title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto 'Sosiaalialan toimintaohjelma vuosiksi 1998-2000'"

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European social policy
cooperation policy
local authority
regional authority
social change

text: C 93/56 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto ‘Sosiaalialan toimintaohjelma vuosiksi 1998–2000‘” ALUEIDEN KOMITEA, joka (1999/C 93/09) ottaa huomioon komission tiedonannon ”Sosiaalialan toimintaohjelma vuosiksi 1998–2000” KOM(1998) 259 lopull. , ottaa huomioon komission 5. toukokuuta 1998 perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunnan 5 ”Sosiaalipolitiikka – Kansanterveys – Kuluttajansuoja – Tutkimus – Matkailu” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 5:n marraskuun 9. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 277/98 rev, jonka esittelijä oli Martine Buron, hyväksyi 13. –14. tammikuuta 1999 pitämässään 27. täysistunnossa (tammikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto: Komission tiedonannon tarpeellisuus 1. 1. Uusi sosiaalipoliittinen vaihe Alueiden komitea katsoo, että komission tiedonanto ”Sosiaalialan toimintaohjelma vuosiksi 1998–2000” on tärkeä väline eurooppalaisen yhteiskuntamallin kehittä- misessä. Alueiden komitea on esittänyt näkemyksensä 1. 1. 1. kyseisen yhteiskuntamallin painopisteistä etenkin seu- raavissa lausunnoissaan: – ”Puolueettomien asiantuntijoiden raportti: Kansalais- ja sosiaalioikeuksien Eurooppaan”, 11. kesäkuuta 1997. – ”Keskipitkän sosiaalinen ajan (1995–1997)”, 20. syyskuuta 1995. toimintaohjelma – ”Euroopan sosiaalipolitiikka – unionin suuntaviivo- ja”, 16. marraskuuta 1994. Sosiaalinen toimintaohjelma vuosiksi 1998–2000 on erityisen tärkeä, koska se ilmentää uutta vaihetta euroop- palaisessa sosiaalipolitiikassa. 1. 1. 2. tainen näkemys, mioon: Leimallista uudelle vaiheelle on kokonaisval- jossa otetaan samanaikaisesti huo- 1. 1. 3. Uuden vaiheen ilmentymiä ovat myös aiempaa laajemmat ja vankemmat oikeudelliset perusteet, jotka johtuvat erityisesti työllisyyttä ja sosiaalipolitiikkaa koskevien lukujen liittämisestä Amsterdamin sopimuk- seen. Tunnusomaista uudelle vaiheelle on lisäksi 1. 1. 4. sosiaalipolitiikan tarkistaminen yhteisön toimintalin- joissa, onhan talouspolitiikan sekä sosiaalipolitiikan välinen vuorovaikutus lopultakin tunnustettu. Yhteis- neuvostot, talous- ja raha-asiat sekä sosiaaliasiat il- mentävät tätä käytännössä. Työllisyyden suuntaviivojen vuosittainen hyväksyminen, jota täydennetään valta- kunnallisten työllisyyssuunnitelmien tarkastelemisella, enteilevät talouselämästä tuttuun monenkeskiseen val- vontaan verrattavaa menettelyä. 1. 1. 5. Uutta vaihetta leimaa niin ikään lainsäädäntä- työn kannustaminen työmarkkinaosapuolten välisin so- pimuksin, joiden ansioksi on katsottava useiden tärkei- den direktiivien hyväksyminen. 1. 2. Eurooppalainen yhteiskuntamalli: haasteita ja kii- reellisiä tehtäviä Uuteen vaiheeseen siirtyminen on osoittautunut erittäin tarpeelliseksi, kun otetaan huomioon eurooppalaisen yhteiskuntamallin lukuisat haasteet, joita komissio ko- rostaa oikeutetusti tiedonannossaan: – työllisyyden edistäminen; – aivan liian alhaisena pysyvä työllisyysaste; – syrjäytymisen vastainen ja tasa-arvoa edistävä toi- minta; – työn pikaisen uudelleenorganisoinnin ja tietoyhteis- kunnan toteuttamisen tarve; – halu ylläpitää tehokkaasti toimivan sosiaalisen suoje- lun mallia ja uudistaa sitä. – syrjäytymisilmiöiden lisääntyminen yhteiskunnassa, jonka on maailmanlaajuisesti tarkasteltuna vauras; 6. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 93/57 – väestön ikääntyminen; – yhteiskunnan pyrkimys syvempään demokratiaan ja todelliseen kansalaisvuoropuheluun. 1. 3. Nykyisin on lisäksi yhä selvempää, että talouden kilpailukyvyn ja yhteiskuntamallin välille syntyy mm. seuraavia jännitteitä: talousarvion rajoitukset ja tulon- siirrot (eläkkeet, avustukset), työn kustannukset ja vähimmäispalkka, työelämän joustot ja työsuhdeturva. Euroopan on kehitettävä yhteiskuntamalliaan, jottei näistä jännitteistä muodostu perustavanlaatuisia ristirii- toja. Kehittämisellä on kiire: syrjäytymisilmiöt voimistu- vat kaupungeissa synnyttäen usein rasismia ja kuiluja eri yhteisöjen välille, työelämästä syrjäytyneiden määrä kasvaa, avustus- ja eläkejärjestelmät toimivat äärirajoil- laan. Kehittäminen on vaikeaa etenkin Euroopan valtioi- den kaikilla hallintotasoilla (valtakunnallisella, alueelli- sella ja paikallisella) vaikuttavien budjettirajoitusten vuoksi, tunnustavat kehittämisen välttämättömyyden. vaikka kaikki 1. 4. Alueiden komitea on vakuuttunut, että euroop- palainen yhteiskuntamalli on sopeutettava muutoksiin, ja ne on kyettävä ennakoimaan. Asiaa on näin ollen välttämätöntä lähestyä Euroopan tasolla, jotta taataan sosiaaliset vähimmäisnormit ja unionin sosiaalinen yh- teenkuuluvuus – joka sitä paitsi on sen taloudellisen elinvoimaisuuden edellytys. 1. 