla maanhankinnalla. Lis(cid:132)ksi on esitetty, ett(cid:132) uudelleen- perustajien, joilla on takaisinsaantivaade, varalli- suuden menetykset ovat jo korvautuneet moninker- taisesti, kun he ovat saaneet vuodesta 1990 alkaen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n huomattavia vuotuisia sopeutustukia. T(cid:132)t(cid:132) v(cid:132)itett(cid:132) ei ole kuitenkaan tarkemmin perusteltu. ”vahinkoj(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132)”. N(cid:132)in Tiettyj(cid:132) uudelleenperustajia (niin kutsuttuja maarefor- miuudisasukkaita) ei olisi laskettava korvaukseen oikeutetuiksi, koska he eiv(cid:132)t ole koskaan t(cid:132)ysin omis- taneet varallisuuttaan (he eiv(cid:132)t saaneet myyd(cid:132), antaa 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/29 perinn(cid:148)ksi eik(cid:132) kiinnitt(cid:132)(cid:132) maataan). Korkeimman oikeusasteen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaan heid(cid:132)n palautusvaa- teensa on sen vuoksi hyl(cid:132)tty. mieless(cid:132) korvausmenettely(cid:132), vaan ”itsen(cid:132)isen tukioh- jelman maa- ja mets(cid:132)talouden rakentamiseksi uusissa osavaltioissa”. 2. 3 Paikkakunnalla asuvat uudelleenperustajat liitetyst(cid:132) irtaimistolle irtaimistosta aiheutuneiden asuvien uudelleenperustajien osalta Jotkut huomautuksia esitt(cid:132)neet katsovat, ett(cid:132) Saksan esitt(cid:132)m(cid:132)t paikkakunnalla asuvien uudelleenperusta- jien (1) vahinkojen korvauskelpoisuusvaatimukset on hyl(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132): Paikka- ei kunnalla voitaisi sanoa, ett(cid:132) ”t(cid:132)ydellist(cid:132) korvausta maatalous- tuotanto-osuuskuntaan ei monissa tapauksissa ole saatu”. T(cid:132)m(cid:132)n asian suhteen olisivat n(cid:132)et maatalouden sopeuttamisesta annetun lain 44 pyk(cid:132)l(cid:132)n 1 kohdasta ilmenev(cid:132)t oikeudelliset edellytykset ratkaisevia arvioitaessa Saksan lakiin sis(cid:132)ltyvi(cid:132) tukimuotoja. Mainitun lain mukaan olisi paikkakunnalla asuvilla uudelleenperustajilla oikeus vaatia irtaimiston arvosta t(cid:132)ytt(cid:132) korvausta. Liittotasa- vallan valtios(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)tuomioistuin on 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- kuuta 1998 ilmestyneen Frankfurter Allgemeine Zeitungin sivulla 16 olleen tiedon mukaan vasta hiljan p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)nyt n(cid:132)in, ja kyseinen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on tehty 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, viitteet 1 BvR 2146/94 ja 2189/94. Jos paikkakunnalla asuvilla uudelleenperustajilla on kuitenkin oikeus vaatia irtaimistonsa arvosta t(cid:132)ytt(cid:132) korvausta, olisi oikeudellisesti katsoen edellytett(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) maataloustuotanto-osuuskuntiin liitetyst(cid:132) omai- suudesta on maksettu tai maksettaisiin t(cid:132)ydellinen korvaus. My(cid:148)s tosiasiallisesti voitaisiin kyseiset vaati- mukset vied(cid:132) l(cid:132)pi, koska maataloustuotanto osuus- kuntien seuraajilla – ennen kaikkea yhteis(cid:148)n varoista vuodesta 1990 alkaen maksettujen huomatta- vien tukitulojen ansiosta – on l(cid:132)hes poikkeuksetta t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)kseen paikkakunnalla riitt(cid:132)v(cid:132)sti omaisuutta asuvien uudelleenperustajien osuuskuntaan liitetyst(cid:132) irtaimistostaan esitt(cid:132)m(cid:132)t korvausvaatimukset. Siksi komissio ei voisi Saksan lain mukaisesti olettaa, ett(cid:132) ”t(cid:132)ydellist(cid:132) korvausta maataloustuotanto-osuuskun- taan liitetyst(cid:132) irtaimistosta ei monissa tapauksissa ole saatu”; se ei voisi t(cid:132)ll(cid:132) perusteella kielt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) paikka- kunnalla asuvien uudelleenperustajien suosiminen sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) tukea. T(cid:132)t(cid:132) paikkakunnalla asuvien uudelleenperustajien ryhm(cid:132)(cid:132) koskisi pikemminkin menettelyn aloitta- ilmoituksessa oleva komission mista koskevassa liittotasavallan valtios(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)- t(cid:132)ysin osuva viittaus (2) tuomioistuimen 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1996 anta- maan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen (EuGRZ 1996, s. 332 ja seur. ). Sen mukaan liittotasavallan hallitus olisi itse vedonnut liittotasavallan valtios(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)tuomioistuimessa siihen, t(cid:132)ss(cid:132) ett(cid:132) tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132) ei sis(cid:132)ll(cid:132) Sit(cid:132) vastoin er(cid:132)s huomautuksia esitt(cid:132)nyt esitt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) DDR:n entisten yksitt(cid:132)isten maanviljelij(cid:148)iden omai- suuden arvo oli alennettu pelk(cid:132)ksi tyhj(cid:132)ksi kuoreksi, koska maataloustuotanto-osuuskunnilla oli siihen oikeudellisesti rajaton k(cid:132)ytt(cid:148)oikeus. T(cid:132)llaiset rajoi- tukset, joista kaikki DDR:n kansalaiset k(cid:132)rsiv(cid:132)t, olisi korvattava ainakin osittain tarjoamalla mahdollisuus etuoikeutettuun maanhankintaan niille, jotka ovat ty(cid:148)skennelleet maataloudessa. 2. 4 Uusperustajat tavoin esitt(cid:132)nyt on todennut, ett(cid:132) Er(cid:132)s huomautuksia merkitsee hyvin suurta eriarvoisuutta, jos EALG asettaa muita sen nojalla maanhankintaan oikeutet- tuja huonompaan asemaan ne noin 800–1 000 uusperustajaa (3), joiden osuudeksi tulee noin kymme- nesosa yksityistett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) maasta ja joiden omaisuuden hankinta ja ammatillinen itsen(cid:132)isyys on muiden maanhankintaan estynyt oikeutettujen kommunistisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n talous- ja yhteiskuntapo- litiikan vuoksi. N(cid:132)iden uusperustajien vaikeudet uusia yrityksi(cid:132) perustettaessa ovat muihin ryhmiin verrattuna suhteettoman suuret, koska heill(cid:132) ei ole ollut kuluneiden 40 vuoden aikana muiden yhteis- kunnan kansalaisten tavoin mahdollisuutta ker(cid:132)t(cid:132) p(cid:132)(cid:132)omaa eik(cid:132) heill(cid:132) my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ole muiden maanhan- kintaan oikeutettujen tavoin riskip(cid:132)(cid:132)omana k(cid:132)ytett(cid:132)- viss(cid:132)(cid:132)n palautettua osuutta aikaisemmasta omaisuu- desta. He eiv(cid:132)t my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n olleet saaneet maatalous- tuotanto-osuuskuntien k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) olleesta omaisuudes- annetun lain taan maatalouden sopeuttamisesta mukaisen alku- p(cid:132)(cid:132)omaa, joka olisi verrattavissa uudelleenperustajien n(cid:132)in saamaan p(cid:132)(cid:132)omaan. Uusperustajien muihin maanhankintaan oikeutettuihin verrattuna erilaista kohtelua ei voida asianosaisen mukaan hyv(cid:132)ksy(cid:132). omaisuusselvityksen tuloksena Toiset huomautuksia esitt(cid:132)neet olivat taas sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) uusperustajia ei ollut syyt(cid:132) kohdella paremmin kuin kaikkia muita uusien osavaltioiden yritt(cid:132)ji(cid:132), jotka olivat perustaneet ammattinsa harjoittamista varten uuden yrityksen. 2. 5 Oikeushenkil(cid:148)t Aluksi huomautetaan aivan yleisesti, ett(cid:132) – toisin kuin useimmat entisen DDR:n kansalaiset – oikeus- henkil(cid:148)t eiv(cid:132)t olleet k(cid:132)rsineet yksil(cid:148)in(cid:132) vahinkoa, ja ne voitiin korkeintaan luokitella kuuluviksi alimpaan ”vahinkoasteeseen”. (1) Katso m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 9. (2) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 14. (3) Katso m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 10 L 107/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 Komissiolle huomautettiin erityisesti, ett(cid:132) varsinkin uudelleenperustajien, joilla on takaisinsaantivaade, tai paikkakunnalla asuvien uudelleenperustajien osalta esitettyj(cid:132) tarpeellisin muutoksin sovellettava korvausten/tuen rajaamiseen sellaisten joiden osakkaisiin kuuluu oikeushenkil(cid:148)iden osalta, uudelleenperustaja, tai paikkakunnalla asuva uudelleenperustaja. jolla on takaisinsaantivaade, j(cid:132)rjestelyj(cid:132) olisi Menettelyn aloittamista koskevaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen sis(cid:132)l- tyv(cid:132)(cid:132) komission esityst(cid:132) (1), ett(cid:132) edun my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) oikeushenkil(cid:148)ille, joiden osakkaana on uudelleenpe- rustajia, ei mahdollisesti katsottaisi EY:n perustamis- sopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi, on arvosteltu monelta taholta. T(cid:132)llaisen j(cid:132)rjes- telyn v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n houkuttelevan v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)ksiin. On n(cid:132)et olemassa vaara, ett(cid:132) tukim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) kierret(cid:132)(cid:132)n, jos oikeushenkil(cid:148)t ottavat j(cid:132)lkeen p(cid:132)in osakkaikseen uudelleenperustajia ja saavuttavat n(cid:132)in etuja, jotka eiv(cid:132)at niille korvausoikeuden puuttuessa muuten kuuluisi. Siksi ehdotettiin vahvistettavaksi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- aikaa, jolloin uudelleenperustajan on pit(cid:132)nyt jo olla oikeushenkil(cid:148)n osakkaana tai j(cid:132)senen(cid:132). Vaihtoehtoi- sesti ehdotettiin vahvistettavaksi v(cid:132)himm(cid:132)isosuus, joka kyseiselt(cid:132) uudelleenperustajaosakkaalta vaadittai- siin. Vain silloin, jos osuus oikeushenkil(cid:148)st(cid:132) on aivan mit(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)n pieni, olisi suhteetonta katsoa koko oikeushenkil(cid:148)n k(cid:132)rsineen vahinkoa ja olevan sen perusteella oikeutettu saamaan etua. Toiset taas vaativat, ett(cid:132) vain asianomaiselle uudel- leenperustajaosakkaalle olisi annettava mahdollisuus vaatia maanhankintaoikeutta ja vain h(cid:132)nen nimens(cid:132) saisi merkit(cid:132) maarekisteriin mutta ei yhti(cid:148)t(cid:132) (oikeus- henkil(cid:148)(cid:132)). Yhti(cid:148) ei n(cid:132)in ollen saisi p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) osalliseksi tuesta edes v(cid:132)lillisesti. 3. Sellaisten uusperustajien maanhankintaoikeus, jotka eiv(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikana viel(cid:132) olleet ammatin- harjoittamis- ja ty(cid:148)kelpoisessa i(cid:132)ss(cid:132) esitt(cid:132)nyt katsoo, Er(cid:132)s huomautuksia ett(cid:132) maan hankintaan oikeutettuja olisivat k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) vain ne, jotka ovat olleet t(cid:132)ysi-ik(cid:132)isi(cid:132) vuonna 1990 ja joilla on tuolloin riitt(cid:132)v(cid:132) kokemus maatalousyrityksen ollut hoitamisesta. Maanhankintaoikeus n(cid:132)et edellytt(cid:132)isi, ett(cid:132) etuoikeutettuun hankintaan osallisella, joka ei ole Neuvostoliiton miehitysvallan pakkolunastuksen uhri – eli niin sanottu vanha omistaja – olisi ollut 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1996 maan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) ja hallin- nointia hoitavan yhti(cid:148)n Bodenverwertungs- und -verwaltungsgesellschaft tehty voimassa oleva pitk(cid:132)aikainen maatalousmaan vuokra- sopimus. Treuhandanstaltin yhdess(cid:132) maanvuokraus- asioista vastaavan liittotasavallan viraston (Bundesres- (BVVG) kanssa (1) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 12. sort f(cid:129)r die Verpachtung) kanssa laatimien suuntavii- vojen mukaisesti on maatalousmaan vuokraaminen mahdollista vain sellaisille henkil(cid:148)ille, jotka ovat esit- t(cid:132)neet uskottavan maatalousyrityssuunnitelman. ja voivat vuokrata Koska yritt(cid:132)j(cid:132)n edellytet(cid:132)(cid:132)n itse harjoittavan viljely- toimintaa, maata sittemmin hankkia EALG:n nojalla vain sellaiset henkil(cid:148)t, joilla oli tarpeeksi kokemusta maan viljelemisest(cid:132) ja tiet(cid:132)- myst(cid:132) yritystoiminnasta. Ei ole mahdollista sulkea pois sit(cid:132) mahdollisuutta, ett(cid:132) jotkut harvat (m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi arvioidaan korkeintaan 10–15 henkil(cid:148)(cid:132) kaikista viidest(cid:132) uudesta osavaltiosta) t(cid:132)yttiv(cid:132)t 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) loka- asumista kuuta koskevan ehdon ilman, ett(cid:132) he olisivat kuuluneet vanhojen omistajien tai DDR:n aikaan maanviljeli- j(cid:148)in(cid:132) toimineiden kohderyhmiin. 1990 DDR:ss(cid:132) paikkakunnalla Niiden henkil(cid:148)iden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jo 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 pysyv(cid:132) asuinpaikka DDR:ss(cid:132) mutta jotka eiv(cid:132)t olleet DDR:n kansalaisia, lienee tutkimus- menettelyn kannalta merkitykselt(cid:132)(cid:132)n mit(cid:132)t(cid:148)n. joilla oli 4. Kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristyminen ja vaikutus j(cid:132)senval- tioiden v(cid:132)liseen kauppaan aiheesta huomautusten mukaan alhaisempaan hintaan ei Vain yksi ainoa huomautuksia esitt(cid:132)nyt on arvostellut esitt(cid:132)mi(cid:132) n(cid:132)k(cid:148)kohtia. komission t(cid:132)st(cid:132) Kyseisten etuoikeutettu maanhankinta ei paranna ostoon oikeutettujen kilpailuasemaa. Maa- ja mets(cid:132)talousmaan hankinta sen mielest(cid:132) tavallista mahdollista yrityksille vakuusp(cid:132)(cid:132)oman muodosta- mista kilpailevia yrityksi(cid:132) edullisemmin ehdoin. Jos yrityksill(cid:132) n(cid:132)et olisikin omaa p(cid:132)(cid:132)omaa ja ne sijoittai- sivat sen kiinteist(cid:148)(cid:148)n, ei t(cid:132)m(cid:132) lis(cid:132)isi niiden vakuus- p(cid:132)(cid:132)omaa. Mutta koska maatalouden huono tuottavuus huomioon ottaen suurin osa yrityksist(cid:132) joutuu otta- maan maan ostoon lainaa, pakolliset p(cid:132)(cid:132)omanhan- kintakustannukset jopa alentavat yritysten ennest(cid:132)(cid:132)n heikkoa maksuvalmiutta ja heikent(cid:132)v(cid:132)t edunsaajien kilpailuasemaa niiden maataloustoiminnan osalta. Lis(cid:132)ksi pankit suhtautuivat ep(cid:132)r(cid:148)iden luotonantoon maa-alueiden ostoa varten, koska n(cid:132)ille alueille on merkitty maarekisteriin 20 vuoden myyntikielto. N(cid:132)in ollen hankitut alueet eiv(cid:132)t kelpaa lis(cid:132)vakuuk- siksi p(cid:132)(cid:132)oman hankkimiseen. Etuoikeutetun hankintahinnan m(cid:132)(cid:132)rittelemiseksi on liittokanslerinviraston johdolla 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) 1992 vahvistetussa ”Bohl-asiakirjassa” annettu ohjenuoraksi on maan tuottoarvo. Yksinkertaisuuden vuoksi EALG:n perustaksi asetettu kolminkertainen yksik- k(cid:148)arvo (se pohjautuu alun perin vuoden 1935 tuot- toarvoon). 