5. Paikallis- ja alueviranomaisten rooli suurissa muu- toksissa Asia koskee kaikkia julkishallinnon tasoja (unioni, jäsenvaltiot, alueet ja paikallisviranomaiset) ja Euroo- pan komissiolla on siinä tärkeä yhteensovittajan ja liikkeellepanijan rooli. Vaikka jäsenvaltiot vastaavatkin maansa sosiaalipolitiikasta, paikallis- ja alueviranomai- set joutuvat ensimmäisinä tekemisiin sitä koskevien muutosten kanssa. Muutokset saavat nimittäin alkunsa paikallistasolla ja ne ilmenevät jollakin alueella, jolloin alueviranomaisten täytyy vastata niiden seurauksista ja hallita ne. Huolimatta määrärahojen riittämättömyy- destä uusien tehtävien hoitamiseen paikallisviranomai- set ovat osoittaneet kykynsä mukautua tilanteeseen: ne ohjailevat talouskehitystä työllisyyden edistämiseksi, ne takaavat sosiaalisen integraation ja nykyaikaistavat palveluitaan turvatakseen alueellisen yhteenkuuluvuu- den. Kysymys on itse asiassa läheisyysperiaatteen joka- päiväisestä toteuttamisesta. Tämän periaatteen mukaan alue- ja paikallisviranomaiset tulee saada mukaan suun- nittelemaan eurooppalaista sosiaalipolitiikkaa ja anta- maan panoksensa ratkaisujen etsimiseksi heidän arki- päivän ongelmiinsa. Etenkin kaikkein pienimpien paik- kakuntien viranomaiset ovat jälleen kerran osoittaneet, että ne tuntevat hyvin alueensa kehitysvaatimukset sekä lisäksi sosiaaliset keinot ja toimet, joilla nämä vaatimukset voidaan onnistuneesti täyttää. Tämä edel- lyttää alueviranomaisten toimivallan ja toimintamah- dollisuuksien tuntemuksen lisäämistä (soveltuvin tilas- tollisin välinein) tiedonannossa esitellyillä toimialoilla ja suhteuttamista Euroopan unionissa vallitseviin hallin- torakenteisiin yleensä. Alueiden komitea korostaa lisäksi, että valtion 1. 6. viranomaisten ja unionin on syytä antaa alueyhteisöjen työllisyyttä edistäville ja syrjäytymistä estäville toimille riittävästi rahoitustukea. Alueiden komitea tekee komission tiedonannosta seu- raavat yksityiskohtaiset huomiot: 2. Uudistuksen perusta Komissio tähdentää oikeutetusti, että unionin sosiaali- politiikalla on nykyisin aiempaa tukevampi perusta ja uudistumisensa valmistelemisen mahdollistava väline- kirjo: aiempaa laajempi oikeusperusta perustamissopi- muksissa, uusien säädösehdotusten hyväksyminen, aiempaa tehokkaampi työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ja laajempi sosiaalipoliittinen keskustelu. Sosiaalipolitiikan uudistaminen on siis aloitettava yhtai- kaisesti unionin perustasta havainnollisin, kokonaisuu- den mukaan huolellisesti yhteen sovitetuin toimin. 2. 1. Yhteisön lainsäädäntö: Amsterdamin sopimuksen ratifiointi Lainsäädännön ensimmäinen osa on Amsterdamin sopi- mus. Alueiden komitea muistuttaa, että tiettyjen alojen toimia on välttämätöntä suunnitella jo nyt odoteltaessa, että jäsenvaltiot ratifioivat sopimuksen. Näin on tehty työllisyyspolitiikan alalla. Amsterdamin sopimuksen 95 artiklan ja siihen liittyvän julistuksen perusteella on – jäsenvaltioiden toimivaltaa kunnioittaen – syytä ehdottaa toimia vammaisten tilanteen parantamiseksi. 2. 2. Lainsäädäntätyön jatkaminen Lainsäädännön toisen osan muodostavat komission hyväksymät tai ehdottamat direktiivit, jotka koskevat terveyttä ja turvallisuutta, työoloja ja tasa-arvoa. Yritys- neuvostoja, vanhempainlomaa tai epätyypillistä työtä koskevat tuoreimmat direktiivit osoittavat, että komis- sion, neuvoston ja Euroopan parlamentin lainsäädäntö- toimet ovat välttämättömiä sosiaalisten vähimmäisstan- C 93/58 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 dardien perustan vahvistamiseksi, aivan kuten komissio korostaakin. Alueiden komitea kehottaa komissiota toteuttamaan varsinkin tiedonannon liitteessä 2 mainitut toimet. Toimia on syytä jatkaa varsinkin eurooppalais- ten työmarkkinaosapuolten välisessä vuoropuhelussa. – paikallisten ja alueellisten julkispalveluiden takaajina. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat valmiita huolehti- maan näistä vastuualueista, mikäli he saavat niihin vaadittavat varat. 2. 3. Ohjelma Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission työohjelman toteuttamiseen. Se muistuttaa, että näillä strategisilla aloitteilla on vaikutuksia paikallisiin ja alueyhteisöihin ja toivoo, että siltä pyydetään ohjelma- kokonaisuudesta lausunto. 2. 4. Sosiaalipoliittinen keskustelu Alueiden komitea tukee ajatusta, jonka mukaan euroop- palaisessa sosiaalipolitiikassa tulee ottaa huomioon mm. väestörakenteen suuntaukset, sosiaalinen suojelu ja rasisminvastainen toiminta. Sosiaalipolitiikkaa on ehdottomasti käsiteltävä kokonaisuutena ja osana yh- teisön politiikkoja. Tätä integraatiota ei ole syytä rajoittaa esimerkiksi vain tasa-arvoon: yhteisön politiikkojen ”sosiaaliosuus” on otettava järjestelmällisesti huomioon. 3. Muuttuvan maailman haasteisiin vastaaminen Työelämän kehitykseen liittyvät muutokset vaikuttavat suurelta osin usein erittäin raskaasti paikallisviranomai- siin, jotka joutuvat kohtaamaan kriisitilanteita (yritys- toiminnan lakkauttamiset, työmarkkinoiden vajaatoi- minta, syrjäytyminen). Niiden on kokeiltava taukoamat- ta uusia ratkaisuja alueensa varjelemiseksi. Vaikka valtiot hallinnoivatkin useita sosiaalipolitiikan osa- aloja, alueyhteisöillä on alati voimistuva rooli: – työnantajina; – sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisijöinä; – alueidensa taloudellisen toiminnan ohjailijoina; – sosiaalipalvelujen tarjoajina; 3. 1. Varsinainen sosiaaliala: Paikallisyhteisön erityis- asema palvelujen tarjoajana Työttömyys on tärkein haaste: edelleen liian heikko työllisyysaste aiheutuu usein hyvin monista syistä. Am- mattitaidon puute on erityisen huolestuttava työttömyy- den syy. Lisäksi työpaikan menettäminen tai työmarkki- noiden ulkopuolelle jääminen synnyttää syrjäytymistä, köyhyyttä ja koulutuksen mukauttamistarvetta. Vaikka alueyhteisöillä onkin vain vähän talouspoliittista liikku- mavaraa, niillä on tukiroolinsa yritysten kehittämisessä, miesten ja naisten koulutuksessa ja ammattikoulutuk- sessa, ja niiden tulee varmistaa palvelut kansalaisille (sosiaaliavustukset, asuminen, terveyspalvelut, yhteis- kunnallinen ja kansalaisintegraatio). Tehtävänsä hoi- taakseen niiden on nykyaikaistettava hallintoaan. Työmuodot 3. 2. ja työn organisointi muuttuvat: mikäli muutokset valmistellaan neuvotteluteitse ja tur- vallisuutta silmällä pitäen, mukautuvuus ja joustavuus voidaan ottaa niissä huomioon. Valtioiden avustuspolitiikat eivät tehoa sosiaali- 3. 3. seen syrjäytymiseen, joka vaarantaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin. Paikallis- ja aluetasolla on kokeiltava uusia syrjäytymisenvastaisia toimintamuotoja. Kokeilu- jen tulee ruokkia keskustelua sosiaalipolitiikan uudista- misesta valtioiden ja Euroopan tasolla. Alueiden komitea korostaa kyseisillä aloilla ole- 3. 4. vien toimivaltuuksien ja toimintamuotojen luetteloimi- sen tärkeyttä sekä kehottaa jäsenvaltioita ja neuvostoa valvomaan, että paikallis- ja alueviranomaisten osalli- suus näihin politiikkoihin otetaan kokonaisuudessaan huomioon. Tämä erittely on välttämätöntä, jotta Euroo- pan unioni voi ottaa rakennerahastojen seuraavassa uudistuksessa huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen sosiaalialalla käynnistämät toimet. – terveys- ja turvallisuusasioista vastaavina tahoina; – kansalaisten demokraattisesta osallisuudesta vastaa- vina tahoina; 3. 5. Kilpailupolitiikan kohdalla alueiden komitea ke- hottaa komissiota valvomaan, etteivät kilpailupolitiikka (alueellisten tai valtion tukien myöntämisen valvonta) ja työllisyyden edistäminen joudu ristiriitaan keskenään. 6. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 93/59 3. 6. Tilastotietojen ja osoittimien tarve Toimivaltuuksiensa ja kansalaisläheisyytensä perusteel- la useista sosiaalipolitiikan osa-aloista vastaavilta pai- kallisyhteisöiltä puuttuu osoittimia ja tilastotietoja alu- eidensa sosiaali- ja väestötietojen tai toimiensa vaikutuk- sien arvioimiseksi. Lisäksi yhteisön toimielimet tarvitse- vat paikallistason osoittimia arvioidakseen koheesiopo- litiikkaa, taajamapolitiikkoja, rakennerahastojen vaiku- tuksia ja laajentaakseen Euroopan aluekehityssuunnitel- maa (ESDP) koskevaa keskustelua. On syytä pyrkiä yhdistämään tämä tehtävä EU:n tilastotoimintoihin, jotta alue- ja paikallisyhteisöt välttyvät suhteettomilta kuluilta. Alueiden komitea ehdottaa, että nämä osoittimet kehi- tetään paikallis- tai aluetasolla (NUTS II tai III). unioniin on ennakoitava, jotta voidaan ottaa etukäteen huomioon tiettyjä vaikutuksia, kuten työkustannusten, sosiaalisen suojelun ja työolojen erilaisuus. Tällaisten seikkojen nopea yhteensovittaminen on mahdotonta, joten on ensiarvoisen tärkeää auttaa näitä maita valmis- telemaan tarvittavia mukautuksia jo nyt, jotta huomisen Eurooppa pysyy yhtenäisenä. 3. 10. Tulevien AK:hon jäsenmaiden ottaminen mukaan Vaikka kyseisten maiden paikallis- ja aluehallinto ei olekaan tällä hetkellä kovin kehittynyt, niillä on alueiden komitean mielestä olennainen asema liittymisproses- sissa, koska ne ovat lähellä kansalaisia. Alueiden komitea ehdottaa, että unioni antaa tulevien jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisille komitean tarkkailijajäse- nyyden, jotta ne saavat mahdollisuuden ottaa aktiivisesti osaa unionin laajenemisprosessiin. 3. 7. Euroopan kokonaisvaltainen rakentaminen: Ta- lous- ja sosiaalipolitiikan välinen integraatio 3. 11. Kokemusten vaihto Eurooppa on rahaliitollaan saattamassa sisämarkkinoi- densa integraatiota päätökseen. Vaikka talouden vaateet ovatkin ensisijaisia, sosiaaliasioita ei tule missään ta- pauksessa erottaa niistä, ja talouden ja sosiaalipolitiikan välinen vuorovaikutus on otettava huomioon. Komissio, jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset tarvitse- vat keinoja arvioidakseen limittäisyyttään. Niiden tulee myös keskustella ja vaihtaa kokemuksia varmistaakseen talous- ja sosiaalipolitiikan yhteensovittamisen kaikilla tasoilla. 3. 8. Väestörakennetta koskevat tiedot Komissio korostaa oikeutetusti kyseisen ongelman suur- uutta. Väestönkehitys heijastuu nyt ja tulevaisuudessa yhä enemmän työllisyys- ja sosiaaliturvajärjestelmiin, mutta myös asutukseen, terveydenhuoltoon ja väestölle tarjottaviin palveluihin. Nämä alat kuuluvat paikallisyh- teisöjen toimialaan. Vaikka ne merkitsevätkin investoin- tien kasvua, ne voivat myös luoda työpaikkoja. Alueiden komitea toivoo lisäksi, että helpotetaan erityi- sistä aiheista saatujen kokemusten vaihtamista tulevien jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten kanssa. Komitea esittää, että niille ehdotetaan Phare-ohjelman uudellee- jotta ohjelmaan voidaan liittää sisältää narviointia, myös sosiaalipolitiikkaa käsittelevä osuus. 