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/31 voi alentaa N(cid:132)in ollen v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n, ettei etuoikeutettu maanhan- kinta aiheutuvia kustannuksia eik(cid:132) mahdollistaa hankintaan oikeute- tuille maataloustuotteiden tarjoamista markkinoilla muita edullisempaan hintaan. tuotantov(cid:132)lineist(cid:132) Maatalousmaan markkinat eiv(cid:132)t sit(cid:132) paitsi riipu maan ole tuottomahdollisuuksista. Maan hinnalla Saksassa eik(cid:132) juuri miss(cid:132)(cid:132)n muussa j(cid:132)senvaltiossa mink(cid:132)(cid:132)nlaista yhteytt(cid:132) sen tarjoamiin tuottomahdol- lisuuksiin. Tuotantokustannukset huomioon ottaen johtaa maan ostaminen l(cid:132)hes kaikilla yhteis(cid:148)n se tuotannon kallistumiseen niin, alueilla rajoittaa kilpailua. ett(cid:132) ei Maatalouden tuotantokustannuksien kannalta ratkai- sevaa on maanvuokran suuruus eik(cid:132) maan ostohinta. Ei voida kielt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) maatalousyritykset, jotka ovat vuosikymmenien ja usein vuosisatojen kuluessa s(cid:132)(cid:132)st(cid:132)v(cid:132)isyyden voineet maataloudenharjoittajansa toimivat ansiosta hankkia maata omistukseensa, vakaammalla ja varmemmalla pohjalla. T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)ite ei kuitenkaan koske uusissa osavaltioissa syntym(cid:132)ss(cid:132) olevia yrityksi(cid:132), joita rasittavat sit(cid:132) paitsi korkeat luottokustannukset, eik(cid:132) varsinkaan t(cid:132)ss(cid:132) tarkasteltavana olevaa etuoikeutettua maanhankintaa koskevaa kysymyst(cid:132). todetaan, ett(cid:132) maan hinnat Lis(cid:132)ksi vaihtelevat yhteis(cid:148)n eri osavaltiossa ja eri alueilla hyvin huomat- tavasti ilman, ett(cid:132) niill(cid:132) olisi mit(cid:132)(cid:132)n yhteytt(cid:132) maan tarjoamiin ansiomahdollisuuksiin. jolla Kolminkertaisen EALG:n yksikk(cid:148)hinnan, nojalla maan hankintaan oikeutetut voivat maata ostaa, v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n olevan korkeampi kuin markkina- hinta, jota maasta on keskim(cid:132)(cid:132)rin maksettava Rans- kassa, Espanjassa, Walesissa ja Skotlannissa. Kysei- sist(cid:132) osavaltioista olevien maanomistajien j(cid:132)rjest(cid:148)jen valituksiin voidaan n(cid:132)in ollen vastata toteamalla, ett(cid:132) siell(cid:132) maata on mahdollista ostaa edullisemmin. Maatalouden kilpailun kannalta ratkaiseva vuokrataso on lis(cid:132)ksi L(cid:132)nsi-Saksaa lukuun ottamatta kaikissa osavaltioissa suunnilleen sama kuin uusissa osaval- tioissa. 5. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan poikkeusperusteet Yksik(cid:132)(cid:132)n asianosainen ei ole vastustanut komission ep(cid:132)ilyksi(cid:132), joiden mukaan EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan poikkeus- perusteet eiv(cid:132)t olisi sovellettavissa maanhankintaoh- jelmaan. Er(cid:132)s asianosainen oli sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) Saksa ei ollut kyennyt esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n ep(cid:132)ilykselle vakuuttavia vastav(cid:132)itteit(cid:132). Erityisesti t(cid:132)m(cid:132) koskee komission v(cid:132)itett(cid:132), jonka mukaan valituksen kohteena olevat j(cid:132)rjestelyt eiv(cid:132)t johtuneet jaosta vaan sen purkami- sesta. T(cid:132)t(cid:132) v(cid:132)itett(cid:132) Saksa ei kyennyt my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n kumoamaan huomauttamalla, ett(cid:132) ”Valtiojohtoisen talousj(cid:132)rjestelm(cid:132)n puutteet vaikuttivat viel(cid:132) DDR:n lakattua olemasta”, tai sill(cid:132), ett(cid:132) ”markkinatalouteen siirtyminen It(cid:132)-Saksassa” johtui jaosta, mink(cid:132) vuoksi jako oikeutti my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n valituksen kohteena olevat etuisuudet. Jaon ”h(cid:132)iri(cid:148)vaikutuksen” sanotaan olevan poissa vuodesta 1990 alkaen. N(cid:132)in ollen pit(cid:132)(cid:132) paikkansa v(cid:132)ite, ett(cid:132) jaon poistaminen on syyn(cid:132) maanvuokraa- jien suosimiseen, jotta n(cid:132)m(cid:132) voisivat vastedes viljell(cid:132) markkinatalouden ehdoin valtavia maanviljelysalueita ja luoda n(cid:132)in omaa p(cid:132)(cid:132)omaa. Sellaista – varsinkaan jaosta johtuvaa – syyt(cid:132), jonka perusteella heille olisi viel(cid:132) siirrett(cid:132)v(cid:132) etuoikeutetusti my(cid:148)s p(cid:132)(cid:132)omaa, ei ole havaittavissa. 6. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusperusteet saatu, T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) voidaan todeta, ettei yht(cid:132)(cid:132)n sellaista huomautusta ole jonka mukaan kyseist(cid:132) toimenpidett(cid:132) olisi pidett(cid:132)v(cid:132) 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisena tukena taloudellisen kehi- tyksen edist(cid:132)miseen alueilla, joilla elintaso on poik- keuksellisen alhainen tai joilla vajaaty(cid:148)llisyys on vakava ongelma. 7. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusperusteet Er(cid:132)s toinen asianosainen taas huomautti, ett(cid:132) edun- saajien kilpailuasema paranee etuoikeutetun maan- hankinnan ansiosta. Hankitut maa-alueet olisivat sen mukaan k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) my(cid:148)s vakuusp(cid:132)(cid:132)omana, koska BVVG:n palautusvaraus j(cid:132)isi joka tapauksessa k(cid:132)ytt(cid:132)- m(cid:132)tt(cid:132) tai raukeaisi. Lis(cid:132)ksi ei toissijaisille rasitteille olisi estett(cid:132). 7. 1 Tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitys / yhteinen etu jonka T(cid:132)h(cid:132)n kysymykseen on esitetty huomautus, mukaan Saksa ei voi esitt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)itett(cid:132), ett(cid:132), ”uusien (ovat) maaomai- osavaltioiden maatalousyritykset ep(cid:132)tasapainoisia, suuden suhteen rakenteellisesti L 107/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 niiden enemmist(cid:148) ylivoimainen (91,1 koska prosenttia) toimii vuokramaalla”. T(cid:132)m(cid:132) tilanne johtuu n(cid:132)et siit(cid:132), ett(cid:132) niille on – muista, erityisesti vali- tuksen tehneist(cid:132) hakijoista poiketen – annettu vuokralle aivan liian suuret maa-alueet. Lis(cid:132)ksi my(cid:148)s suurista maatalousmaista tehdyt pitk(cid:132)aikaiset vuokra- sopimukset voisivat toimia riitt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) takuuna inves- toinneille ja ty(cid:148)paikoille. Etuoikeutetun maanhan- kinnan v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n johtavan ”tasapainoiseen suhteeseen vuokra- ja omistusmaiden v(cid:132)lill(cid:132)”, jos maataloustuo- tanto-osuuskuntien seuraajia tarkastellaan erikseen. Jos huomioon otetaan kuitenkin uusien osavaltioiden koko maatalouden rakenne, ei maa- ja mets(cid:132)talous- kiinteist(cid:148)jen jakautumisessa asianomaisten ryhmien v(cid:132)lill(cid:132) voida puhua tasapainoisesta suhteesta. 7. 2 Maatalousmaan tuki-intensiteetti muilla kuin ep(cid:132)suotuisassa asemassa olevilla alueilla Er(cid:132)s huomautuksia esitt(cid:132)nyt on sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) maatalousmaan hankintaan liittyv(cid:132)t oikeudelliset rajoitukset heikent(cid:132)v(cid:132)t sen markkina-arvoa merkitt(cid:132)- v(cid:132)sti vapailta markkinoilta hankittavan maatalous- maan arvoon verrattuna. kauppasopimuksissa Niinp(cid:132) oli maanhankinta- asetuksen mukaisesti poikkeuksetta myynti- ja k(cid:132)yt- t(cid:148)kieltoja, myyntiarvon lis(cid:132)yksen peruuttavia ehtoja ja peruutusoikeuksia aina 20 vuodeksi kauppasopi- muksen tekemisest(cid:132) lukien. Maanviljelysmaan arviointimenetelmiss(cid:132) on yleisesti hyv(cid:132)ksytty periaate, ett(cid:132) my(cid:148)s n(cid:132)ill(cid:132) maan k(cid:132)ytett(cid:132)- vyytt(cid:132) heikent(cid:132)vill(cid:132) rajoituksilla ja rasitteilla on oikeudellisina ominaisuuksina oma jatkuva vaikutuk- sensa maalle m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n hintaan. N(cid:132)in ollen ei maanhankintaohjelman mukaisessa etuoikeutetussa kolminkertaisen sovellettavaa maanhankinnassa yksikk(cid:148)hinnan suuruista hankintahintaa voi verrata vapailla markkinoilla ”rasitteettomia” maatalousmaita hankittaessa noudatettaviin hankintamenettelyihin. N(cid:132)iden maatalousmaiden todellista markkinahintaa k(cid:132)ytt(cid:148)rajoitukset huomioon ottaen m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)ess(cid:132) olisi yleens(cid:132) havaittavissa kolminkertaisen yksikk(cid:148)- hinnan suuruisesta etuoikeutetusta hinnasta huoli- matta alle 35 prosentin ”tuki-intensiteetti”. Kyseiset huomautukset esitt(cid:132)nyt my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) kuitenkin n(cid:132)iden n(cid:132)k(cid:148)kohtien yhteydess(cid:132), ett(cid:132) joissakin tapauk- sissa odotettavissa on yli 35 prosentin intensiteetti. Er(cid:132)(cid:132)t muut huomautuksia esitt(cid:132)neet syytt(cid:132)v(cid:132)t Saksaa tuki-intensiteettien laskemisesta virheellisesti. He vastustavat pyrkimyst(cid:132) ”v(cid:132)h(cid:132)tell(cid:132)” etuoikeuden arvoa laskelmissa, ostohetken tuki-intensiteetiksi saataisiin n(cid:132)enn(cid:132)isesti vain 29,2 prosenttia – ja t(cid:132)m(cid:132) jotta johtuu siit(cid:132), ett(cid:132) komissio on pit(cid:132)nyt muilla kuin ep(cid:132)suotuisassa asemassa olevilla alueilla sovellettavaa 35 prosentin tuki-intensiteetti(cid:132) perusteltuna. Jos n(cid:132)et joku haluaisi pitk(cid:132)aikaisena vuokralaisena hankkia – erityisesti luottojen vakuudeksi tarkoitettua – omai- suutta, h(cid:132)nt(cid:132) ei m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikainen myyntikielto ”h(cid:132)irit- sisi”, koska h(cid:132)nell(cid:132) ei muutenkaan olisi myyntitarkoi- tusta tai -tarvetta. Osittain esitettiin asiakirjoja todis- teeksi siit(cid:132), ett(cid:132) tuki-intensiteetti kohosi jopa yli 70 prosenttiin. 7. 3 M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika 3 p(cid:132)iv(cid:132) lokakuuta 1990 – syrjint(cid:132) Er(cid:132)s menettelyss(cid:132) huomautuksia esitt(cid:132)nyt esitti, ett(cid:132) lain valmistelusta ja sen hyv(cid:132)ksymist(cid:132) edelt(cid:132)vist(cid:132) liit- tokanslerinviraston johdolla k(cid:132)ydyist(cid:132) keskusteluista k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) liittotasavallan hallitus pyrki parla- mentin tuella rajoittamaan tulevan etuoikeutetun maanhankinnan sellaisiin henkil(cid:148)ihin, joiden asuin- paikka oli DDR:ss(cid:132). Liittotasavallan kansalaisina jo aiemmin olleet henkil(cid:148)t, eiv(cid:132)t kuuluneet Neuvostoliiton miehitysvallan eik(cid:132) DDR:n toimeen- panemien pakkolunastusten uhreihin tai joilla ei ollut maaomaisuutta DDR:ss(cid:132), j(cid:132)isiv(cid:132)t n(cid:132)in ollen my(cid:148)s etuoikeutettujen ulkopuolelle. Heit(cid:132) kohdeltai- siin samalla tavoin kuin muitakin yhteis(cid:148)n kansa- laisia. jotka Komissio ei saisi ”rajata pois” uusperustajia. Heill(cid:132) ei ollut menneiden 40 vuoden aikana ollut muiden yhteis(cid:148)n kansalaisten tavoin mahdollisuutta ker(cid:132)t(cid:132) itselleen p(cid:132)(cid:132)omaa. Sen sijaan muut huomautuksia esitt(cid:132)neet edustivat toista kantaa. Monissa tapauksissa valitetaan toimen- piteen suhteettomuudesta vahinkoihin n(cid:132)hden ja sen vaikutus koetaan syrjiv(cid:132)ksi: niin vanhojen omistajien ryhm(cid:132)t, joilla joko oli takaisinsaantivaade tai ei ollut sit(cid:132) (uudelleenperustajina tai ei itse viljely(cid:132) harjoitta- vina), kuin my(cid:148)s paikkakunnalla asuvat uudelleenpe- rustajat olivat k(cid:132)rsineet vahinkoa. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa ryhmille aiheutuneiden on my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) eri vahinkojen suuruutta on vaikea arvioida rahallisesti, varsinkin niiden uudelleenperustajien osalta, joilla on takaisinsaantivaade, ja paikkakunnalla asuvien uudel- joiden vahingoksi katsottiin leenperustajien osalta, substanssiheikennys tai puuttuvat kehitt(cid:132)mismahdol- lisuudet. Mutta haluttaessa vahingot toisiinsa ja asettaa ne suuruusj(cid:132)rjestykseen lienee kiis- tatonta, ett(cid:132) takavarikoinnin uhrit ilman takaisinsaan- suurimman tivaadetta olivat k(cid:132)rsineet vahingon ja paikkakunnalla asuvat uudelleenperus- tajat, joiden omaisuutta ei koskaan oltu takavarikoitu, olivat puolestaan joutuneet k(cid:132)rsim(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)hiten. suhteuttaa suhteessa 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/33 etuja my(cid:148)nnett(cid:132)ess(cid:132) Jos t(cid:132)m(cid:132) oletetaan toteenn(cid:132)ytetyksi, on tasoitukseksi tarkoitettuja tukis(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten kannalta arveluttavaa noudattaa p(cid:132)invastaista j(cid:132)rjes- tyst(cid:132). Paikkakunnalla asuvat uudelleenperustajat eli ne, joiden omaisuutta ei oltu takavarikoitu ja joiden k(cid:132)rsim(cid:132) vahinko perustui vain puuttuviin kehitt(cid:132)mis- mahdollisuuksiin, saivat tasaussuorituslain mukaisesti etuosto-oikeuden ja oikeuden hankkia 600 000 jyv(cid:132)- mittalukua. Maataloutta harjoittamattomat vanhat jotka eiv(cid:132)t olisi voineet aloittaa maanvil- omistajat, jely(cid:132) uudelleen osittain siksi, ett(cid:132) paikkakunnalla asuvat ”olivat jo olleet paikalla”, saivat puolestaan vain ”toissijaisen osto-oikeuden” ja oikeuden hankkia 300 000 jyv(cid:132)mittalukua. Suurimman vahingon k(cid:132)rsi- neille ja n(cid:132)in ollen oikeastaan suurimpaan korvauk- seen oikeutetuille my(cid:148)nnettiin – ainakin, jos he olivat my(cid:148)s maanvuokraajia – suhteellisesti v(cid:132)h(cid:132)isin korvaus, ja suhteellisesti suurimman vahingon k(cid:132)rsi- neille my(cid:148)nnettiin suurin korvaus. On ep(cid:132)oikeudenmukaista, ett(cid:132) suhteellisen pienen vahingon k(cid:132)rsineet saivat suuremman korvauksen kuin suuremman vahingon k(cid:132)rsineet. Maanhankintaohjelman yhteydess(cid:132) on lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)(cid:132) syytetty osittain valtion harjoittamasta mielivallasta. Kyseisen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n mukaan etuoikeutettuun maan- hankintaan ei ole oikeutettu sellainen entisen DDR:n kansalainen, joka oli paennut maasta vuoden 1989 ja palasi sortotoimenpiteiden ja sekasorron vuoksi kotiseudulleen vasta 3 p(cid:132)iv(cid:132)n lokakuuta 1990 j(cid:132)lkeen, vaikka h(cid:132)n olisikin joutunut viett(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n koko aikai- semman el(cid:132)m(cid:132)ns(cid:132) DDR:ss(cid:132). Toisaalta taas etuoikeu- tettu on sellainen henkil(cid:148), joka on muuttanut aikai- semman Saksan liittotasavallan alueelta ”suhteellisen oikeaan aikaan” ennen 3 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) lokakuuta 1990. Huomautuksen allekirjoittajan tapauksessa t(cid:132)m(cid:132) oli johtanut siihen, ettei h(cid:132)n voi taloudellisesti j(cid:132)rkev(cid:132)ll(cid:132) laajentaa olemassa tavalla, edes markkinahintaan, olevaa yrityst(cid:132)(cid:132)n, koska kaikki siihen rajoittuvat maa- alueet on myyty EALG:n perusteella etuoikeutetuilla hinnoilla. Muut huomautuksia esitt(cid:132)neet pit(cid:132)v(cid:132)t tarkasteltavana olevaa toimenpidett(cid:132) syrjiv(cid:132)n(cid:132) ja v(cid:132)itt(cid:132)v(cid:132)t, ett(cid:132) sill(cid:132) rikotaan EY:n perustamissopimuksen 52 ja 6 artiklaa sek(cid:132) 40 artiklan 3 kohtaa. He ilmoittivat nimenomai- sesti kannattavansa komission menettelyn aloitta- misen yhteydess(cid:132) esitt(cid:132)mi(cid:132) ep(cid:132)ilyksi(cid:132). Osittain esitet- tiin lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) Saksa yritti turhaan perustella asialli- sesti muiden l(cid:132)nsisaksalaisten ja yhteis(cid:148)n kansa- johtuvilla laisten lopullista seikoilla”. My(cid:148)s j(cid:132)tett(cid:132)isiin huomiotta, ett(cid:132) EALG tuli voimaan vasta viiden vuoden kuluttua Saksan j(cid:132)lleenyhdist(cid:132)misest(cid:132), jolloin muiden l(cid:132)nsisaksalaisten ja yhteis(cid:148)n kansalaisten syrjint(cid:132)(cid:132)n maataloustuotanto-osuuskuntiin ja uuspe- rustajiin verrattuna ei ollut oikeudellisia eik(cid:132) tosi- asiallisia perusteita. syrjint(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) ”DDR:st(cid:132) My(cid:148)s t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) Saksa perusteli asiaa – tosin ilman mink(cid:132)(cid:132)nlaisia todisteita asiasta – yksinomaan viittaamalla perustuvan ”yhteiskuntasopimukseen tasoituksen l(cid:132)ht(cid:148)tilanteeseen” ja n(cid:132)enn(cid:132)isesti ”pakot- taviin syihin yhteiskunnallisen jatkuvuuden laajenta- miseksi” maa- ja mets(cid:132)talouden kehityst(cid:132) ajatellen. Kyseiset huomautuksia esitt(cid:132)neet totesivat puoles- taan, ett(cid:132) maataloustuotanto-osuuskuntien suosi- minen oli mielivaltaista, yhteiskunnallisesti puolueel- joten Saksan viittausta lista ja mit(cid:132) suurin v(cid:132)(cid:132)ryys, yhteiskuntasopimukseen perustuvaan tasaukseen ei tulisi virheellisesti pit(cid:132)(cid:132) sen esitt(cid:132)misen(cid:132), ett(cid:132) etuoi- keutettu maanhankinta todellisuudessa johtaisi t(cid:132)llai- seen tulokseen. T(cid:132)m(cid:132)n osoitti erityisesti Saksan huomautus, jonka mukaan maataloustuotanto-osuuskuntiin perustuvan rakennemuutosta DDR:n maatalousj(cid:132)rjestelm(cid:132)n toteutettaessa ”yhteiskunnallisia seurauksia ei olisi saanut j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) huomiotta”. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) tarkoi- tettua ”vallitsevien yhteiskuntarakenteiden hallitse- matonta hajottamista” lienee itse asiassa k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) toteutunut satojen tuhansien ty(cid:148)paikkojen menetys maaseudulla, mit(cid:132) ei olisi ehk(cid:132) voitu mill(cid:132)(cid:132)n keinolla v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132). Erityisesti t(cid:132)t(cid:132) ei olisi voitu v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n suosimalla maataloustuotanto-osuuskuntien seuraajia ja uusperustajia vuokrasopimuksia ja omaisuutta hankittaessa. jatkettaessa tavalla, vastaavalla Valituksen kohteena oleva suosiminen ei n(cid:132)in ollen liittynyt mitenk(cid:132)(cid:132)n Saksan vakuutusten mukaiseen ”vallitsevien yhteiskuntarakenteiden” s(cid:132)ilytt(cid:132)miseen. Maatalousty(cid:148)voiman joukkovaellus maataloustuo- tanto-osuuskunnista on ennemminkin paljastanut t(cid:132)m(cid:132)n viittauksen pelk(cid:132)ksi verukkeeksi. Ne uusissa osavaltioissa yh(cid:132) el(cid:132)v(cid:132)t, joita asia koskee, ja joita ei kuitenkaan suosittu kokivat varmasti suorastaan tekopyhiksi liittotasavallan halli- joiden mukaan se oli halunnut tuksen perustelut, ”jotka antavat luoda maanhankintamahdollisuudet, entisille DDR:n kansalaisille mahdollisuuden omaksua uudet yhteiskuntarakenteet hy(cid:148)dynt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) erityist(cid:132) yhteenkuuluvuuttaan oman alueensa kanssa”. T(cid:132)ss(cid:132)k(cid:132)(cid:132)n yhteydess(cid:132) liittotasavallan hallitus ei ollut n(cid:132)et ajatellut uusien osavaltioiden ”ihmisi(cid:132)” – ja samalla kyseisi(cid:132) asianosaisia – vaan yksinomaan noin 3 000 maataloustuotanto-osuuskuntien seuraa- jaa. Lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132) ei ollut tosiasiassa ”n(cid:132)ist(cid:132) syist(cid:132)” luonut yhteiskuntasopimukseen perustuvaa j(cid:132)rjes- tely(cid:132). Lis(cid:132)ksi komissiolle on erityisesti huomautettu siit(cid:132), ett(cid:132) vuonna 1996 ylivoimaisesti suurin osa pitk(cid:132)aikai- sista vuokrasopimuksista oli joka tapauksessa it(cid:132)sak- salaisten kanssa tehtyj(cid:132). Koska useimmat l(cid:132)nsisaksa- laiset ja muut yhteis(cid:148)n kansalaiset eiv(cid:132)t n(cid:132)in ollen t(cid:132)ytt(cid:132)neet t(cid:132)m(cid:132) ryhm(cid:132) olisi voinut my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ilman m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan 3 p(cid:132)iv(cid:132) lokakuuta 1990 vahvistamista osallistua maanhankintaohjelmaan. N(cid:132)in ollen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika 3 p(cid:132)iv(cid:132) lokakuuta 1990 olisi tarpeeton. t(cid:132)t(cid:132) ehtoa, ei L 107/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 IV perustamisen yhteydess(cid:132) viljelytoiminta on laajen- nettu tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 1 kohdassa maini- tuille maa-alueille. Saksa on ilmoittanut kantansa edell(cid:132) esitettyihin asian- osaisten huomautuksiin 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)- tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) seuraavasti: 1. Uudelleenperustajat, joilla on takaisinsaanti- vaade Valituksen esitt(cid:132)jien kirjallisten huomautusten ja muiden asianosaisten kantojen vastaisesti uudelleen- perustajat, joilla on takaisinsaantivaade, ja paikkakun- nalla asuvat uudelleenperustajat, jotka voivat j(cid:132)lleen k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) vapaasti LPG:hen liitettyj(cid:132) maitaan, ovat tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 kohdan 1 virkkeen mukaisesti oikeutettuja maan hankintaan. Viittaus tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 kohdan ja 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 1 kohtaan, joiden pit(cid:132)isi osoittaa, ett(cid:132) uudel- leenperustajien, joilla on takaisinsaantivaade, saisivat hankkia etuoikeutetusti maa- tai mets(cid:132)talousmaata yksinomaan silloin, jos ne eiv(cid:132)t ole jonkin varalli- suuslain 4 ja 5 pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyn kumousperusteen toteuttaa varallisuuslain mukaista vuoksi voineet takaisinpalautusoikeuttaan, Jo tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 kohdan 3 virkkeen muotoilu « 1 virkkeess(cid:132) tarkoitettuja uudelleenperus- tajia ovat my(cid:148)s. » osoittaa, ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksess(cid:132) ei lopullisesti m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132), ketk(cid:132) ovat uudelleenperustajia. Siin(cid:132) vain lausutaan, ett(cid:132) my(cid:148)s siin(cid:132) mainitut henki- l(cid:148)ryhm(cid:132)t, joiden osalta takavarikoidun omaisuuden palauttaminen ei eri syist(cid:132) ole mahdollista, kuuluvat oikeutettuihin uudelleenperustajiin. virheellinen. on Lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n tahdon mukaisesti tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 kohdan 2 virkkeen 1 lauseessa mainittuja uudelleenperustajia ovat juuri my(cid:148)s sellaiset henkil(cid:148)t, jotka ovat saaneet aikaisemman omaisuutensa palau- tuksena takaisin ja aikaisemmat maataloustuotanto- osuuskuntien j(cid:132)senet, jotka itse j(cid:132)lleen viljelev(cid:132)t maata. Muussa tapauksessa suuri osa paikkakunnalla asuvista uudelleenperustajista, jotka ovat vuokranneet huomattavan osan BVVG:n maista, j(cid:132)isi maanhankin- taj(cid:132)rjestelm(cid:132)n ulkopuolelle. Oikeus hankkia maata tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaisesti ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n estyisi – vaikka n(cid:132)in on esitetty – muiden Saksan lakien (tasoituslaki, maata- louden sopeuttamisesta annettu laki) nojalla. Vain tasoitusta koskevan takaisinsaantivaatimuksen/ tasauslaskelman vuoksi oletettaisiin tasoituslain 349 pyk(cid:132)l(cid:132)n 3 kohdan nojalla, ett(cid:132) oikeutetut ovat saaneet t(cid:132)yden korvauksen, vaikka heille ei tosiasiassa ole palautettu toimivaa yrityst(cid:132). T(cid:132)ll(cid:132) oletuksella on yksinomaan oikeustekninen merkitys takaisinsaanti- vaatimuksen varten. Tasoituksen takaisinsaantivaatimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) rajoittuu kuitenkin aina palautettujen kohteiden todelliseen arvoon. perustelemista Tasoitus koskee (cid:132)(cid:132)rimm(cid:132)istapauksia eik(cid:132) merkitse sen enemp(cid:132)(cid:132) kuin yhdist(cid:132)missopimukseen sis(cid:132)ltyv(cid:132) avoimien omistuskysymysten j(cid:132)rjestelyk(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)ytt(cid:132) korvausta aiheutuneista vahingoista siviilioikeudelli- sessa mieless(cid:132) eik(cid:132) perustuslain 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua takavarikoinnin korvaamista. Tasoitus ei n(cid:132)in ollen sulje pois muilla oikeusperus- teilla tapahtuvia j(cid:132)rjestelyj(cid:132), t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa omis- tussuhteiden j(cid:132)rjestely(cid:132). Koska lis(cid:132)ksi entisill(cid:132) maataloustuotanto-osuuskun- on maatalouden sopeuttamisesta tien j(cid:132)senill(cid:132) annetun lain 44 pyk(cid:132)l(cid:132)n 1 kohdan nojalla oikeus vaatia korvausta osuuskunnalle luovuttamansa irtai- miston t(cid:132)ydest(cid:132) arvosta, valituksen tekij(cid:132)t johtivat t(cid:132)st(cid:132) v(cid:132)itteen, ett(cid:132) ”oikeudellisesti katsoen” olisi oletettava, ett(cid:132) maataloustuotanto-osuuskuntiin liite- tyst(cid:132) irtaimistosta on maksettu t(cid:132)ydellinen korvaus. N(cid:132)in he pit(cid:132)v(cid:132)t suoritusvaatimusta ja vaatimuksen t(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) samana asiana. On kuitenkin yleisesti tunnettua, ett(cid:132) maataloustuotanto-osuuskuntiin liite- tyst(cid:132) tapauksissa irtaimistosta maksettu t(cid:132)ytt(cid:132) korvausta. lukuisissa ei ole 2. Korvaus omaisuuden menetyksist(cid:132) Tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 kohdassa yhdess(cid:132) 1 kohdan kanssa tarkoitetun osto-oikeuden saamiseen uudelleenperustajana riitt(cid:132)isi, ett(cid:132) maatalousyritys on aloittanut toimintansa uudelleen ja t(cid:132)m(cid:132)n uudelleen- Huomautuksissa esitettiin useita kertoja k(cid:132)sitys, ett(cid:132) uusien osavaltioiden maatalousyritykset olivat saaneet vuodesta 1990 alkaen ”m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n niin huomattavia 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/35 vuotuisia sopeutustukia, ett(cid:132) varallisuuden mene- tykset ovat jo korvautuneet moninkertaisesti”. T(cid:132)m(cid:132)n oletuksen l(cid:132)ht(cid:148)kohdat ovat v(cid:132)(cid:132)ri(cid:132): Pit(cid:132)(cid:132) kyll(cid:132)kin paikkansa, ett(cid:132) uusien osavaltioiden maata- lousyrityksille on osoitettu vuodesta 1990 alkaen huomattavia varoja. N(cid:132)m(cid:132) varat eiv(cid:132)t kuitenkaan olleet korvausta omaisuuden menetyksist(cid:132), joita yritykset tai niiden omistajat olivat k(cid:132)rsineet ennen Sen sijaan Saksan yhten(cid:132)isyyden palauttamista. uusien osavaltioiden maatalouden tuottajahinnat, jotka olivat DDR:n aikaan valtion asettamia, laskivat huomattavasti, kun talous- ja rahaliitto sek(cid:132) sosiaa- linen liitto tulivat voimaan, yhteinen markkinaj(cid:132)rjes- tely otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ja aikaisemman liittotasavallan hintatasoon mukauduttiin. maatalouden Tosin tuotantov(cid:132)lineiden hinnat alenivat, samalla my(cid:148)s mutta t(cid:132)m(cid:132) lasku ei tuottojen alenemista, eik(cid:132) suurin osa yrityksist(cid:132) kyennyt t(cid:132)ytt(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n maksuvelvoitteitaan. Siksi n(cid:132)iden haittojen tasaamiseksi my(cid:148)nnettiin sopeutustukia. Kyseisist(cid:132) tuista ilmoitettiin komissiolle ja t(cid:132)m(cid:132) hyv(cid:132)ksyi ne kaikissa tapauksissa. l(cid:132)hesk(cid:132)(cid:132)n tasannut 3. Syrjint(cid:132) Yhteis(cid:148)oikeudellisesti merkitt(cid:132)v(cid:132)n syrjinn(cid:132)n osalta Saksa esitt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) vaikka aikaisempi omistaja olisi – oletetussa – yksitt(cid:132)istapauksessa maatalousmaan vuokrauksen ja sen my(cid:148)hemm(cid:132)n hankinnan tai mets(cid:132)alueiden myynnin yhteydess(cid:132) tosiasiallisesti joutunut heikompaan asemaan kuin toinen maan- hankintaan oikeutettu hakija, kansalaisuudella ei ole ollut t(cid:132)h(cid:132)n mit(cid:132)(cid:132)n vaikutusta. Kilpailu oli vain entisten DDR:n kansalaisten v(cid:132)linen. Maan hankin- nassa noudatettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaj(cid:132)rjestely (3 p(cid:132)iv(cid:132) loka- kuuta 1990) oli asiallisesti perusteltu. L(cid:132)nsi-Saksan kansalaisilla oli ollut – DDR:n kansalaisiin verrat- tuna – erinomaiset mahdollisuudet suuntautua ammatillisessa kehityksess(cid:132)(cid:132)n omien mieltymystens(cid:132) ja taipumustensa mukaisesti; t(cid:132)st(cid:132) oli seurannut my(cid:148)s mahdollisuus hankkia omaisuutta. Jos nyt l(cid:132)nsisaksa- laiset (tai muiden j(cid:132)senvaltioiden kansalaiset), joihin Saksan jako ei henkil(cid:148)kohtaisesti vaikuttanut, saisivat osallistua maan hankintaan, heille annettaisiin tilai- suus sijoittaa l(cid:132)nness(cid:132) hankittu omaisuus edullisesti (esimerkiksi mets(cid:132)talouden uusiin harjoittamiseksi sivuelinkeinona). Samalla DDR:n kansalaisilta, joilla ei ole ollut l(cid:132)himainkaan mahdol- lisuuksia hankkia yksityisomaisuutta, otettaisiin pois osavaltioihin mahdollisuus rakentaa uutta yritysp(cid:132)(cid:132)omaa (ei yksi- tyisomaisuutta). P(cid:132)(cid:132)omasijoitusmallin pois sulke- minen oli yhteiskuntasopimukseen perustuvan tasoi- tuksen luomisessa poliittisena johtoajatuksena. Se, ett(cid:132) maanhankintaan olivat oikeutettuja vain suoraan Saksan jaosta k(cid:132)rsineet henkil(cid:148)t, osoittaa lis(cid:132)ksi selv(cid:132)sti, ett(cid:132) tavoite uusien omistusrakenteiden luomisesta ja samalla taloudellisten ja yhteiskunnal- listen voimien vapauttamisesta ei ollut ristiriidassa ajatuksen kanssa, ett(cid:132) DDR:ss(cid:132) k(cid:132)rsityt ep(cid:132)kohdat on tasoitettava. hankintaedellytyksi(cid:132) yhteis(cid:148)n kansalaisten mielivaltaista Maanhankintaohjelma ei sis(cid:132)lt(cid:132)nyt l(cid:132)nsisaksalaisten syrjint(cid:132)(cid:132). ja Korvaus- ja tasaussuorituslain laatija oli yhteiskunta- sopimukseen perustuvaa tasausta laatiessaan ja sen mukaisia m(cid:132)(cid:132)ritelless(cid:132)(cid:132)n joutunut ottamaan huomioon liittymisalueella 3 olosuhteet. p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) Sis(cid:132)isen yhten(cid:132)isyyden luomiseksi ja oikeusrauhan s(cid:132)ilytt(cid:132)miseksi oli v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) antaa my(cid:148)s kysei- sen(cid:132) ajankohtana paikkakunnalla asuville maanvilje- lij(cid:148)ille oikeus etuoikeutettuun maanhankintaan. N(cid:132)in varmistettiin samalla, ett(cid:132) maan hankintaan saivat osallistua vain henkil(cid:148)t, jotka olivat k(cid:132)rsineet henki- l(cid:148)kohtaisesti ja suoraan Saksan jaosta. lokakuuta vallinneet 1990 V Komissio on todennut menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessaan, ett(cid:132) maanhankintaohjelmaa ei ole ilmoi- tettu EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukiohjelmana. Kyseisess(cid:132) kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) valtion tuista on annettava komissiolle tieto jo suun- nitelmavaiheessa. Edell(cid:132) mainitun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksen rikkomi- sesta seuraa, ett(cid:132) jos toimenpide katsotaan tueksi, se on luokiteltava laittomaksi. Saksa on kuitenkin esitt(cid:132)nyt, ettei 93 artiklan 3 kohta eiv(cid:132)tk(cid:132) perustamissopimuksen muutkaan tukim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t kohdat ole sovellettavissa. Komissio toteaa t(cid:132)st(cid:132): DDR:n liittyess(cid:132) Saksan liittotasavaltaan 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) loka- kuuta 1990 EY:n perustamissopimus tuli voimaan my(cid:148)s entisen DDR:n alueella. Siten my(cid:148)s kilpailus(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset olivat kyseisest(cid:132) hetkest(cid:132) alkaen samalla tavoin voimassa sek(cid:132) Saksan l(cid:132)nsi- ett(cid:132) it(cid:132)osassa. sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132) EALG:n maanhankintaohjelman tuli voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 (1), siis 3 p(cid:132)iv(cid:132)n loka- kuuta 1990 j(cid:132)lkeen, jolloin EY:n perustamissopimus oli voimassa koko Saksassa. Siksi EALG kuuluu niin perusta- missopimuksen 93 artiklan 3 kohdan kuin muidenkin yhteis(cid:148)n tukim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten soveltamisalaan. osa Komissio huomauttaa viel(cid:132) toissijaisesti seuraavaa: Saksa on esitt(cid:132)nyt, ett(cid:132) se oli jo ennen 3 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) lokakuuta sek(cid:132) poliittisesti ett(cid:132) my(cid:148)s oikeudellisesti velvollinen toteutta- maan k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) olevan toimenpiteen. Monet menette- lyss(cid:132) asianosaiset ovat vastustaneet t(cid:132)t(cid:132) kantaa v(cid:132)itt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132), (1) BGBI. I, s. 2624. L 107/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 ettei maanhankintaohjelma alun perin lainkaan kuulunut EALG-lakialoitteeseen ja ettei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n lakiin liittyviss(cid:132) asiakirjoissa mainittu mit(cid:132)(cid:132)n sellaisesta oikeudellisesta velvoitteesta. T(cid:132)m(cid:132) kysymys voidaan j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) k(cid:132)sittelem(cid:132)tt(cid:132), sill(cid:132) se ei vaikuta k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) olevaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen: Vaikka liittotasa- vallan hallitus olisikin mainitsemanaan ajankohtana ennen 3 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) lokakuuta 1990 jo todella ollut oikeudelli- sesti eik(cid:132) vain poliittisesti sitoutunut ottamaan n(cid:132)iss(cid:132) uusissa osavaltioissa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tarkasti m(cid:132)(cid:132)riteltyj(cid:132) tuki- toimia my(cid:148)hemmin (eli EY:n perustamissopimuksen tultua voimaan uusien osavaltioiden alueella), sen olisi pit(cid:132)nyt jo ennen sitoutumistaan antaa komissiolle 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimenpiteest(cid:132) tieto, koska Saksa oli jo vuodesta 1958 velvollinen noudattamaan perustamissopimusta. T(cid:132)t(cid:132) tietoa ei ole kuitenkaan – kiistattomasti – koskaan annettu. N(cid:132)in ollen maanhankintaohjelma, mik(cid:132)li se katsotaan tueksi, on laiton. VI jota Tuen laittomuus ei vaikuta kysymykseen kyseisen tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan mukaisesti, sovelletaan 42 artiklan perusteella maatalouteen samoin kuin 93 ja 94 artiklaa. T(cid:132)t(cid:132) kysymyst(cid:132) k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)hemmin. Ensin on selvitett(cid:132)v(cid:132), miss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin maanhankintaohjelmaan sis(cid:132)ltyy toimenpiteit(cid:132), jotka eiv(cid:132)t kuulu EY:n perustamis- sopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja joiden soveltuvuudesta tai soveltumattomuudesta yhteis- markkinoille ei sen vuoksi p(cid:132)(cid:132)tet(cid:132). N(cid:132)in voi olla esimerkiksi silloin, jos valtio vain palauttaa taloudelliselle toimijalle sen, mit(cid:132) se on t(cid:132)lt(cid:132) aikaisemmin ottanut (laittomasti) pois. Tyypillinen t(cid:132)llainen tapaus voi (tavarassa tai rahassa) annettu korvaus olla esimerkiksi vahingosta, jonka taloudellinen toimija on k(cid:132)rsinyt taka- varikon tai muun sellaisen vuoksi. Komissio on ilmoit- tanut selv(cid:132)sti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoi- tuksessa, ett(cid:132) mik(cid:132)li korvaus ei ylit(cid:132) taloudelliselle toimi- jalle edell(cid:132) mainittujen toimenpiteiden vuoksi aiheutu- neen vahingon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), ei kysymyksess(cid:132) voi olla EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suosiminen. T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa siis kyseess(cid:132) ei ole tuki. Samassa yhteydess(cid:132) komissio toteaa aluksi, ettei Saksa eiv(cid:132)tk(cid:132) muutkaan menettelyss(cid:132) asianosaiset ole asettaneet t(cid:132)t(cid:132) periaatetta kyseenalaiseksi. Komissio oli kuitenkin samassa yhteydess(cid:132) nimenomaan todennut, ett(cid:132) maa-alueiden etuoikeutetun hankinnan toteuttamistavan vuoksi oli olemassa ep(cid:132)ilys suosimisesta. Komissio toteaa viel(cid:132) t(cid:132)st(cid:132) kysymyksest(cid:132), ettei yksik(cid:132)(cid:132)n asianosainen, toisin sanoen Saksa tai muut asianosaiset, vastustanut t(cid:132)t(cid:132) ep(cid:132)ilyn(cid:132)k(cid:148)kohtaa. N(cid:132)in ollen komissiolla ei mielest(cid:132)(cid:132)n ole syyt(cid:132) muuttaa t(cid:132)ss(cid:132) suhteessa kantaansa. Se katsoo siksi periaatteessa edelleen, ett(cid:132) suosimista on tapahtunut, vaikka se osoit- tautuisikin vain sellaisten vahinkojen korvaamistoimenpi- teeksi, jotka ovat aiheutuneet takavarikoinneista tai vastaa- vista toimenpiteist(cid:132). Komissio k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) perusteena kansallista lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132), t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa siis Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132). Siksi komis- siolle on kiistatta osoitettava, ett(cid:132) maanhankintaohjelman yhteydess(cid:132) esille tulevien yksitt(cid:132)isten ryhmien korvauk- tunnustetaan sensaantikelpoisuus EALG:n ulkopuolisessa kansallisessa lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132). T(cid:132)llaisia ryhmi(cid:132) on l(cid:132)hinn(cid:132) viisi. -mahdollisuus ja 1. Uudelleenperustajat ilman takaisinsaantivaa- detta Uudelleenperustajat ilman takaisinsaantivaadetta ovat maatalousyritysten aikaisempia joiden yritykset on pakkolunastettu vuosien 1945–1949 aikana (1). Melkein kaikissa tapauksissa kyseess(cid:132) olivat kooltaan v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 100 hehtaarin tilat. omistajia, T(cid:132)lle henkil(cid:148)ryhm(cid:132)lle ei kyseisi(cid:132) tiloja ollut aikai- semmin palautettu. Heille aiheutunut vahinko on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n takavarikoitujen tilojen omaisuusarvon suuruinen. Komissio oli huomauttanut menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, ett(cid:132) edun ansiosta he olivat ”vain oikeutettuja hankkimaan osan alueista edulli- sesti takaisin”. Yksik(cid:132)(cid:132)n asianosaisista eli Saksa tai muut, joita asia koskee, ei ole asettanut t(cid:132)t(cid:132) kyseenalaiseksi. Tehty(cid:132) p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) ”my(cid:148)nnetty etu j(cid:132)(cid:132) siten pakkolunas- tetun omaisuuden arvon alapuolelle” (2) ei yksik(cid:132)(cid:132)n edell(cid:132) mainituista ole my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ep(cid:132)illyt. asianosaisista Koska vastakkaisia huomautuksia tai muita n(cid:132)k(cid:148)- kohtia ei ole esitetty, komissiolla ei ole syyt(cid:132) muuttaa aikaisempaa kantaansa. ett(cid:132) korvaukset j(cid:132)senvaltioille yhteisi(cid:132) omistusoikeuden suojaa koskevia oikeuspe- riaatteita. on selvitt(cid:132)nyt, vain kaikille vastaavat Se (1) Niin sanotut vanhat omistajat mukaan lukien. (2) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 12, III osan 1 kohta. 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/37 N(cid:132)ist(cid:132) syist(cid:132) komissio toteaa, ett(cid:132) niiden uudelleen- perustajien osalta, joilla ei ole takaisinsaantivaadetta, kysymys ei ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesta tuesta. 2. Uudelleenperustajat, joilla on takaisinsaanti- vaade Uudelleenperustajilta, joilla on takaisinsaantivaade, on pakkolunastettu tila vuoden 1949 j(cid:132)lkeen, ja heill(cid:132) on varallisuuslain nojalla omaisuuden takaisinpalau- tusvaade. T(cid:132)h(cid:132)n ryhm(cid:132)(cid:132)n kuuluvat uudelleenperustajat, joilla on takaisinsaantivaade, jaotellaan laissa niihin, joiden takaisinsaantivaade on toteutettavissa, ja niihin, joiden takaisinsaantivaade ei ole toteutettavissa. Sellaiset uudelleenperustajat, joilla on takaisinsaanti- vaade ja joiden vaade ei ole toteutettavissa, ovat ilmei- sesti toteuttamiskelvottoman takaisinsaantivaateen esitt(cid:132)nein(cid:132) takavarikoinnista k(cid:132)rsinein(cid:132), k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) samassa tilanteessa kuin takavarikoinnista k(cid:132)rsineet takaisinsaantivaadetta. Uudelleenperustaja, ilman jonka takaisinsaantivaade ei ole toteutettavissa, on asetettava t(cid:132)ss(cid:132) joka samaan asemaan kuin uudelleenperustaja ilman takaisinsaantivaadetta. tutkimuksessa tapauksessa N(cid:132)in ollen edell(cid:132) 1 kohdassa tehdyn p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)n on katsottava koskevan t(cid:132)t(cid:132) erityist(cid:132) alaryhm(cid:132)(cid:132) uudel- leenperustajia, joilla on takaisinsaantivaade. maanhankintaoikeutta Tarkasteltaessa muiden sellaisten uudelleenperustajien osalta, joilla on takai- sinsaantivaade, eli joiden takaisinsaantivaade on siis toteutettavissa, Saksan viranomaiset ja menettelyss(cid:132) huomautuksia esitt(cid:132)neist(cid:132) suurin osa ovat eri mielt(cid:132): Toiset on sit(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) riita olemassa, jonka tulkin- koskee kansallisen lain soveltamista, nasta esitt(cid:132)nyt ole osapuoli korkeimman oikeusasteen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132). Komission teht(cid:132)- v(cid:132)n(cid:132) ei ole ottaa kantaa kansallisen lain soveltami- seen t(cid:132)ss(cid:132) asiassa. ett(cid:132) maanhankintaoikeus v(cid:132)itt(cid:132)v(cid:132)t, toiset taas vastustavat kumpikaan ei Koska Saksa kuitenkin edellytt(cid:132)(cid:132) maanhankintaoi- keutta, ei k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) voida sulkea pois mahdolli- suutta, ett(cid:132) kyseiset henkil(cid:148)t tosiasiassa voivat hy(cid:148)ty(cid:132) etuoikeutetusta maanhankinnasta. T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa ei ole lainkaan mahdotonta, ett(cid:132) kyseess(cid:132) on 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suosi- minen. T(cid:132)m(cid:132)n uudelleenperustajiin, joilla on takai- sinsaantivaade, kuuluvan erityisen alaryhm(cid:132)n osalta kaikki riippuu yksitt(cid:132)isist(cid:132) tapauksista, koska k(cid:132)ytet- joiden perusteella t(cid:132)viss(cid:132) ei ole mit(cid:132)(cid:132)n todisteita, komissio voisi varmasti p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) etuoikeutetusta maanhankinnasta yhdess(cid:132) (toteutuneen) takaisinsaan- tivaateen kanssa saatu etu on kaikissa tapauksissa laskennallisesti (aina) sama kuin pakkolunastuksesta (tai irtaimistovahingosta) aiheutunut menetys tai j(cid:132)(cid:132) sen alapuolelle. Asianosaisten esiin ottamat ”m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n huomattavat” sopeutustuet, joita uusien osavaltioiden maatalousyri- tykset ovat saaneet vuodesta 1990 alkaen, eiv(cid:132)t muuta t(cid:132)t(cid:132) tulosta mill(cid:132)(cid:132)n tavalla. Ne eiv(cid:132)t ole korvausta omaisuuden menetyksist(cid:132), joita edunsaajat ovat k(cid:132)rsi- neet ennen yhdist(cid:132)mist(cid:132). Siksi niit(cid:132) ei voida ottaa huomioon. Mik(cid:132)li t(cid:132)ll(cid:132) perusteella havaitaan kyseess(cid:132) olevan EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki, ei se viel(cid:132) merkitse mit(cid:132)(cid:132)n tuen mahdollisen yhteismarkkinoille soveltuvuuden osalta. T(cid:132)t(cid:132)Ha kysymyst(cid:132) tarkastellaan my(cid:148)hemmiss(cid:132) luvuissa. 3. Uusperustajat Paikkakunnalla asuvat uusperustajat ovat henkil(cid:148)it(cid:132), jotka ovat ty(cid:148)skennelleet muutokseen asti LPG:n tai VEG:n palveluksessa eiv(cid:132)tk(cid:132) ole aikaisemmin omista- neet maatalousyrityst(cid:132), mutta ovat nyt perustaneet uuden maatalousyrityksen. N(cid:132)m(cid:132) uusperustajat eiv(cid:132)t ole koskaan joutuneet taka- varikon uhreiksi. Heill(cid:132) ei vain ollut DDR:n aikaan mahdollisuutta hankkia mets(cid:132)- eik(cid:132) maatalous- p(cid:132)(cid:132)omaa. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) Saksan viranomaiset ovat t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) puhuneet ”menetetyist(cid:132) mahdolli- suuksista” (1). Siksi t(cid:132)ll(cid:132) henkil(cid:148)ryhm(cid:132)ll(cid:132) ei Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaan ole my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n oikeutta esitt(cid:132)(cid:132) rahallista korvausvaadetta (2). T(cid:132)m(cid:132) tosiasia on kiistaton. Komissio on todennut t(cid:132)st(cid:132) menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa seuraavaa: ”Komissio toteaa t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) ensin, ett(cid:132) niin kauan kuin DDR:ss(cid:132) oli kommunistinen suunnitel- matalousj(cid:132)rjestelm(cid:132), l(cid:132)hes kaikki DDR:n kansalaiset saattoivat kyll(cid:132) menett(cid:132)(cid:132) mahdollisuuksia, riippu- matta siit(cid:132), mill(cid:132) alalla he toimivat. (. ) otetaan huomioon vahinkok(cid:132)site Kun edell(cid:132) mainitun oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisena, komissio ei voi siten sulkea pois sit(cid:132), ett(cid:132) kyseess(cid:132) on EY:n perus- tamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia. ” Komissiolla ei ole kaikkien asianosaisten toimittamat huomautukset ja kannanotot tutkittuaan syyt(cid:132) luopua t(cid:132)h(cid:132)nastisesta kannastaan. Yksik(cid:132)(cid:132)n asianosainen ei kyennyt osoittamaan, ett(cid:132) Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) edellytet(cid:132)(cid:132)n kyseisest(cid:132) korvauksen maksamista ”vahingosta”. Yksityisen omistuksen ja tasapainoisen omaisuusrakenteen palauttaminen voidaan kyll(cid:132) (1) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 13, III osan 5 kohta. (2) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 10, II osan 2 kohta. L 107/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 katsoa laajasti vahingon poistamiseksi. Saksan oikeus- j(cid:132)rjestys ei kuitenkaan edellyt(cid:132), ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n toteutta- minen julkisin varoin on pakollista. On syyt(cid:132) olettaa, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) olisi my(cid:148)s k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) mahdotonta. Muuten olisi kaikkien taloudellisten toimijoiden my(cid:148)s saatava ”korvaus” siit(cid:132), ett(cid:132) vapaa taloudellinen toiminta on ollut 40 vuotta heilt(cid:132) kielletty. talouden aloilla kaikilla muilla Siksi ei ole my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n mahdollista kannattaa k(cid:132)si- tyst(cid:132), jonka mukaan komission mielipiteet haittojen tasoituksesta olisivat liian kapeita eik(cid:132) niiss(cid:132) otettaisi huomioon maan valtiojohtoisen talouden mukaisesti rakentuneen osan muuttamisesta ja integroimisesta markkinatalouden kehykseen johtuvia erityispiirteit(cid:132). N(cid:132)in ollen komissio vahvistaa p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)ns(cid:132), ett(cid:132) uusperustajille suunnattu maa- tai mets(cid:132)talousmaiden tuettu myynti, joka koskee tietty(cid:132) talouden lohkoa, on erityistoimenpiteen(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua suosimista. Kysy- myst(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n toimenpiteen soveltuvuudesta yhteis- markkinoille tutkitaan my(cid:148)hemmiss(cid:132) luvuissa. seikat erityist(cid:132) koskevat luonnollisesti Edell(cid:132) mainitut varsinkin uusperustajien kahta luokkaa, toisin sanoen niit(cid:132), jotka ovat juuri l(cid:132)nnest(cid:132) tulleina v(cid:132)h(cid:132)n ennen 3 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) lokakuuta 1990 asettautuneet It(cid:132)-Saksaan (ja jotka eiv(cid:132)t koskaan ole olleet estyneit(cid:132) hankkimasta mets(cid:132)- ja maatalousp(cid:132)(cid:132)omaa), ja niit(cid:132), jotka eiv(cid:132)t olleet m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikana viel(cid:132) ammatinharjoit- tamis- ja ty(cid:148)kelpoisessa i(cid:132)ss(cid:132) (esimerkiksi oppivelvol- lisina). 