4. Seuraavat vaiheet: muutos ensi sijalle Alueiden komitea tukee komission esittämiä tavoitteita, joiden mukaan sosiaalinen edistys on yhdistettävä talou- den edistämiseen. Ajatus elintasosta on keskeinen ja siihen täytyy kuulua elämänlaadun, yhdenvertaisuuden sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kunnioittaminen. Vaikka seikka, työllisyys onkin erittäin tärkeä pelkästään sen avulla ei toteuteta osallisuutta edistävää yhteiskuntaa. Integraatio, terveys ja elämänlaatuhan (asuminen, liikennevälineet, koulutus) vain helpottavat työllistymistä. Paikallis- ja alueviranomaisilla on näissä oloissa olennainen asema. 4. 1. Välineet: Kumppanuus 3. 9. Unionin laajeneminen Paikallistaso luonnollisena kumppanuustasona ja kump- panuuden rakentaminen Eurooppalaisen yhteiskuntamallin uudistamisessa on otettava huomioon unionin laajeneminen. Yhteisön lainsäädännön siirtäminen osaksi kansallista lainsää- däntöä on tuleville jäsenvaltioille EU:n jäsenyyden ehdo- ton edellytys. Tulevilla jäsenvaltioilla on huomattavasti nykyisten jäsenmaiden talous-, yhteiskuntaja väestöra- kenteista poikkeavia rakenteita. Maiden liittymistä Komissio tähdentää, että kumppanuus on Euroopan sosiaalipolitiikan uudistamisen ensisijainen väline. Alu- eiden komitea on tämän näkemyksen kannalla. Komissio toivoo, että kumppanuus poliittisine, työmarkkinaosa- puolten välisine ja kansalaisvuoropuheluineen tarjoaa mahdollisuuden syventää sosiaalipoliittista keskustelua. Alueiden komitea korostaa, että tätä vuoropuhelua C 93/60 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 käydään ennen kaikkea aluetasolla. Politiikan, talous- elämän ja työmarkkinoiden osapuolet voivat kokoontua paikallis- ja aluetasolla määrittääkseen yhteisiä strate- gioita ja päästäkseen poliittiseen yhteisymmärrykseen. den komitea korostaa myös, että paikallisyhteisöille tarkoitetut ja etenkin työllisyysalan kokeiluohjelmat tarvitsevat tukea. On välttämätöntä, että alueyhteisöt pääsevät yksinkertaisin hallintomuodollisuuksin osalli- siksi rahoituksesta. 4. 2. On myös otettava huomioon uudet osatekijät: Euroopan kansalaisuuden ajatuksen herääminen ja pyr- kimys kansalaisvuoropuheluun, joka täydentää sosiaali- dialogia, jolla on jo paikkansa institutionaalisessa järjes- telmässä. 4. 7. Suunnitellut toimet Työllisyys 4. 3. Kansalaisvuoropuhelu yhteisistä ja hyväksytyistä aiheista on tehokkainta paikallistasolla. Paikallis- ja alueyhteisöt ovat tärkeimpiä kumppaneita sekä työlli- syyspolitiikkojen että osallisuutta edistävän yhteiskun- nan näkökulmasta. 4. 4. Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä sii- hen, että komissio on lujittanut rakennerahastojen kumppanuusperiaatetta ja ehdottaa, että samaa periaa- tetta sovelletaan Euroopan sosiaalipolitiikan tulevai- suutta pohdittaessa. Paikallis- ja alueviranomaisten tulee saada kokemuksensa perusteella ottaa osaa heitä itseään koskevan politiikan valmistelemiseen, toteuttamiseen ja arviointiin komission koordinoimissa ohjelmissa. * P a i k a l l i s v i r a n o m a i s t e n l i i t t ä m i n e n v a l t a k u n n a l l i s i i n t o i m i n t a o h j e l m i i n j a n i i d e n a r v i o i n t i i n Komissio korostaa, että unionin päättämä työllisyyspoli- tiikkojen yhdistäminen toisiinsa on taloudellisen ja rahallisen lähentymisen välttämätön täydennys. Lähen- tyminen toteutetaan kunkin jäsenvaltion laatimien valta- kunnallisten työllisyysohjelmien avulla. Komissio koros- taa tiedonannossaan, että on tärkeää kytkeä aluetahot mukaan. Alueiden komitea painottaa erityisesti tätä seikkaa. Vuoden 1998 valtakunnallisista työllisyyden toimintaohjelmista ilmenee, että paikallis- ja alueyh- teisöjä on kuultu vain hyvin harvoin ohjelmien valmiste- luvaiheessa, vaikka niillä onkin avainasema työllisyys- asioissa, ja että ne on otettu mukaan ohjelmien toteutta- miseen vain äärimmäisen harvoin. 4. 5. Kokemusten vaihdon foorumeiden perustaminen Komissio on perustanut työryhmiä, joiden tavoitteet koskevat suoraan paikallis- ja alueviranomaisia (esimer- kiksi teollisuuden rakennemuutosten ennakoiminen). Alueiden komitea muistuttaa, että paikallis- ja aluevira- nomaiset on liian usein jätetty vastaavien keskustelujen ulkopuolelle ja haluaa päästä tulevaisuudessa mukaan näihin ryhmiin sekä mukaan komission tiedonannossa mainittuihin ”säännöllisiin keskusteluihin”. Alueiden komitea toivoo erityisesti saavansa osallistua entiseen tapaan seuraaviinkin Euroopan sosiaalipoliittisiin foo- rumeihin, jotka on tarkoitus valmistella yhdessä paikal- lis- ja alueviranomaisten kanssa. Ne otettaneen myös mukaan unionin tulevien puheenjohtajamaiden mahdol- lisesti järjestämiin sosiaalipoliittisiin keskusteluihin. 4. 6. Helpotuksia paikallisviranomaisille taloudellisen tuen saamiseksi Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti ESR:ää ja tavoite 3:a koskeviin komission ehdotuksiin. Komitea muistuttaa kuitenkin, että ”henkilöresurssiulottuvuus” edellyttää, että ohjelmointi, toimeenpano ja seuranta tehdään mahdollisimman lähellä paikallistasoa. Aluei- ja kehottaa 4. 8. Alueiden komitea esittää neuvostolle, että se otetaan mukaan työllisyyden suuntaviivojen suunnittele- miseen jäsenvaltioita liittämään paikallis- ja alueviranomaiset valtakunnallis- ten työllisyysohjelmien toteuttamiseen. Paikalliset työlli- syyspolitiikat on todella välttämätöntä yhdistää järjes- telmään siten, että ne ovat tähänastisten yksittäisten ”ensiaputoimien” sijaan osa laajaa strategiaa. painokkaasti * T o i m e t 4. 9. Komissio aikoo panna alulle uusia paikallis- ja alueyhteisöjä koskevia keskusteluja vuodesta 1998 alkaen. Alueiden komitea toivoo pääsevänsä mukaan seuraavista aiheista käytäviin keskusteluihin: 4. 9. 1. taa alueiden välisiä eroja vähentäen, unionin alueellinen yhtenäisyys. Elintaso ja työllisyysaste: elintasoa tulee paran- jotta taataan Tietojen vaihdon kehittäminen paikallistasol- 4. 9. 2. la: alueiden komitea korostaa, että tarvitaan työmarkki- noita koskevien tietojen, hyvien käytäntöjen ja innovaa- tioiden vaihtoa. Välinettä ei tule hyödyntää vain valta- kunnallisella tasolla, vaan on mahdollistettava paikallis- ten voimien vaikutusten ja tasattavien erojen mittaa- minen. 6. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 93/61 4. 9. 3. Koska innovaatiot kehitetään usein paikallista- solla, tällainen kokemusten ja tietojen vaihto-ohjelma on välttämätöntä toteuttaa paikallisesti ja/tai alueellisesti. Lisäksi yhteisöillä on tarve pystyä tulkitsemaan tietoja, jotta ne voisivat määrittää tilanteensa ja alueensa kehit- tymisen. Tiedoston on myös oltava yhtenevä rakennera- hastojen myöntämisperusteiden kanssa. 4. 9. 4. Alueiden komitea toivoo, että sitä kuullaan vaivatta alueviranomaisten ulottuville luotavan tiedos- ton toteuttamisesta. 4. 9. 5. Pimeä työ: tämäntyyppinen toiminta on risti- riidassa työntekijöiden perusoikeuksien kanssa, mutta se saattaa olla merkittävä paikallinen elinkeinotekijä tietyissä maissa. Paikallis- ja alueyhteisöillä voi kansa- laisläheisyytensä ansiosta olla suuri merkitys pimeän työn tunnistamisessa ja asianomaisten työntekijöiden, etenkin heikoimmassa asemassa olevien ryhmien sopeut- tamisessa takaisin työmarkkinoille. Paikallis- ja aluevi- ranomaiset voivat kiistämättä olla arvokkaita liittolaisia lapsityön vastaisessa toiminnassa. 4. 9. 6. Yrittäjyyden kannustaminen: alueiden komitea korostaa alueyhteisöjen tuen merkitystä pk-yritysten perustamiselle. 4. 9. 7. Julkisten työvoimapalveluiden nykyaikaista- minen: käytäntöjen tarkastelu osoittaa, että hajautetut palvelut ovat keskitettyjä tehokkaampia, sillä ne ovat lähempänä työnhakijoiden ja yritysten tarpeita. Paikal- lis- ja alueyhteisöt on liitettävä näihin nykyaikaistamis- prosesseihin. Koulutus- ja jatkokoulutusohjelmien nykyai- 4. 10. kaistaminen: alueviranomaiset osallistuvat toimival- tuuksiensa mukaan uusiin yhteisöohjelmiin, ja ne tulee ottaa mukaan niiden valmistelemiseen. 4. 10. 1. Yrittäjyyshenki, sopeuttaminen ja koulutus: talouskehitykselle virikkeitä antavat alueyhteisöt ke- hittävät jo paikallisiin erityispiirteisiin mukautettuja palveluita (mm. liikekeskuksia ja yhteisiä hallintopalve- luita), joilla tuetaan yritysten perustamista. Yhteistyössä alueensa yritysten kanssa ne voivat myös tunnistaa työvoiman jatko- ja uudelleenkoulutustarpeet. Alueiden komitea toivoo, että tämä yksityissektorin ja paikallisvi- ranomaisten välinen vuoropuhelu otetaan huomioon rakennerahastojen tulevassa tavoitteessa 3 henkilöre- surssien sopeuttamisen yhteydessä. 4. 10. 2. Tasa-arvo: alueviranomaisilla on roolinsa tässä asiassa, koska ne tarjoavat tasa-arvon mahdollista- via palveluita, esim. hoitopaikkoja lapsille ja huolletta- ville henkilöille sekä vammaisten liikkuvuutta edistäviä palveluita. Ne toteuttavat vaikeuksille alttiisiin (mm. nuoret, naiset ja pitkäaikaistyöttömät) kohdistettavia tukitoimia. Heidän kokemuksensa on syytä ottaa huo- mioon laadittaessa eurooppalaisia ohjelmia. 4. 10. 3. Perhe-elämä: työllisyysstrategioita, joissa ote- taan huomioon perhe-elämä ja perherakenteiden muut- tuminen, voidaan laatia ainoastaan toimimalla lähei- sessä yhteistyössä palvelu- ja hoitorakenteista vastaavien paikallisyhteisöjen kanssa ja ottamalla huomioon ikään- tyvän väestön tarvitsemat palvelut. 4. 10. 4. Vapaa liikkuvuus: etenkin rajaseutujen pai- kallis- ja alueviranomaisten on välttämättä tehtävä yhteistyötä tässäkin asiassa voidakseen ryhtyä kokeilu- hankkeisiin. 4. 11. Työelämän muutokset Paikalliset kehittämistoimet: tällaiset uudista- 4. 9. 8. vat työllisyyden parannustoimet ovat työpaikkojen luo- misen perusta Euroopassa. Jotkut toimet kohdistuvat osuus- ja yhteisötalouteen, toiset taas suunnataan suo- raan liikealalle. Komission tulevaisuudentutkimuksen yksikkö on analysoinut kyseisiä käytäntöjä. Alueiden komitea ilmaisee tukevansa kyseistä toimintaa ja suosit- taa, että komissio jatkaa tällä saralla, ja että tuloksista ja mahdollisimman monen välitetään tietoa laajalti Internet-sivuilla). alueyhteisön ulottuville (erityisesti Alueiden komitea toivoo lisäksi, että komissio tukee jatkossakin alueellisia työllisyyssopimuksia. Se tähden- tää jälleen, että alue- ja paikallisviranomaisilla on oltava käytettävissään riittävä henkilöstö ja rahoitus näiden uudistustoimien toteuttamiseen, ja että rakennerahas- toista on tuettava laajalti paikallista kehittämistä. 