4. Paikkakunnalla asuvat uudelleenperustajat asuvat ilmoittaneet, uudelleenperustajat Paikkakunnalla ovat maatalousmaan omistajia, jotka ovat lohkaisseet maa- alueensa maataloustuotanto-osuuskunnasta ja perus- taneet yrityksens(cid:132) uudelleen. Saksan viranomaiset ovat t(cid:132)m(cid:132)Han henkil(cid:148)ryhm(cid:132)n vahinko koostuu siit(cid:132), ett(cid:132) my(cid:148)s he ovat joutuneet k(cid:132)rsim(cid:132)(cid:132)n alkuper(cid:132)isten useimmissa yritystens(cid:132) substanssiarvon huomattavasta alenemi- sesta, tasoiteta rahalla. Maataloustuotanto- osuuskuntiin liitetyst(cid:132) irtaimistosta ei ole lis(cid:132)ksi usein saatu t(cid:132)ytt(cid:132) korvausta. tapauksissa jota ei ett(cid:132) Huomautuksia esitt(cid:132)neet ovat Saksan perustuslain tulkintoihin viittaamalla sit(cid:132) vastoin katsoneet, ett(cid:132) Saksan oikeusj(cid:132)rjestys tuntee jo korvausvaateen irtai- melle omaisuudelle tapahtuneista vahingoista. Saksa ei ole kiist(cid:132)nyt t(cid:132)t(cid:132). Se huomauttaa kuitenkin, ett(cid:132) vaade suoritteen saamiseksi ei ole yht(cid:132) kuin suorit- teen toteuttaminen. Komissio on t(cid:132)st(cid:132) k(cid:132)sityksest(cid:132) samaa mielt(cid:132). jotka Saksan viranomaiset eiv(cid:132)t ole kuitenkaan esitt(cid:132)neet mit(cid:132)(cid:132)n tosiasioita, ett(cid:132) mainitut vaateet j(cid:132)isiv(cid:132)t s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)nmukaisesti toteutu- matta. Saksan kaltaisessa oikeusvaltiossa voidaan komission mielest(cid:132) pikemminkin olettaa, ett(cid:132) hallin- toviranomaiset noudattavat tavallisesti lakeja tiukasti. viittaisivat siihen, Komission on siksi p(cid:132)invastaisten perusteiden puut- tuessa oletettava, ett(cid:132) tavallisesti irtaimistovahingot korvataan. Se my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) kuitenkin, ett(cid:132) tilanne voi yksitt(cid:132)istapauksissa olla toinen, kun korvausta ei ole suoritettu tai se ei ole ollut riitt(cid:132)v(cid:132). N(cid:132)in ollen komissio olettaa, sik(cid:132)li kun kyseess(cid:132) ovat irtaimisto- vahinkotapaukset yleens(cid:132), ett(cid:132) maatalouden sopeutta- misesta annetun lain nojalla maksetaan korvaus, niin ett(cid:132) kyseinen toimenpide ei j(cid:132)(cid:132) irtaimen omaisuuden katoamisesta tai tuhoutumisesta johtuvan vahingon arvon alapuolelle, vaan pikemminkin ylitt(cid:132)(cid:132) vahinko- rajan. T(cid:132)m(cid:132)n oletuksen perusteella – edelleen yleis- tapauksista puheen ollen – olisi kysymyksess(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettu suosiminen. Tarkasteltava on kuitenkin yksit- t(cid:132)istapausta. N(cid:132)in on sit(cid:132) suuremmalla syyll(cid:132), kun tapaukseen voi liitty(cid:132) my(cid:148)s substanssin heikenty- mist(cid:132). T(cid:132)llaisessa tapauksessa on suoritettava tarkkoja yksitt(cid:132)istapausta koskevia laskelmia. Kun haitat (irtai- esiinty(cid:132) mistovahingot/substanssivahingot) joko yhdess(cid:132) tai erikseen ja my(cid:148)s edut (maatalouden sopeuttamisesta annetun lain / tasaussuorituslain mukaisina) ovat mahdollisia yhdess(cid:132), on yksitt(cid:132)ista- pausta koskevalla laskelmalla on osoitettava, j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)tk(cid:148) edut yhteens(cid:132) kokonaisvahingon arvon alapuolelle vai ei. Laskelman tuloksesta riippuu, onko kysymyk- sess(cid:132) pelkk(cid:132) korvaus vai EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suosiminen. Kysy- soveltuvuudesta myst(cid:132) mahdollisen yhteismarkkinoille on arvioitava erikseen. suosimisen voivat 5. Oikeushenkil(cid:148)t My(cid:148)s oikeushenkil(cid:148)t voivat osallistua etuoikeutettuun maanhankintaan. Lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132) on asettanut t(cid:132)lle tiet- tyj(cid:132) ehtoja: 75 prosenttia p(cid:132)(cid:132)omasta on oltava 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 paikkakunnalla asuneiden hallussa. todenneet, ett(cid:132) – Huomautuksia esitt(cid:132)neet ovat toisin kuin useimmat entisen DDR:n kansalaiset – oikeushenkil(cid:148)t eiv(cid:132)t ole k(cid:132)rsineet henkil(cid:148)kohtaista vahinkoa. Saksa ei ole t(cid:132)t(cid:132) kiist(cid:132)nyt. 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/39 edell(cid:132) Jos ja sik(cid:132)li kun etua saaneet oikeushenkil(cid:148)t eiv(cid:132)t ole olleet takavarikoinnin tai sen kaltaisten toimenpi- teiden uhreja, esitetyn ep(cid:132)ilyn(cid:132)k(cid:148)kohdan perusteella on totta, ett(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua suosimista ei ennalta voida sulkea pois. T(cid:132)m(cid:132)n komissio on kyseisen nimenomaan selv(cid:132)sti todennut menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa (1). edunsaajaryhm(cid:132)n osalta Komissio on kuitenkin – kaikista mahdollisia v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)ksi(cid:132) koskevista peloista huolimatta – sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) tietyill(cid:132) selv(cid:132)sti m(cid:132)(cid:132)ritellyill(cid:132) edellytyk- sill(cid:132) kyseess(cid:132) ei mahdollisesti ole tuki, vaikka oikeus- henkil(cid:148), joka ei ole k(cid:132)rsinyt vahinkoa, saa hankkia maata etuoikeutetusti. N(cid:132)in voi olla mahdollisesti silloin, kun uudelleenperustaja ilman takaisinsaanti- vaadetta tai paikkakunnalla asuva, joka on t(cid:132)m(cid:132)n (eli uudelleenperustaja, samassa asemassa kanssa ei ole jonka toteutettavissa), takaisinsaantivaade itselleen etuoikeutetusti p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132), ettei h(cid:132)n hanki kuuluvia maa-alueita itse, vaan h(cid:132)nen puolestaan oikeushenkil(cid:148), jonka osakkaana h(cid:132)n on. Yhteis(cid:148)oikeudellisesti sill(cid:132) ei voi olla merkityst(cid:132), antaako uudelleenperustaja ilman takaisinsaantivaa- detta vai h(cid:132)nen kanssaan samassa asemassa oleva paikkakunnan asukas h(cid:132)nen puolestaan merkit(cid:132) oikeushenkil(cid:148)n maarekisteriin (v(cid:132)lityshankinta). Komissio on erityisen tarkasti ottanut huomioon lukuisat huomautukset, joiden mukaan kyseinen j(cid:132)rjestely houkuttelisi v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)ksiin tai tukim(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)ysten kiert(cid:132)miseen. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on aluksi tois- tettava, ett(cid:132) kyseess(cid:132) on vain rajaus korvauksen ja 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun suosimisen v(cid:132)lill(cid:132). Kyseess(cid:132) ei siis ole sen yhteismarkkinoille soveltu- vuuden toteaminen. V(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)ksi(cid:132) koskevien pelkojen osalta komissio toteaa, ett(cid:132) siin(cid:132) tapauksessa, ett(cid:132) oikeushenkil(cid:148)n osakkaan kaksoishankinta on varmasti poissuljettu mahdollisuus, ei kyseess(cid:132) ole suosiminen. Kaksois- hankinta tarkoittaa t(cid:132)ss(cid:132) sit(cid:132), ett(cid:132) henkil(cid:148) voi hankkia maata sek(cid:132) osakkaana ett(cid:132) oikeushenkil(cid:148)n(cid:132). Jos t(cid:132)m(cid:132) olisi mahdollista, komissio ei voisi miss(cid:132)(cid:132)n tapauk- sessa jos kysymys on oikeushenkil(cid:148)st(cid:132). Jos taas kaksoishan- kinta on poissuljettu, ei oikeushenkil(cid:148)ll(cid:132) ole oikeutta saada (keskim(cid:132)(cid:132)rin enint(cid:132)(cid:132)n 140 hehtaaria) kuin sen osakas saisi (jos h(cid:132)n voisi osallistua hankintaan). suosimismahdollisuutta, enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) suurempaa sulkea pois (1) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 12. N(cid:132)m(cid:132) ehdot huomioon ottaen komissio katsoo, ett(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan asettaminen, jona paikkakunnalla asuvien osakkuus tai j(cid:132)senyys oikeushenkil(cid:148)ss(cid:132) on pit(cid:132)nyt viimeist(cid:132)(cid:132)n olla voimassa ja miten huomautuksia esitt(cid:132)neet ovat vaatineet, ei ole pakollinen. Komis- sion on kuitenkin saatava vuotuinen kertomus edell(cid:132) mainittujen ehtojen noudattamisesta. Saksalta perusteettomaksi Edell(cid:132) mainitut ehdot huomioon ottaen komissio huomautukset, katsoo joiden syyt(cid:132) olla huolissaan mukaan vain silloin olisi suhteellisuusperiaatteen osuus oikeushenkil(cid:148)st(cid:132) on aivan mit(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)n pieni ja silti k(cid:132)rsineen koko vahinkoa oikeutettu ja saamaan etua. katsottaisiin olevan sen perusteella oikeushenkil(cid:148)n rikkomisesta, jos Kuten edell(cid:132) on esitetty, ei komissio katso ilman muuta, ett(cid:132) oikeushenkil(cid:148) on k(cid:132)rsinyt vahinkoa (takavarikoinnin tai vastaavan toimenpiteen vuoksi). Lis(cid:132)ksi oikeushenkil(cid:148) ei voi hankkia enemp(cid:132)(cid:132) maata kuin sen osakkaina olevat uudelleenperustajat ilman takaisinsaantivaadetta (tai heid(cid:132)n kanssaan samassa asemassa olevat). Komissio viittaa l(cid:132)hemmin laissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyyn 75 prosentin kiinti(cid:148)(cid:148)n. Lopuksi huomautetaan, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitun mallin mukaisesti EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun oikeushenkil(cid:148)n suosimisen olemassaolo voidaan riitt(cid:132)v(cid:132)n varmasti sulkea pois sik(cid:132)li ja vain sellaisissa tapauksissa, joissa oikeushen- kil(cid:148)n osakkaana on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yksi uudelleenperustaja ilman takaisinsaantivaadetta (tai uudelleenperustaja, jonka takaisinsaantivaade ei ole toteutettavissa), jonka hallussa on laissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty osuus p(cid:132)(cid:132)omasta. Toisten, 2, 3 ja 4 kohdassa kuvattujen yritysluokkien osalta ei komissio voi niiss(cid:132) esitettyjen perusteiden mukaisesti sulkea pois oikeushenkil(cid:148)n suosimismah- dollisuutta tai sellainen mahdollisuus on jopa ep(cid:132)ilt(cid:132)- viss(cid:132). Kyseisiss(cid:132) tapauksissa varataan oikeus tutkia toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille. Loppup(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)n(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) luvussa k(cid:132)sitellyist(cid:132) kysymyk- sist(cid:132) komissio voi varmasti sulkea pois EY:n perusta- missopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisen suosimisen olemassaolon vain, kun kyseess(cid:132) ovat uudelleenperustajat takaisinsaantivaadetta, heid(cid:132)n kanssaan samassa asemassa olevat uudelleen- perustajat, ja sellaiset joilla on takaisinsaantivaade, oikeushenkil(cid:148)t, joiden osakkaana on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yksi edell(cid:132) mainitun kaltainen henkil(cid:148). Yhdenk(cid:132)(cid:132)n muun edunsaajan osalta ei t(cid:132)t(cid:132) mahdollisuutta voida sulkea pois. ilman L 107/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 Mik(cid:132)li suosiminen ei n(cid:132)in ollen ole poissuljettu, sovelletaan kilpailum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) (92, 93 ja 94 artikla). Liittotasavallan hallitus on itse my(cid:148)nt(cid:132)nyt huomautuksis- saan, ett(cid:132) hankitut maa-alueet voivat olla k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) vakuusp(cid:132)(cid:132)omana. Lis(cid:132)ksi se voi helpottaa muun vieraan p(cid:132)(cid:132)oman saatavuutta. taikka valtion varoista muodossa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan j(cid:132)senvaltion mukaisesti on p(cid:132)(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)isesti kaikki my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) tai toisessa my(cid:148)nnetty tuki, joka v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) tai uhkaa v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua suosimalla jotakin yrityst(cid:132) tai tuotannonalaa, kielletty(cid:132) silt(cid:132) osin kuin se vaikuttaa j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan. Tuen olemassaolo on, kuten jo menettelyn aloitta- mista koskevassa ilmoituksessa on huomautettu (1), mitattava sen tuensaajaa suosivan vaikutuksen eik(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden talouspoliittisten pohdintojen perusteella. Saksa kiist(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) maanhan- kintaohjelmalla olisi suosiva vaikutus. p(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132)rien ja ja Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita rakennuksia koskeviin kauppoihin sis(cid:132)ltyvist(cid:132) tuista antamansa tiedonannon (2) mukaisesti komissio voi l(cid:132)hinn(cid:132) olettaa, ett(cid:132) kiinteist(cid:148)jen myyntiin sis(cid:132)ltyy tukea, jos a) kauppoja ei tehd(cid:132) yleisen ja ilman ehtoja j(cid:132)rjes- tetyn tarjousmenettelyn perusteella suurimman tarjouksen tehneen tai ainoan tarjoajan kanssa tai b) kauppoja ei t(cid:132)llaisen menettelyn puuttuessa tehd(cid:132) asiantuntijoiden v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n markkinahintaan. riippumattomien Komissio olettaa t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa pikemminkin, ett(cid:132) maanhankintaohjelmalla on suosiva vaikutus. On tosin totta, ett(cid:132) edunsaaja on jo aikaisemmin ollut vuokralaisena kyseisten maa-alueiden haltija, mutta h(cid:132)n saa omaisuuden lis(cid:132)ksi my(cid:148)s omistukseensa. Omistusoi- keus, jonka vuokralainen saa, on pelkk(cid:132)(cid:132)n hallintaoikeu- teen n(cid:132)hden vahvempi. ja lis(cid:132)ksi Omistajalla on enemm(cid:132)n oikeuksia kuin hallintaoikeuden haltijalla, erityisesti h(cid:132)nen taloudellinen asemansa on vakaampi. Jos maanhankintaohjelmaan ei liittyisi mink(cid:132)(cid:132)nlaista etua, ei kukaan olisi maa-alueista kiinnostunut eik(cid:132) niille l(cid:148)ytyisi ostajia. Kuitenkin maan- hankintaohjelma on her(cid:132)tt(cid:132)nyt vilkasta mielenkiintoa. ja jonka mukaan maa- T(cid:132)m(cid:132) vahvistaa komission k(cid:132)sityksen, jonka se oli ilmoit- tanut menettelyn aloittamista koskevassa ilmoitukses- saan (3) ja mets(cid:132)talousmaan hankinta alennettuun hintaan antaa edunsaajille mahdol- lisuuden muodostaa yritysp(cid:132)(cid:132)omaa samalla my(cid:148)s vakuusp(cid:132)(cid:132)omaa. Komissio ei ole muuttanut t(cid:132)t(cid:132) k(cid:132)sitys- t(cid:132)(cid:132)n. ja My(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n viittaus hankittujen kiinteist(cid:148)jen rasitteisiin (erityisesti 20 vuoden myyntikieltoon) ei voi muuttaa mill(cid:132)(cid:132)n tavalla toteamusta, ett(cid:132) loppujen lopuksi kysy- myksess(cid:132) on suosiminen. Komissio tuntee vastaavia ehtoja my(cid:148)s investointitukien tai muissa yhteyksiss(cid:132) esiintyvien alennettuun hintaan tapahtuvien maakauppojen yhteydess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)nkaltaisen keinottelunvastaisen ehdon tarkoituksena on juuri est(cid:132)(cid:132) saadun edun muuttaminen v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti rahaksi. Maa- tai mets(cid:132)talouden harjoittajan on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) edullisesti hankkimansa maa elinkeinonsa harjoittamiseen ja saatava sill(cid:132) tavoin toimeentulonsa. H(cid:132)nen ei pid(cid:132) saada voittoa keinottelemalla. Kyseisen keinottelunvastaisen ehdon olemassaolo viittaakin juuri siihen, ett(cid:132) maanhan- kintaohjelmaan liittyy taloudellista etua. T(cid:132)m(cid:132)n edun suuruutta (intensiteetti(cid:132)) k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132). Er(cid:132)s menettelyyn osallinen on sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) lis(cid:132)maan hankinta ei merkitse lis(cid:132)vakuutta p(cid:132)(cid:132)oman hankinnassa, koska pankit suhtautuivat ”ep(cid:132)r(cid:148)iden” luotonantoon ostet- tuja maita vastaan. T(cid:132)st(cid:132)k(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)itteest(cid:132) komissio ei voi olla samaa mielt(cid:132). On totta, ett(cid:132) maarekisteriin merkitty myyntikielto on rasite. Se on kuitenkin ajallisesti rajallinen. Rasitteettomaan kiinteist(cid:148)(cid:148)n voi kuten mihin muuhun tahansa liitt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s rasitteita. Lis(cid:132)ksi er(cid:132)s toinen asianosainen on aivan oikein huomauttanut, ett(cid:132) my(cid:148)s 20-vuotisen myynti- kiellon aikana (ja huolimatta BVVG:n hyv(cid:132)ksi tehdyst(cid:132) (tavallisesti k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) j(cid:132)(cid:132)neest(cid:132) tai raukeavasta) palautus- varauksesta) ei toissijaisille rasitteille ole estett(cid:132). Saksa ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ole kiist(cid:132)nyt t(cid:132)t(cid:132). (1) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 17. (2) EYVL C 209, 10. 