4. 11. 1. T y ö m a r k k i n a o s a p u o l t e n v ä l i s e n v u o r o p u h e l u n k e h i t t ä m i n e n Alueiden komitea suosittaa, että yhteiskuntasopimuksen ja demokratian perustasolla toimiville paikallisja aluevi- ranomaisille annettaisiin tulevaisuudessa aktiivinen asema työmarkkinaosapuolten välisessä vuoropuhe- lussa. 4. 11. 2. Koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat merkittäviä työnantajia, alueiden komitea tukee elimiä, jotka osallistuvat työmarkkinaosapuolten väliseen ala- kohtaiseen vuoropuheluun ja edistävät sitä. Komitea C 93/62 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 toivoo, että alueyhteisöjen työnantajat voidaan ottaa mukaan eurooppalaisen työlainsäädännön laatimiseen eri maiden hallintojärjestelmiin soveltuvin tavoin. 4. 11. 7. T e r v e y s j a t u r v a l l i s u u s Tämä ongelma koskee paikallis- ja alueyhteisöjä kahdel- ta kannalta: 4. 11. 3. E t ä t y ö – työnantajina; Etätyö voi olla mahdollisuus luoda työpaikkoja perintei- sistä palvelukeskuksista kaukana oleville alueille. Etätyön kehittämistä tukeakseen alueiden komitea suo- sittaa etätyöntekijöiden suojelemista säännöin, joissa otetaan huomioon etätyön erityismerkitys kyseiselle alueelle. 4. 11. 4. M u u t o s t e n e n n a k o i m i n e n Teollisuuden rakennemuutosten ennakoiminen on rat- kaisevan tärkeää paikallis- ja alueyhteisöille. Näiden asioiden pohtiminen on ehdottoman tärkeää taloudellis- ten kriisitilanteiden ja sosiaalisen ahdingon välttämiseksi asianomaisilla alueilla. Julkisen tuen ja rakennerahasto- jen yhtenäisyysongelmaa on myös syytä tarkastella paikallisesta ja/tai alueellisesta taustasta käsin. Alueiden komitea pahoittelee, ettei sitä ole pyydetty mukaan asiaa käsittelevän korkeatasoisen asiantuntijaryhmän työskentelyn seurantaan, ja edellyttää jatkossa alueelli- sen ulottuvuuden ottamista huomioon. 4. 11. 5. T i e t o y h t e i s k u n t a j a u u d e t p a l - v e l u t Paikallis- ja alueyhteisöt ovat tekemisissä tietoyhteiskun- nan kanssa oman organisaationsa ja kansalaisille tarjo- amiensa palvelujen tasolla. Paikallisviranomaiset hallin- joilla tietoyhteiskunta vaikuttaa mer- noivat aloja, kittävästi (terveys, turvallisuus, liikenne jne. ). Niiden täytyy tehdä huomattavia ponnistuksia työntekijöidensä ja rakenteidensa mukauttamiseksi, jotta ne voivat hyödyntää tekniikkaa parhaalla mahdollisella tavalla. Paikallisviranomaisilla on lisäksi roolinsa tietoyhteis- kunnan palvelujen ulottamisessa kaikille kansalaisille. Niiden täytyy toimia tasapainottajina teollisuuden kehi- tyksen ja kansalaisten tarpeiden välissä, jotta tietotek- niikkaan perehtyneiden ja sen ulottumattomissa olevien välisen kuilun syveneminen voidaan estää. Alueiden komitea tähdentää, että uusi tekniik- 4. 11. 6. ka muuttaa kansalaisen ja heidän aluehallintonsa de- mokraattista suhdetta ja synnyttää uusia demokraattisen osallistumisen muotoja. Alueiden komitea toivoo, että alueviranomaisten käyttöön toimitetaan varoja ja asian- tuntemusta erityisohjelmien ja rakennerahastojen yhtey- dessä. – ympäristöstään vastaavina tahoina. Sen vuoksi on tärkeää, että ympäristöä, terveyttä ja turvallisuutta koskevat direktiivit ovat yhdensuuntaisia. 4. 12. Integraatioon perustuva yhteiskunta Paikallisyhteisöjen on välttämättä ryhdyttävä toimiin tällä alalla, joka edellyttää yksilöllisen seurannan mah- dollistavaa ruohonjuuritason toimintaa, lähimpänä kan- joiden korvaamatonta salaista. ”Julkiset” politiikat, roolia komissio oikeutetusti painottaa, ovat suurelta osin paikallisia, alueellisia tai taajamakohtaisia, vaikka ne olisivatkin osa sosiaalisen suojelun valtakunnallisia järjestelmiä. Sosiaalinen suojelu 4. 13. Käytäntöjä koskeva mielipiteiden vaihto Arvioitaessa sosiaalisen suojelun järjestelmien lähentä- misessä tapahtunutta kehitystä olisi toivottavaa voida hyödyntää vertailevia arvioita paikallistasojen asemasta näissä järjestelmissä (rahoitus, toteutus). 4. 14. Palkattoman työn mahdollisuuksien helpotta- minen Yrityksen perustaminen on esimerkiksi Yhdysvaltoihin verrattuna toistaiseksi vähän hyödynnetty keino luoda työpaikkoja Eurooppaan. Palkkatyöhön verrattuna sii- hen liittyvä sosiaalisen suojelun epävarmuus lienee tässä suurimpia jarruttavia tekijöitä. Paikallis- ja alueyhteisöt avustavat uusia yrittäjiä. Alueiden komitea ehdottaa, että jäsenvaltiot ja komissio pohtivat yritysten perusta- mista edistävien toimien yhteydessä siirtymistä palkatto- maan työhön. Komitea tähdentää mikroyritysten perus- tamisen elinvoimaista merkitystä epäsuotuisilla maaseu- tualueilla, taantuvissa taajamissa ja vaikeuksille alttiiden väestönosien (mm. naiset ja nuoret) kannalta. Alueiden komitea ehdottaa tässäkin yhteydessä, että tutkittaisiin, miten osuus- ja yhteisötalouden piiriin kuuluvia yrityksiä voidaan tukea, ja että kyseisten yritysten osakkaita ei kohdeltaisi syrjivästi itsenäistä työtä tekeviin työnteki- jöihin verrattuna. 6. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 93/63 4. 15. Väestörakenteen suuntaukset 4. 21. Kansanterveys Alueiden komitea ottaa huomioon väestörakenteen ke- hittymisen ja väestön muuttamisen merkityksen paikka- kunnille (tietyt alueet viehättävät ikääntyneitä) ja toivoo pääsevänsä osallistumaan komission aiheesta käyviin pohdintoihin. Komission on syytä ottaa komitean aluenäkökulma huomioon. Paikallis- ja alueyhteisöiden täytyy vastata tiettyjen muutosten seurauksista (väestön ikääntyminen) ja nii- den on ryhdyttävä toimiin niistä selviytyäkseen. Paikal- lis- ja aluetasolla tarvitaan tätäkin alaa koskevia tilasto- tietoja. Hyvien käytäntöjen vaihtaminen Euroopan ta- solla auttaa lisäksi löytämään uudistavia ja sovelletta- vissa olevia käytäntöjä. 4. 16. Liikkuvuus ja eläke 5. Ulkoinen näkökulma Työntekijöiden liikkuvuudella voitaneen korjata tie- tyillä aloilla vallitseva pula ammattitaitoisesta työvoi- masta. Liikkuvuutta tulee helpottaa etenkin eläkkeiden unionin sisäisellä siirrettävyydellä. Ajan kuluessa sosiaa- lisen suojelun ja verotusjärjestelmien lähentyminen suo- sii työntekijöiden liikkuvuutta. Paikallisyhteisöjen välinen kokemustenvaihto on 5. 1. eurooppalaisen yhteiskuntamallin edistämisen perusta. Sosiaalilausekkeen liittäminen Maailman kauppajär- jestön (WTO) sopimuksiin auttaisi lisäksi huomattavasti ottamaan sosiaalisen ulottuvuuden huomioon maail- manlaajuisesti. 4. 17. Mahdollisuudet integroitua paikallistasolle Alueiden komitea kannattaa komission näkemystä, joka suosittaa passiivisten integraatiotointen muuttamista aktiivisiksi toimiksi (integroituminen uudelleen työ- markkinoille, yhteiskunnan palvelut jne. ). Paikallis- ja alueyhteisöt kokeilevat jo laajalti tällaisia toimia. 4. 18. Alueiden komitea kehottaa komissiota suunnit- telemaan tiedonannossa mainitsemiaan konkreettisia toimia paikallistason toimijoiden ottamiseksi mukaan pohtimaan syrjäytymistä ehkäiseviä politiikkoja. Aluei- den komitea muistuttaa, että syrjäytymisilmiöitä esiintyy eniten kaupungeissa. Ne uhkaavat taajamien turvalli- suutta, kaupunkien yhtenäisyyttä ja kaupunkilaisuuden tunnetta. Komitea korostaa alueyhteisöjen asemaa luku- taitoa ja maahanmuuttajien integraatiota edistävässä toiminnassa. Alueiden komitea muistuttaa, että pakolaison- 4. 19. gelma koskettaa erityisesti tiettyjä Euroopan maita, ja kannattaa komission aloitetta kehittää aihetta käsitte- levä ohjelma. 4. 20. Yhdenvertaisuus Alueiden komitea on jo ilmaissut kannattavansa yhden- vertaisuutta ja taistelua syrjimättömyyden puolesta. Paikallisaloitteilla on tärkeä asema tällä alalla sosiaali- sen yhteenkuuluvuuden ja integraation varmistamiseksi eri alueilla. 5. 2. Vaikka eurooppalaista yhteiskuntamallia ei voi- tane kopioida sellaisenaan, komissio korostaa, että Eurooppa voi edistää sosiaalista kehitystä kansainväli- sesti. Yhteiskunnallista edistystä voidaan välittää komis- sion alueidenvälisin yhteistyöohjelmin. Alueiden komi- tea suosittaa, että kohta ”sosiaaliasiat” liitetään tulevaan yhteisön aloitteeseen, joka on kansainvälisen alueyhteis- työn kehys. 6. Päätelmät Alueiden komitea kannattaa komission asiakirjassaan määrittelemiä tavoitteita sekä kaavailemia toimia eu- rooppalaisen yhteiskuntamallin mukauttamiseksi talou- dellisiin ja yhteiskunnallisiin muutoksiin säilyttäen sen laadullisen tason. Alueiden komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on keskeinen asema, koska ne ovat lähellä kansalaisia ja niillä on innovaatiokykyä. Jotta paikallis- ja alueyhteisöt voisivat ottaa monipuoli- sesti ja tehokkaasti osaa eurooppalaisen yhteiskuntamal- lin tulevaisuutta koskevaan pohdiskeluun, alueiden komitea toivoo, että 6. 1. se otetaan mukaan laatimaan yhteisöllisiä työlli- syyspolitiikkoja, etenkin työllisyyttä koskevia eurooppa- laisia suuntaviivoja vuodesta 2000 alkaen, ja kehottaa jäsenvaltioita laatimaan valtakunnalliset työllisyysohjel- ja alueviranomaisten mansa yhteistyössä paikallis- kanssa 6. 2. sosiaalipoliittisesta tietokannasta, sitä kuullaan paikallis- ja aluetasolle luotavasta josta on tarkoitus C 93/64 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat työ- saada Euroopan sosiaalisen koheesion vertailemisessa ja arvioimisessa hyödynnettäviä tilastotietoja 6. 3. nantajina eurooppalaiseen sosiaalidialogiin 6. 4. alueiden komitean asema vahvistetaan sosiaali- politiikkaa koskevissa eurooppalaisissa kuulemismenet- telyissä ja etenkin, että se otetaan mukaan valmistele- maan seuraavaa Euroopan sosiaalipoliittista foorumia, jossa paikallisyhteisöjen asema otettaneen aiempaa pa- remmin huomioon Bryssel 14. tammikuuta 1999. komissio kehittää tukiohjelmia paikallis- 6. 5. ja alueyhteisöjen kehittämille työllisyyden ja sosiaalipoli- tiikan alan kokeilu- ja innovaatiohankkeille 6. 6. unionin tulevien jäsenvaltioiden alueyhteisöt ote- taan mukaan etenkin työllisyyttä koskevien yhteisön sosiaalipolitiikkojen kehittämiseen ja että ne voivat osallistua alueiden komitean työskentelyyn. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER Alueiden komitean lausunto aiheesta: – ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä”, ja – ”Alueellinen ja kunnallinen liikkumavara talouspolitiikassa ja EU:n valtiontukien valvon- nassa” ALUEIDEN KOMITEA, joka (1999/C 93/10) ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (KOM(1998) 73 lopull. – 98/0060 CNS) (1), ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamis- sopimuksen 198 c artiklan nojalla tekemän päätöksen laatia aiheesta lausunto ja antaa sen valmistelu valiokunta 6:n ”Työllisyys – Talouspolitiikka – Yhteismarkkinat – Teollisuus – Pk-yritykset” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 6:n 30. marraskuuta 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 284/98 rev. 2 (esittelijät: Edmund Stoiber ja Pedro Sanz Alonso), ottaa huomioon aiheesta ”Komission tiedonanto jäsenvaltioille aluepolitiikasta ja kilpailupoli- tiikasta – Keskittämisen ja johdonmukaisuuden lujittaminen” antamansa lausunnon CdR 236/98 fin (2), jossa alueiden komitea kiinnittää huomiota alue- ja kilpailupolitiikan välisiin ongelmiin, ja katsoo, että alueellinen talouspolitiikka on yksi Euroopan unionin ja paikallisviranomaisten keskeisiä vastuualueita, katsoo, että kilpailupolitiikka ja rehti kilpailu tarjoavat kaikille tasapuoliset toimintaedellytyk- set ja paremmat mahdollisuudet, katsoo, että ne luonteensa vuoksi samalla rajoittavat jäsenvaltioiden ja alempien hallintotasojen talouspoliittista liikkumavaraa, hyväksyi 13. –14. tammikuuta 1999 pitämässään 27. täysistunnossa (tammikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. (1) EYVL C 116, 16. 4. 1998, s. 13. (2) EYVL C 51, 22. 2. 1999, s. 16


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4113/98 von Richard CORBETT Lebensmittelhygiene: Anwendung der Richtlinie 93/43/EWG

eurovoc_concepts:
aircraft
food hygiene
food industry
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
health control
vessel

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4094/98 del Mihail PAPAYANNAKIS Rakennustyöt Nestos-joen suistossa

eurovoc_concepts:
Greece
complaint to the Commission
electrical energy
engineering structure
environmental impact
impact study
infringement procedure (EU)
project evaluation

formats: html pdf print

text: 12. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 325/55 Por ahora, y por lo que a 1999 se refiere, la Comisión no prevé adoptar ninguna iniciativa particular en relación con ninguna ciudad concreta de la Unión. (1999/C 325/068) PREGUNTA ESCRITA E-4094/98 de Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a la Comisión (14 de enero de 1999) Asunto: Obras en el delta del Nestos Como continuación a mi anterior pregunta sobre la construcción y el funcionamiento de presas en el río Nestos (E-1648/98), desearía informar a la Comisión de que, a principios de octubre de 1998, la DEI (compañía estatal griega de electricidad) interrumpió el aporte hídrico en la presa de Platanóvrisi, a resultas de lo cual se secó el cauce del río y aparecieron peces muertos, hechos que tienen repercusiones ecológicas negativas en el desfiladero y el delta del Nestos, que están protegidos por la legislación nacional, comunitaria e internacional. Mediante dicha actuación, la DEI vulnera igualmente la Decisión ministerial conjunta 16492/1996, según la cual la DEI está obligada a garantizar siempre, incluso durante el llenado de los depósitos, el caudal mínimo de 6 m3/seg a todo lo largo del río, como requisito mínimo de la obra. ¿Está la Comisión al corriente de esta información? ¿Cómo piensa intervenir ante las autoridades griegas competentes para que se atribuyan las responsabilidades al respecto? En su respuesta (26. 6. 1998) a mi anterior pregunta, afirmaba que, en el caso de constatarse infracciones, adoptará las medidas previstas por el Tratado CE (artículo 169). ¿Podría considerarse quizás que las citadas actuaciones de la DEI constituyen una infracción suficiente para poner en marcha el procedimiento de recurso ante el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (17 de marzo de 1999) Tras la presentación de una denuncia sobre las condiciones de realización de las cuatro presas de la DEI (compañía estatal griega de electricidad) en el río Nestos, la Comisión había iniciado un procedimiento de infracción contra Grecia. Como parte de la instrucción del expediente, las autoridades helenas cursaron en septiembre de 1998 un informe pormenorizado a la Comisión sobre el desarrollo de las obras y, en concreto, sobre el inicio de nuevos estudios con arreglo a la decisión ministerial de 19 de septiembre de 1996 relativa a la aprobación de las condiciones ambientales. La Comisión agradece a Su Señoría la aportación de nuevas informaciones y señala su intención de tener en cuenta estos nuevos datos en el momento de adoptar una decisión al respecto. (1999/C 325/069) PREGUNTA ESCRITA E-4105/98 de Ernesto Caccavale (UPE) a la Comisión (14 de enero de 1999) Asunto: Posible violación de las normas sobre libre competencia en la ley relativa a la reforma de las fundaciones bancarias en Italia En Italia se ha aprobado recientemente un proyecto de ley sobre la reforma de las fundaciones bancarias. Visto que esta medida les permite conservar las participaciones en empresas bancarias, lo que conlleva la posibilidad de ejercer, de hecho, un control sobre las mismas; vista la doble atribución a las fundaciones bancarias de cometidos sociales y objetivos económicos, lo que conlleva una superposición inadecuada de finalidades y permite a dichas fundaciones ampliar su campo de intervención a otras actividades empresariales,


title