7. 1997, s. 3. (3) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 13. 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/41 Sik(cid:132)li kun t(cid:132)h(cid:132)nastisessa tutkimuksessa on havaittu tukia, ne v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t tai uhkaavat v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua suosimalla jotakin yrityst(cid:132) tai tuotannonalaa. EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti riitt(cid:132)(cid:132) jo se, ett(cid:132) tuki on omiaan vaikuttamaan kyseisell(cid:132) tavalla. Se, ett(cid:132) toimenpide v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua tai on ainakin omiaan v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n sit(cid:132), johtuu maa-alueita etuoikeute- tusti hankkivien taloudellisesti edullisemmasta asemasta joita ei tueta vastaavalla tavalla. kilpailijoihinsa n(cid:132)hden, syntyvi(cid:132) korkokuluja Saksa vastustaa t(cid:132)t(cid:132) esitt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132), ett(cid:132) ”oletetussa tapauk- sessa” vieraalla p(cid:132)(cid:132)omalla tapahtuneen hankinnan yhtey- dess(cid:132) samanhetkisiin vuokriin vertaamalla tullaan siihen tulokseen, ett(cid:132) maan hankin- nasta ”ei juuri ole taloudellista hy(cid:148)ty(cid:132)” eiv(cid:132)tk(cid:132) yrityksen tuotanto- tai kustannusrakenne muutu. T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)ite ei ole vakuuttava, koska siin(cid:132) otetaan huomioon vain yksi monista hankintatapaoletuksista. Monet menettelyyn osalliset ovat huomauttaneet, ett(cid:132) edunsaajat (erityisesti maataloustuotanto-osuuskuntien seuraajayritykset) voivat aivan hyvin kyet(cid:132) maksamaan ostohinnan omista varoistaan. N(cid:132)in ollen luotonotto ei ole lainkaan aina v(cid:132)ist(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132). Lis(cid:132)ksi on huomautettava, ettei ”taloudellisen hy(cid:148)dyn” puuttumista ole perusteltu eik(cid:132) sen ole v(cid:132)itetty koskevan jokaista yksitt(cid:132)istapausta. N(cid:132)in ollen vaikutus yrityksen kustannusrakenteeseen ei ole lainkaan poissuljettu. Hintatason ja markkinoiden katemarginaalin j(cid:132)(cid:132)minen ennalleen on arvio, jota komissio ei voi lis(cid:132)tietojen puut- tuessa tarkistaa. Sama koskee v(cid:132)itett(cid:132), jonka mukaan on poissuljettu mahdollisuus, ett(cid:132) etuoikeutettu maanhan- kinta voi alentaa tuotantov(cid:132)lineist(cid:132) aiheutuvia kustan- nuksia ja mahdollistaa hankintaan oikeutetuille maata- loustuotteiden tarjoamisen markkinoilla muita edullisem- paan hintaan. Er(cid:132)s huomautuksia esitt(cid:132)nyt totesi ilman l(cid:132)hempi(cid:132) todis- teita, ett(cid:132) ”maan ostaminen johtaa l(cid:132)hes kaikilla yhteis(cid:148)n alueilla tuotannon kallistumiseen niin, ett(cid:132) se rajoittaa kilpailua”. Jos kyseisen v(cid:132)itteen esitt(cid:132)nyt todella haluaa osoittaa t(cid:132)ll(cid:132), ett(cid:132) It(cid:132)-Saksan etuoikeutettu maanhankinta – ja vain siit(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) on kysymys – heikent(cid:132)(cid:132) hankintaan osallistuvien yritysten kilpailuasemaa, voidaan vain kysy(cid:132), miksi kyseiset yritykset osallistuvat maanhankintaohjel- maan. Lis(cid:132)ksi esitetty v(cid:132)ite, ett(cid:132) kolminkertainen yksikk(cid:148)arvo, jonka mukaiseen hintaan EALG:n nojalla maan hankin- taan oikeutetut voivat maata ostaa, on paljon korkeampi kuin Ranskassa, Espanjassa, Walesissa ja Skotlannissa maasta keskim(cid:132)(cid:132)rin maksettava markkinahinta, ei ole uskottava. Tukien valvontaa koskevien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksien soveltamisen on perustuttava yhteis(cid:148)n yksitt(cid:132)isiss(cid:132) j(cid:132)senvaltioissa ja alueilla vallitsevaan talouden todelliseen tilanteeseen. Kilpailu- lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n tarkoitus ja tavoite ei voi olla halu tasoittaa kilpailun edellytysten objektiivinen erilaisuus (1) ja luoda absoluuttinen yhdenmukaisuus. Komissio on ollut menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa sit(cid:132) mielt(cid:132), ”ett(cid:132) yhteismarkkinoiden vinou- tuminen on odotettavissa, kun tuensaaja kilpailee toisten j(cid:132)senvaltioiden yritysten kanssa. Lain mahdolliseksi tekem(cid:132) tuettu alueiden hankinta vaikuttaa komission mielest(cid:132) muihin j(cid:132)senvaltioihin ennen kaikkea LPC- seuraajayrityksien koon ja hankinnan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vuoksi. ja Ulkomaiset yritykset eiv(cid:132)t sit(cid:132) vastoin ole tuensaajia, heit(cid:132) on sen vuoksi syrjitty tuensaajiin n(cid:132)hden. ” T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on korostettava sit(cid:132), ettei tuen suhteel- linen v(cid:132)h(cid:132)isyys v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) sulje pois mahdollisuutta, ett(cid:132) se voi vaikuttaa j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan. T(cid:132)h(cid:132)n menness(cid:132) esitetyt huomautukset eiv(cid:132)t komission mielest(cid:132) anna syyt(cid:132) muuttaa t(cid:132)t(cid:132) kantaa. N(cid:132)in ollen maanhankintaohjelma vastaa EY:n perustamis- sopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) perusteita lukuun ottamatta toimenpiteit(cid:132), joiden edunsaajia ovat uudelleenperustajat ilman takaisinsaantivaadetta, n(cid:132)iden kanssa samassa asemassa olevat uudelleenperustajat, joilla on takaisinsaantivaade, tai oikeushenkil(cid:148)t, joilla on osak- kainaan ensin mainittuja henkil(cid:148)it(cid:132). VII EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukai- sesta p(cid:132)(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)isest(cid:132) soveltumattomuudesta yhteismarkki- noille ovat kuitenkin mahdollisia tietyt poikkeukset tai vapautukset. 1. Vapautus EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuu tuki sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut, jos tuki on tarpeen jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. (1) Asiat 6/69 ja 11/69, Banque de France, Kok. 1969, s. 523 ja sit(cid:132) seuraavat sivut. L 107/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 Komissio on todennut t(cid:132)st(cid:132) menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessaan, ett(cid:132) EY:n perustamisso- pimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohta on sana- muotonsa ja sis(cid:132)lt(cid:148)ns(cid:132) mukaan tarkoittanut yksin- omaan Saksan maantieteellisen jaon v(cid:132)litt(cid:148)mi(cid:132) seurauksia eik(cid:132) uusissa osavaltioissa vallitsevan ta- loudellisesti heikon tilanteen laajaa tasausta. Lis(cid:132)ksi jaon ja taloudellisen haitan v(cid:132)lilt(cid:132) puuttuu tarvittava syy-yhteys, koska entisen DDR:n yritykset eiv(cid:132)t k(cid:132)rsineet jaosta, vaan pikemminkin sen purkamisesta. Taloudellisten vaikeuksien syyn(cid:132) on ollut noudatettu kommunistiseen perustuva j(cid:132)rjestelm(cid:132) eik(cid:132) Saksan jako. suunnitelmatalouteen Yritysp(cid:132)(cid:132)oman ja vakuusp(cid:132)(cid:132)omien puute johtuu komission mielest(cid:132) DDR:n sosialistisesta omistusra- kenteesta eik(cid:132) Saksan jaosta. tarkasteltava valtiojohtoisen Saksa katsoo, ett(cid:132) entisen DDR:n sulkeutuminen ja keskitetyn talousj(cid:132)rjestelm(cid:132)n luominen liittyiv(cid:132)t erottamattomasti toisiinsa ja niit(cid:132) on tapahtumasarjana. yhten(cid:132)isen(cid:132) Kyseenalaiseksi ei voida kuitenkaan asettaa sit(cid:132), ett(cid:132) valtiojohtoisen talousj(cid:132)rjestelm(cid:132)n puutteet vaikuttivat viel(cid:132) DDR:n olemassaolon p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132). Taloudelliset haitat ilmenee kuitenkin kaikissa maanhankintaohjelmaan kuulu- vissa tapauksissa. edelleen jaosta. Niit(cid:132) johtuivat Aluksi on vastustettava asianmukaista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yst(cid:132) olisi tulkittava kapea-alaisesti. Kyseess(cid:132) on vain poikkeus 92 artiklan 1 kohdan tuet kielt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksest(cid:132). sit(cid:132), ett(cid:132) Miss(cid:132)(cid:132)n tapauksessa ei n(cid:132)in voida perustella vaiku- tuksen laajentamista koko entisen DDR:n alueeseen. Tarkasteltavana oleva maanhankintaohjelma koskee kuitenkin juuri valtion tukemaa maa-alueiden hankintaa koko entisen DDR:n alueella. Lis(cid:132)ksi komissio huomauttaa, ett(cid:132) Saksan jaon ja entisen DDR:n koko alueella ilmenevien ep(cid:132)kohtien v(cid:132)lisen v(cid:132)ist(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)n syy-yhteyden olemassaoloa ei ole todistettu. On totta, ett(cid:132) jaosta on aiheutunut ongelmia infrastruktuurin (katkeaminen) ja markki- noiden (eriytyminen) alueella. N(cid:132)it(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) jo ratkaistuina. Entisen DDR:n viel(cid:132) nyt olemassa olevat taloudelliset ongelmat ovat aikaisemman poliittisen j(cid:132)lkivaikutuksia valtakoneiston ja (eiv(cid:132)tk(cid:132) johdu Saksan jaosta) tai ainakin t(cid:132)m(cid:132)n jaon purkamisen seurausilmi(cid:148)it(cid:132), koska kyseiset taloudel- liset ongelmat johtuvat muista my(cid:148)hemmin esiin tulleista syist(cid:132). taloudellisen N(cid:132)in ollen komissio noudattaa tavanomaista k(cid:132)yt(cid:132)n- t(cid:148)(cid:132)(cid:132)n, jonka mukaan 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) ei voida soveltaa koko entisen DDR:n alueeseen (1). 2. Vapautus EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti voidaan hyv(cid:132)ksy(cid:132) tuet talou- dellisen kehityksen edist(cid:132)miseen alueilla, joilla elin- taso on koko yhteis(cid:148)(cid:148)n verrattuna poikkeuksellisen alhainen. Kuten jo menettelyn aloittamista koske- vassa ilmoituksessa on todettu (2), ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ys koskee yksinomaan yhteis(cid:148)n erityisen ep(cid:132)suotuisassa asemassa oleville alueille my(cid:148)nnett(cid:132)vi(cid:132) aluetukia. N(cid:132)it(cid:132) toimenpiteit(cid:132) on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) laajojen ja tavoit- teellisten aluepoliittisten ohjelmien yhteydess(cid:132) ja niiden kohteena on tavallisesti monialainen ty(cid:148)paik- kojen luominen ja uusien investointien edist(cid:132)minen. Komissio ei muuta t(cid:132)ss(cid:132) asiassa toteamustaan, jonka mukaan mainitun kaltaisen aluepoliittisen tuki- muodon olemassaoloa ei ole osoitettu. Maanhankin- taohjelmassa j(cid:132)rjestell(cid:132)(cid:132)n toistaiseksi vain entisess(cid:132) DDR:ss(cid:132) omistuksessa” olleiden maa-alueiden tulevia omistussuhteita. Vaiku- tuksia tiettyjen alueiden taloudelliseen kehitykseen ei ole osoitettu. aikaisemmin ”kansan sijaintinsa jotka kokivat T(cid:132)m(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksen sis(cid:132)lt(cid:148) oli ennen Saksan yhdisty- mist(cid:132) rajattu koskemaan vain niit(cid:132) vanhan liittotasa- vallan alueita, l(cid:132)hell(cid:132) Saksojen v(cid:132)list(cid:132) rajaa Saksan jaon vuoksi ep(cid:132)suotui- saksi (rajavy(cid:148)hykkeen reuna-alueet ja L(cid:132)nsi-Berliini). Jos t(cid:132)m(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksen s(cid:132)ilytt(cid:132)minen Saksan yhdisty- misen j(cid:132)lkeen oli yleens(cid:132) perusteltua, sen vaiku- tuksen laajentamista olisi voinut perustella niihin entisen DDR:n alueisiin, jotka sijaitsivat t(cid:132)m(cid:132)n raja- vy(cid:148)hykkeen l(cid:132)hell(cid:132). Maanhankintaohjelman liittymist(cid:132) edunsaajayrityksi(cid:132) koskeviin edell(cid:132) mainittuihin taloudellisiin yleisedel- lytyksiin ei ole viel(cid:132) n(cid:132)ht(cid:132)viss(cid:132). Kysymys siit(cid:132), kuinka paljon uusperustajien ja maata- loustuotanto-osuuskuntien seuraajayritysten alennet- tuun hintaan tapahtuva maanhankinta kohentaa (1) SG(94) D/5981, s. 2 (Verkehr Tettau/Bayern); tuomio 14. 4. 1992 s. 15; Opel- (”Potsdamer Platz”), EYVL L 263, 9. 9. 1992, s. 14); Carl-Zeiss-Jena Eisenach (EYVL C 43, 16. 2. 1993, ; Rhone-Poulenc Rhotex (EYVL C (EYVL C 97, 6. 4. 1993, s. 210, 4. 8. 1993, s. 11); SST-GarnG (EYVL L 114, 5. 5. 1994, s. 21); Volkswagen I (EYVL L 385, 31. 12. 1994, s. 1) ja Deggendorf (EYVL L 386, 31. 12. 1994, s. 13). (2) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 15. 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/43 uusien osavaltioiden elintasoa tai ty(cid:148)markkinatilan- netta, on j(cid:132)(cid:132)nyt ilman vatausta. EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan sovelta- misen edellytyksen(cid:132) on kuitenkin, ett(cid:132) tuella on oltava t(cid:132)llainen periaatteellinen vaikutus. K(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) olevaa poikkeusperustetta ei t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) voida soveltaa. Saksan viranomaiset tai muut asian- osaiset eiv(cid:132)t ole k(cid:132)ytt(cid:132)neetk(cid:132)(cid:132)n sit(cid:132) perustelunaan. 3. Vapautus EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti voidaan hyv(cid:132)ksy(cid:132)Ha tuet tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edist(cid:132)miseen, jos tuki ei muuta kaupank(cid:132)ynnin edel- lytyksi(cid:132) yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. T(cid:132)m(cid:132) 92 artiklan 3 kohdan c alakohta on sovelletta- jos kyseinen tuki soveltuu vissa erityisesti silloin, taloudellisen toiminnan tai talousalueiden rakenteel- listen heikkouksien poistamiseen. artiklan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaisia. Komissiolla on vakiin- tunut k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148), ett(cid:132) se ei vastusta t(cid:132)ll(cid:132) alalla tietyiss(cid:132) tapauksissa investointitukia, joiden osuus kyseisen toimenpiteen tukikelpoisista kustannuksista voi olla jopa 100 prosenttia (5) Se huomauttaa kuitenkin varmuuden vuoksi jo nyt, ett(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) politiikkaa muute- taan mahdollisesti pian. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on mets(cid:132)talous- maiden myynti(cid:132) alhaisempaan hintaan pidett(cid:132)v(cid:132) ”t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) poikkeavana my(cid:148)nt(cid:132)mistapana”. tavallista Valtion tukiin – muodosta riippumatta – ei kuiten- kaan voida soveltaa vapautusta EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan nojalla, jos ne ovat syrjivi(cid:132) perustamissopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten vastaisia. ja Ennen kysymyst(cid:132), onko komission edell(cid:132) mainittuja erityisi(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) noudatettu maa- ja mets(cid:132)talousalu- eiden etuoikeutettuun hankintaan liittyvien tukien yhteydess(cid:132), komission on tutkittava siis ensisijainen kysymys siit(cid:132), ovatko ne EY-sopimuksen asiaa koske- vien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaisesti syrjivi(cid:132). vallinneen voimaantullessa oikeustilan EALG:n mukaan komissiolla oli maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/ 91 35 artiklan 1 kohdan ja 12 artiklan 5 kohdan (1) nojalla vakiintuneen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n (2) mukaan periaat- teessa mahdollisuus pit(cid:132)(cid:132) maatalousmaan ostoon my(cid:148)nnett(cid:132)vi(cid:132) siten yhteismarkkinoille soveltuvina sek(cid:132) hyv(cid:132)ksy(cid:132) ne, jos tuki-intensiteetti ei ylitt(cid:132)nyt 35 prosenttia (tai 75 prosenttia olevilla alueilla (4)). investointitukina (3) ep(cid:132)suotuisassa asemassa tukia ja Mets(cid:132)talouteen yleens(cid:132) kuuluvien toimenpiteiden osalta j(cid:132)senvaltiot voivat maatalouden mets(cid:132)nhoito- toimenpiteit(cid:132) koskevasta yhteis(cid:148)n tukij(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/92 8 artiklan 2 kohdan nojalla my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) tukia, joissa noudatetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) poikkeavia my(cid:148)nt(cid:132)mistapoja tai joiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ylitt(cid:132)v(cid:132)t kyseisess(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, mik(cid:132)li kyseiset toimenpi- teet ovat EY:n perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 (1) Nykyisin asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 2 kohdan a alakohta. (2) Ks. tuet N 682/97, N 156/97, N 797/96 ja N 940/96. (3) Ks. komission vuoden 1979 tiedonannon perusteet, liitteen 18 kohdan 1 alakohta (EYVL C 31, 3. 2. 1979). (4) Uusissa osavaltioissa vain noin puolet kaikista alueista on luokiteltu haittaa k(cid:132)rsineiksi; ks. direktiivin 75/268/ETY 2 ja 3 artikla (nykyisin asetuksen (EY) N:o 950/97 III ala-osasto). 3. 1 Syrjint(cid:132) Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ep(cid:132)ili, oliko uusperustajia tai 75 prosenttia oikeushenkil(cid:148)iden osakkaista koskeva vaatimus paik- kakunnalla asumisesta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaan 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) loka- kuuta 1990 EY:n perustamissopimuksen tiettyjen artiklojen mukaista (muun muassa EY:n perustamis- sopimuksen 52 ja 6 artikla). T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) se on ett(cid:132) 52–58 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n huomauttanut, sijoittautumisvapauden poistamisesta. T(cid:132)m(cid:132) koskee yritysten, p(cid:132)(cid:132)- ja sivutoimipaikkojen tai tyt(cid:132)ryhti(cid:148)iden perustamista tai niiden toiminnan k(cid:132)sitteeseen Sijoittautumisvapauden aloittamista. kuuluvana voidaan Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomiois- tuimen jatkuvan oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti (6) pit(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s kiinteist(cid:148)jen ostamista taloudellisten tarkoitus- perien saavuttamiseksi (7). Kielt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) j(cid:132)senvaltioilta jotka koskevat muiden j(cid:132)senvaltioiden ”rajoitukset, niiden kansalaisten sijoittautua rajoitusten vapautta (5) Tuet N:o N 567/97, N 752/96, N 750/96, N 646/96 ja N 153/96. (6) Asia 305/87, komissio v. Kreikka, Kok. 1989, s. 1461 ja sit(cid:132) seuraavat sivut. (7) Ks. yleinen ohjelma sijoittautumisvapauden rajoitusten poista- miseksi vuodelta 1962, EYVL 2, 15. 1. 1962, s. 36/62. L 107/44 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 alueelle” m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ys liittyy selv(cid:132)sti kansalaisuuteen (1) ja kielt(cid:132)(cid:132) siihen perustuvan syrjinn(cid:132)n. Syrjint(cid:132)kielto ei koske vain suoraa syrjint(cid:132)(cid:132), vaan my(cid:148)s piilosyrjint(cid:132)(cid:132). Kansalaisuuteen perustuvaa piilosyrjint(cid:132)(cid:132) on, jos samaan s(cid:132)(cid:132)ntelytulokseen ”erotteluperuste (2), kuin kansalaisuuden k(cid:132)ytt(cid:132)minen perusteena” toisin sanoen erottelu ei tosin tapahdu suoraan kansalaisuuden perusteella, mutta sellaisin perustein, jotka tavallisesti vain oman maan kansalaiset tai ulko- maalaiset voivat t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) (esimerkiksi koti- tai asuin- paikkaa koskevat edellytykset). johtaa EY:n perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan h alakohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) komission on huolehdittava siit(cid:132), ett(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) tuki ei v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132) sijoittautumisvapauden edellytyksi(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yst(cid:132) soveltamalla ja yleisell(cid:132) ohjelmallaan sijoittautumisvapauden poistamiseksi vuodelta 1962 (3) neuvosto on edellytt(cid:132)nyt, ett(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t ja k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)t, jotka est(cid:132)v(cid:132)t vain ulkomaalaisia k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) tiettyj(cid:132) itsen(cid:132)iseen toimintaan tavallisesti kuuluvia oikeuksia, rajoittavat niit(cid:132) tai aiheuttavat niiden riippuvuuden tietyist(cid:132) edellytyksist(cid:132), on kumottava. N(cid:132)ihin s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)ihin tai k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)ihin kuuluvat my(cid:148)s suorat tai v(cid:132)lilliset valtiontuet, kuten maanhankinnan tukeminen. rajoitusten yrityksi(cid:132) sijoittautuvia sijoittautumisvapauden T(cid:132)ll(cid:132) rajoittamiskiellolla 52–58 artiklassa pyrit(cid:132)(cid:132)n muun muassa siihen, ett(cid:132) ulkomaille kohdeltaisiin samalla tavoin kuin yrityksi(cid:132), joiden kotipaikka on sijoittautumismaassa. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelyn mukaisesti toimenpiteest(cid:132) voivat hy(cid:148)ty(cid:132) kuitenkin vain tasaus- suorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 kohdan nojalla paikkakun- nalla asuvat. P(cid:132)(cid:132)st(cid:132)kseen osallisiksi j(cid:132)rjestelyst(cid:132) olisi joilla on kotipaikka uusissa osavaltioissa, yritysten, t(cid:132)ytynyt luonnollisten toimipaikkansa siirt(cid:132)(cid:132) henkil(cid:148)iden olisi pit(cid:132)nyt siirt(cid:132)(cid:132) p(cid:132)(cid:132)asiallinen koti- paikkansa kyseisille alueille. Muista j(cid:132)senvaltioista lokakuuta 1990 t(cid:132)m(cid:132) oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaan 3 p(cid:132)iv(cid:132) menness(cid:132) kuitenkin poliittisten ja taloudellisten olosuhteiden vuoksi k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) mahdotonta. Siksi tai suosii uusien osavaltioiden luonnollisia laki oikeushenkil(cid:148)it(cid:132) verrattuna sellaisiin henkil(cid:148)ihin, joilla ei ollut toimipaikkaa tai asuinpaikkaa Saksassa ja on n(cid:132)in ollen omiaan rikkomaan EY:n perustamis- sopimuksen 52–58 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty(cid:132) syrjint(cid:132)- kieltoa (4) kuten Euroopan, yhteis(cid:148)jen tuomioistuin on todennut asiassa C-107/94 (Asscher) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 antamassaan tuomiossa. tai (1) Oikeushenkil(cid:148)iden osalta on 58 artiklan mukaisesti yhti(cid:148)n kansalaisuus m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)v(cid:132) lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n sen nojalla, joiden mukaisesti se on perustettu, ja ottaen huomioon sen kotipaikan, keskushallinnon tai p(cid:132)(cid:132)toimipaikan sijainti. j(cid:132)senvaltion (2) Tuomio 23. 2. 1994, asia C-419/92, Scholz v. Opera Universi- taria, Kok. 1994, s. I-505, 7 kohta; tuomio 23. 5. 1996, asia C- 237/94, O’Flynn, Kok. 1996, s. I-2617, 17 kohta. (3) EYVL 2, 15. 1. 1962, s. 36/62. (4) Asia C-107/94, Asscher, Kok. 1996, s. I-3089 ja seuraavat, rivi 36 ja seuraavat. jonka mukaan on voitava osoittaa p(cid:132)(cid:132)koti- Ehto, paikan olleen liittymisalueella m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikana 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990, oli tosin ehk(cid:132) oikeudellisesti mahdollista kaikille yhteis(cid:148)n kansalaisille. K(cid:132)yt(cid:132)n- n(cid:148)ss(cid:132) sen t(cid:132)yttiv(cid:132)t kuitenkin l(cid:132)hes yksinomaan Saksan kansalaiset – erityisesti sellaiset, joiden aikai- sempi asuinpaikka oli ollut uusissa osavaltioissa. sellaiset N(cid:132)in ollen kyseinen ehto sulkee pois henkil(cid:148)t, jotka eiv(cid:132)t t(cid:132)yt(cid:132) ehtoa (p(cid:132)(cid:132)asiallisen) asuin- tai toimipaikan sijaitsemisesta liittymisalueella. Komissio on tosin Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomiois- tuimen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n (5) viitaten my(cid:148)nt(cid:132)nyt, ett(cid:132) asuinpaikan kaltaiset erotteluperusteet eiv(cid:132)t kuiten- kaan merkitse tosiasiallisilta vaikutuksiltaan kansalai- syrjint(cid:132)(cid:132) suuteen perustuvaa kielletty(cid:132) silloin, kun erotteluperusteilla (ja samalla erilaisella kohtelulla) on asialliset syyt. v(cid:132)lillist(cid:132) Erotteluperuste ”kotipaikka 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990” voi olla oikeutettu vain silloin, jos se on sek(cid:132) tarpeellinen ett(cid:132) my(cid:148)s omiaan t(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tarkoi- tuksen, johon lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132) on pyrkinyt. Toimenpide ei ole tarpeellinen silloin, jos lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n tavoittelema tarkoitus voidaan saavuttaa my(cid:148)s lievemm(cid:132)ll(cid:132) eli samansuuntaisella, vaikutuksiltaan v(cid:132)h(cid:132)isemm(cid:132)ll(cid:132) toimenpiteell(cid:132). Liittotasavallan ilmoituksen mukaan halusi ”lains(cid:132)(cid:132)- t(cid:132)j(cid:132) (. ) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n lokakuuta 1990 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajaksi asetta- malla varmistaa, ett(cid:132) maan hankinnasta kiinnostu- neet, jotka itse tai joiden perheenj(cid:132)senet ovat asuneet ja ty(cid:148)skennelleet vuosikymmeni(cid:132) DDR:ss(cid:132), voivat p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) osallisiksi heid(cid:132)n ja aikaisempien omistajien v(cid:132)lill(cid:132) yhteiskuntasopimukseen perustuvasta tasoituksesta. ” v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)st(cid:132) Tarkoituksena oli siis maan hankinnasta kiinnostu- neiden, jotka itse tai joiden perheet ovat vuosikym- meni(cid:132) asuneet ja ty(cid:148)skennelleet DDR:ss(cid:132), liitt(cid:132)minen mukaan hankintaan. Saksan viranomaiset perustelevat, ett(cid:132) ”laaja yhteis- kunnallinen jatkuvuus edellytt(cid:132)(cid:132) ehdottomasti” t(cid:132)t(cid:132) mukaan liitt(cid:132)mist(cid:132). On saavutettava ”yhteiskuntasopi- mukseen perustuva tasoitus”. ”Sellaiset maanhank- kijat, jotka ovat jo pitk(cid:132)(cid:132)n olleet alueen asukkaita”, oli otettava oli rakennemuutoksen yhteydess(cid:132) ”oikeus my(cid:148)s uusperustajien mahdollisuudet p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) osallisiksi DDR:n valtion omaisuudeksi joutuneista maa- alueista”. erityisesti huomioon. Lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)ll(cid:132) varmistaa (5) Tuomio 23. 5. 1996, asia C-237/94, O’Flynn, Kok. 1996, s. I- 2617, 20 ja 21 kohta; tuomio 12. 9. 1996, asia C-278/94, komissio v. Belgian kuningaskunta, Kok. 1996, s. I-4307, 20 kohta. 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/45 Komissio huomauttaa t(cid:132)st(cid:132) nimenomaan, ett(cid:132) se tunnustaa It(cid:132)saksa- toimenpiteiden tarkoituksen. laisten omistusrakenteiden mukauttaminen uuteen talousj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n on Saksan lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n t(cid:132)ysin oikeutettu tavoite. Itse asiassa on useimmissa j(cid:132)sen- valtioissa toteutettu maareformeja, joiden yhteydess(cid:132) maanviljelij(cid:148)ille on annettu mahdollisuus hankkia viljelem(cid:132)(cid:132)ns(cid:132) maata. Komissio kunnioittaa n(cid:132)in ymm(cid:132)rretty(cid:132) alueellista sidonnaisuutta. T(cid:132)m(cid:132)n tarkoituksen saavuttamiseksi ei kuitenkaan olisi tarvittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa 3 p(cid:132)iv(cid:132) lokakuuta 1990. Maanhankkimisohjelmaan osallistuminen oli n(cid:132)et tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 1 kohdan mukaisesti sallittua kyseisille uusperustajille tai oikeushenki- l(cid:148)ille, jos heill(cid:132) oli 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1996 pitk(cid:132)ai- kaisella vuokrasopimuksella vuokrattuja aikaisemmin kansan omistuksessa olleita Treuhandanstaltin yksi- tyistett(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) olevia maa-alueita (1). Tutkimusmenettelyn kuluessa menettelyss(cid:132) asian- osaiset huomauttivat komissiolle erityisesti siit(cid:132), ett(cid:132) ylivoimaisesti suurin osa pitk(cid:132)aikaisista vuokrasopi- muksista oli tehty it(cid:132)saksalaisten kanssa. Saksa on perusteellisesti ja p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132)isesti lausunut julki mielipi- teens(cid:132) kaikista esiin tuoduista syrjint(cid:132)(cid:132) koskevista kysymyksist(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) v(cid:132)itett(cid:132) se ei ole vastustanut, eik(cid:132) varsinkaan perustellusti kiist(cid:132)nyt. N(cid:132)in ollen on selvitetty, ett(cid:132) lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n tavoitte- lemaa tarkoitusta, vaikka sen oikeutus (eli it(cid:132)saksa- laisten osallisuus maanhankintaohjelmassa) my(cid:148)nne- t(cid:132)(cid:132)nkin, ei olisi k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) tehnyt tyhj(cid:132)ksi luopu- minen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajasta 3 p(cid:132)iv(cid:132) lokakuuta 1990. Sik(cid:132)li kun asuinpaikkaa paikkakunnalla koskevat j(cid:132)rjestelyt liittyv(cid:132)t vaatimukseen pitk(cid:132)aikaisen vuok- rasopimuksen olemassaolosta (2) noudatetaan seuraa- vaa: Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti kyseess(cid:132) on perustamis- sopimuksessa kielletty syrjint(cid:132), jos kesken(cid:132)(cid:132)n vertai- lukelpoisia kohdellaan eri tavoin tai kesken(cid:132)(cid:132)n erilaisia kohdellaan samalla tavoin (3). Kohtelun samankaltaisuus ja erilaisuus on perustel- tava syill(cid:132), jotka johtuvat asiallisesti v(cid:132)ist(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) kysei- sest(cid:132) asiayhteydest(cid:132). Komissio on jo esitt(cid:132)nyt, ett(cid:132) omistusrakenteiden sopeuttaminen uuteen talousj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n on sen mielest(cid:132) t(cid:132)ysin oikeutettu tarkoitus. Omistusrakenteiden sopeuttaminen niin, ett(cid:132) yksi- tyistett(cid:132)vi(cid:132) maita jo viljelev(cid:132)t saavat etuoikeuden maan hankintaan, voisi – periaatteessa – olla oikeutettu l(cid:132)heisen asiayhteyden (vuokralainen – tuleva omistaja) vuoksi. P(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132) lokakuuta 1990 ei ole kuitenkaan sidottu (pitk(cid:132)aikaiseen) vuokrasopimukseen. Muiden yhteis(cid:148)n kansalaisten – tosiasiallisesti ja ennalta – poissulkeminen ei ole kyseisten n(cid:132)k(cid:148)koh- tien perusteella oikeutettua. Uusperustajiin liittyvist(cid:132) kannanotoista (4) k(cid:132)y yksise- litteisesti ilmi, ett(cid:132) eri(cid:132)v(cid:132) kohtelu vahinkojen perus- teella ei ole sen paremmin oikeutettua: uusperustajat eiv(cid:132)t ole – kuten asianosaiset ovat oikein esitt(cid:132)neet – koskaan joutuneet takavarikoinnin uhreiksi, samoin kuin heid(cid:132)n kilpailijansa muista j(cid:132)senval- tioista. Komissio oli tehnyt t(cid:132)m(cid:132)n selv(cid:132)ksi jo menet- telyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa (5). N(cid:132)ist(cid:132) syist(cid:132) komissio ei voi tutkia er(cid:132)(cid:132)n asianosaisen esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) syyt(cid:148)st(cid:132), ett(cid:132) se pyrkii ”rajaamaan pois” vain teht(cid:132)v(cid:132)ns(cid:132) uusperustajat. Komissio pyrkii mukaisesti valvomaan EY:n perustamissopimuksen noudattamista. N(cid:132)in ollen komissio pit(cid:132)(cid:132) kiinni kannastaan, samaan luokkaan kuuluvien asianosaisten perusteettomasti erilainen kohtelu p(cid:132)(cid:132)tett(cid:132)ess(cid:132) etuoikeutettuun maanhankin- taan osallistujista (maan hankinnasta kiinnostuneet (It(cid:132)-)Saksasta / muista j(cid:132)senvaltioista) merkitsee syrjint(cid:132)(cid:132), on EY:n perustamissopimuksen joka 52–58 artiklan vastaista. ett(cid:132) periaatteessa Mik(cid:132)li maa- ja mets(cid:132)alueiden hankinta kytket(cid:132)(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaan 3 p(cid:132)iv(cid:132) lokakuuta 1990, j(cid:132)rjestely on komission mielest(cid:132) tarpeeton ja silloin se on my(cid:148)s vailla oikeutusta. (1) Lukuun ottamatta uusperustajien suorittamaa mets(cid:132)alueiden hankintaa tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 8 kohdan b alakohdan mukaisesti. (2) Tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 8 kohdan b alakohta. (3) Esimerkkej(cid:132) ensin mainitun laisista tapauksista: F(cid:130)d(cid:130)ration Charbonni(cid:138)re de la Belgique/Haute Autorit(cid:130), asiat 8/55 ja 9/ 55, Kok. 1955/56, s. 297 ja seuraavat sek(cid:132) s. 331 ja seuraavat; Soci(cid:130)t(cid:130) des Fonderies de Pont (cid:133) Mousson, asia 14/59, Kok. 1958/59, s. 465 ja seuraavat; K(cid:129)hlhaus-Zentrum, asia 79/77, Kok. 1978, s. 611 ja seuraavat, ja viimeksi mainitun laisista tapauksista: Italia/komissio, asia 13/63, Kok. 1963, s. 357 ja seuraavat; Milac, asia. 8/78, Kok. 1978, s. 1721 ja seuraavat; Eridania, asia 230/78, Kok. 1979, s. 2749 ja seuraavat; Wagner, asia 8/82, Kok. 1983, s. 371 ja seuraavat. (4) VI luvun 3 kohta; oikeushenkil(cid:148)t eiv(cid:132)t saa tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n VIII kohdan b alakohdan nojalla hankkia maata. (5) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 18, IV luvun 5 kohta (toiseksi viimeinen kappale). L 107/46 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)lillinen syrjint(cid:132) loukkaa menettelyn aloitta- misp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) yksityiskohtaisesti esitetyll(cid:132) tavalla my(cid:148)s EY:n perustamissopimuksen 6 artiklaa (1). M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajasta 1 p(cid:132)iv(cid:132) lokakuuta 1996 komissio lopuksi huomauttaa, ett(cid:132) koska asianosaiset eiv(cid:132)t ole esitt(cid:132)- neet sit(cid:132) koskevia valituksia, Saksan viranomaiset eiv(cid:132)t ole sit(cid:132) kommentoineet. Komissio ei ole mainitussa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n periaatteessa sulkenut pois EY:n perustamissopi- muksen 40 artiklan 3 kohdan rikkomista (2). on osuvasti huomauttanut, T(cid:132)h(cid:132)n Saksa ett(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset tosin koskevat my(cid:148)s j(cid:132)senvaltioita, mutta vain sik(cid:132)li, kun n(cid:132)m(cid:132) toimivat yhteisen markkinaj(cid:132)r- jestelyn puitteissa. Pit(cid:132)(cid:132) todellakin paikkansa, ett(cid:132) maanhankintaoh- jelma on kansallinen toimenpide. Kyseess(cid:132) ei ole yhteisen markkinaj(cid:132)rjestelyn toteuttaminen (3). Siksi puheena oleva ohjelma ei kuulu EY:n perustamisso- pimuksen 40 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan. Muita perusteltuja huomautuksia ei n(cid:132)ist(cid:132) kysymyk- sist(cid:132) ole esitetty. Siksi ei ole tarpeen puuttua enemp(cid:132)(cid:132) esitettyihin lukuisiin huomautuksiin, joiden mukaan maanhan- kintaohjelman edunsaajat ovat enimm(cid:132)kseen maata- loustuotanto-osuuskuntien seuraajia, mik(cid:132) on koettu ”mielivaltaiseksi, yhteiskunnallisesti puolueelliseksi ja mit(cid:132) suurimmaksi v(cid:132)(cid:132)ryydeksi”. Komissio pid(cid:132)tt(cid:132)ytyy siksi my(cid:148)s kommentoimasta syyt(cid:148)st(cid:132), ett(cid:132) maanhan- kintaan oikeutettujen kesken vallitsee t(cid:132)ysin ep(cid:132)suh- tainen tilanne, kun suhteellisesti v(cid:132)hiten vahinkoa k(cid:132)rsineet saavat maanhankintaohjelmassa suurempia korvauksia kuin ne, jotka k(cid:132)rsiv(cid:132)t takavarikointien vuoksi suuremmat vahingot. Liittotasavallan hallituk- joita t(cid:132)m(cid:132) ei ole kiist(cid:132)nyt, selle esitettyj(cid:132) syyt(cid:148)ksi(cid:132), ett(cid:132) riidanalainen j(cid:132)rjestely ei sovellu ”vallitsevien yhteiskuntarakenteiden” s(cid:132)ilytt(cid:132)miseen ja ett(cid:132) se ei yleens(cid:132)k(cid:132)(cid:132)n osavaltioiden ”ihmisi(cid:132)”, vaan yksinomaan noin 3 000 maatalous tuotanto-osuuskuntien seuraajaa, ei komissio edell(cid:132) mainituista syist(cid:132) tutki. ajatellut uusien ole N(cid:132)in ollen komissio vahvistaa, ett(cid:132) ne tuet, jotka on kytketty kotipaikkaoikeuteen 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 (uusperustajat ja oikeushenkil(cid:148)t), ovat EY:n perustamissopimuksen 6 ja 52–58 artiklan vastaisia, eiv(cid:132)tk(cid:132) ne sen vuoksi sovellu 92, 93 ja 94 artiklan nojalla yhteismarkkinoille. (1) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s 17. (2) EYVL C 215, 10. 7. 1998, s. 17. (3) Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuin, Graff, asia C-351/92, Kok. 1994, I-3361, 3379; Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuin, Klensch ja muut v. Luxemburg, asiat 201/85 ja 202/85, Kok. 1986, s. 3477. s. 3. 2 Tuki-intensiteetti Tukien osalta komissio huomauttaa, ett(cid:132) se ei ole pystynyt varmistumaan riitt(cid:132)v(cid:132)sti siit(cid:132), ett(cid:132) tukiohjel- massa noudatetaan kokonaisuudessaan komission tuki-intensiteetille asettamia rajoja. Jo Saksan itsens(cid:132) esitt(cid:132)m(cid:132)an laskentamallin (II luvun 9 kohta) mukaan It(cid:132)-Saksan tuki-intensiteetti on 29,2 prosenttia. Vaikka komissio hyv(cid:132)ksyisi t(cid:132)ysin t(cid:132)m(cid:132)n laskentamallin, ovat kyseess(cid:132) kuitenkin vain keski- arvot. Saksan 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) komissiolle ilmoittamat Liittotasavallan tilas- totoimiston luvut osoittavat kuitenkin yksiselitteisesti sen, ett(cid:132) osavaltiokohtaisia poikkeamia esiintyy yl(cid:148)s- p(cid:132)in (keskim(cid:132)(cid:132)rin +8,7 prosenttia Brandenburgin osavaltiossa) ja alasp(cid:132)in (–7,8 prosenttia Mecklen- burg-Vorpommernin osavaltiossa). Kun keskiarvojen vaihtelu on n(cid:132)in suurta yksitt(cid:132)isiss(cid:132) osavaltioissa, on jo Saksan j(cid:132)lkeenp(cid:132)in toimittaman laskentamene- telm(cid:132)n perusteella syyt(cid:132) pel(cid:132)t(cid:132) 35 prosentin rajan ylittymist(cid:132) yksitt(cid:132)isten osavaltioiden muilla kuin ep(cid:132)suotuisassa asemassa olevilla alueilla. Koska n(cid:132)m(cid:132) arvot ovat my(cid:148)s vain keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) – siis yksit- t(cid:132)isten osavaltioiden osalta – voi yksitt(cid:132)istapauksissa ilmet(cid:132) – edelleen noudattaen v(cid:132)h(cid:132)n aikaa sitten j(cid:132)lkeenp(cid:132)in toimitettua laskentatapaa – aivan huomattaviakin 35 prosentin rajan ylityksi(cid:132). Lis(cid:132)ksi on olemassa hyvin huomattavia ep(cid:132)ilyksi(cid:132) siit(cid:132), kuinka p(cid:132)tevi(cid:132) Saksan j(cid:132)lkik(cid:132)teen toimittamat laskentamenetelm(cid:132)t ovat. Komissio my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) tosin nimenomaan sen, ett(cid:132) puheena olevia maatalous- maita koskevat rasitteet (20 vuoden myyntikielto, peruutusoikeus, jos maa muutetaan rakennusmaaksi) ovat omiaan jonkin verran alentamaan n(cid:132)iden maa- alueiden markkina-arvoa. Saksan j(cid:132)lkik(cid:132)teen toimitta- missa laskentamenetelmiss(cid:132) on taas se puute, ett(cid:132) niiss(cid:132) oletetaan, ettei etuoikeutettu maanosto tuota maanviljelij(cid:132)lle koko 20 vuoden myyntikiellon voimassaoloaikana mink(cid:132)(cid:132)nlaista ”lis(cid:132)arvoa”. Kuten asianosaiset ovat kuitenkin aivan oikeutetusti esitt(cid:132)- ei m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikainen myyntikielto tavallisesti neet, 24. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 107/47 ”h(cid:132)iritse” pitk(cid:132)aikaista vuokralaista. H(cid:132)nell(cid:132) ei joka tapauksessa yleens(cid:132) ole pitk(cid:132)aikaisen vuokrasopi- muksen vuoksi t(cid:132)n(cid:132) aikana mink(cid:132)(cid:132)nlaista myyntiai- komusta eik(cid:132) -tarvetta. Komission mielest(cid:132) olisi siksi oikeudenmukaisempaa pit(cid:132)(cid:132) periaatteessa l(cid:132)ht(cid:148)kohtana Saksan edell(cid:132) maini- tussa kirjeess(cid:132) nimenomaan mainitsemaa tukivastaa- vuutta, joka on keskim(cid:132)(cid:132)rin 55,5 prosenttia ja jota voi mahdollisesti alentaa keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isell(cid:132) myynti- tai peruutuskertoimella. T(cid:132)t(cid:132) myynti- tai peruutusker- rointa (eli keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) myytyjen maatalousmaa- alueiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) 20 vuoden aikana tai alueiden muut- tamisia rakennusmaaksi) Saksa ei ole ilmoittanut. Siksi komissiolla ei ole tosiasioita, joihin perustuen Saksan yksitt(cid:132)isten osavaltioiden osalta nimenomai- sesti ilmoittamat tukivastaavuudet (Brandenburg 64,2 prosenttia, Sachsen 61,9 prosenttia, Sachsen-Anhalt 61,3 prosenttia, Th(cid:129)ringen 59,4 prosenttia, Mecklen- burg-Vorpommern 47,7 prosenttia) pysyv(cid:132)t komis- sion asettaman 35 prosentin rajan sis(cid:132)ll(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) on lis(cid:132)peruste sille, ett(cid:132) maanhankintaohjelmaa ei ole toistaiseksi (1) voitu katsoa komission politiikan mukaiseksi silt(cid:132) osin, kun kysymyksess(cid:132) on edell(cid:132) kuvattu tuki-intensiteetin yl(cid:132)raja. N(cid:132)ist(cid:132) syist(cid:132) komissio ei voi my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) vapautusta EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Koska tutkimuksen kohteena olevalla tukij(cid:132)rjestelyll(cid:132) ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n tavoitella mit(cid:132)(cid:132)n muuta EY:n perusta- missopimuksen 92 artiklan 2 (2) ja 3 kohdassa mainittua tarkoitusta, komission on p(cid:132)(cid:132)telt(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) kyseist(cid:132) toimenpidett(cid:132) ei voida katsoa soveltuvaksi yhteismarkkinoille. VIII Komissio toteaa lopuksi, ett(cid:132) tuen my(cid:148)nt(cid:132)ess(cid:132)(cid:132)n Saksa on rikkonut EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa. Kaikki laittomasti my(cid:148)nnetyt tuet on peritt(cid:132)v(cid:132) edunsaa- takaisin taloudellisen tilanteen palauttamiseksi jalta ennalleen vastaamaan ilman kyseist(cid:132) tukea vallinnutta tilannetta. Takaisinmaksu tapahtuu Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti ja siin(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) menettelyj(cid:132) noudattaen korkoineen, joka perit(cid:132)(cid:132)n tuen my(cid:148)nt(cid:132)misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lukien ja aluetukien arvioinnin perusteena k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)n viitekoron suuruisena. (1) Tuki-intensiteetin yl(cid:132)rajoja prosenttia) ep(cid:132)suotuisassa asemassa olevien ja mets(cid:132)alueiden hankkimiseen alueiden (75 my(cid:148)nnett(cid:132)vien tukien osalta (100 prosenttia) on ilmeisesti noudatettu. (2) Mukaan lukien b alakohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty vapautus muiden poik- keuksellisten tapahtumien vuoksi. Saksan on n(cid:132)in ollen peritt(cid:132)v(cid:132) takaisin maanhankintaoh- jelman yhteydess(cid:132) my(cid:148)nnetyt tuet, joiden edellytyksen(cid:132) on kotipaikka 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 tai jotka ylitt(cid:132)v(cid:132)t asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaisen muilla kuin ep(cid:132)suo- tuisassa asemassa olevilla alueilla sovellettavan maatalous- maan tuki-intensiteetin yl(cid:132)rajan 35 prosenttia. Saksan on kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksi antamisesta ilmoitettava komissiolle, mihin toimenpitei- siin se on ryhtynyt p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamiseksi. ON TEHNYT SEURAAVAN P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Saksan tasaussuorituslain 3 pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detty maanhan- kintaohjelma ei sis(cid:132)ll(cid:132) tukia, jos toimenpiteet ovat vain korvaus valtiovallan toimesta toteutetuista takavarikoin- takavarikoinnin kaltaisista toimenpiteist(cid:132) ja neista tai samansuuruisia kuin kyseisist(cid:132) my(cid:148)nnetyt edut ovat j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t toimenpiteist(cid:132) aiheutuneet omaisuusvahingot niiden alle. tai 2 artikla Tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, jos niiden edellytyk- sen(cid:132) ei ole kotipaikka kyseisell(cid:132) paikalla 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) loka- kuuta 1990 ja jos niiss(cid:132) noudatetaan asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaista muilla kuin ep(cid:132)suotuisassa asemassa olevilla alueilla sovellettavaa maatalousmaan tuki-intensi- teetin 35 prosentin yl(cid:132)rajaa. Tuet, joiden edellytyksen(cid:132) on kotipaikka kyseisell(cid:132) paikalla 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1990 ja tuet, joiden intensi- teetti ylitt(cid:132)(cid:132) asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaisen muilla kuin ep(cid:132)suotuisassa asemassa olevilla alueilla maatalous- maahan sovellettavan 35 prosentin yl(cid:132)rajan, eiv(cid:132)t sovellu yhteismarkkinoille. Saksan on peruutettava toisessa kohdassa mainitut tuet eik(cid:132) se saa en(cid:132)(cid:132) my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) niit(cid:132). 3 artikla Saksa perii 2 artiklan toisen kohdan mukaisesti my(cid:148)n- netyt tuet takaisin kahden kuukauden kuluessa. Takaisin- maksu tapahtuu Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti ja siin(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) menettelyj(cid:132) noudattaen korkoineen, joka peri- t(cid:132)(cid:132)n tuen my(cid:148)nt(cid:132)misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lukien ja aluetukien arvi- oinnin perusteena k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)n viitekoron suuruisena. 4 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksi antamisesta, mihin toimenpiteisiin t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamiseksi on ryhdytty. L 107/48 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 4. 1999 T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 5 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen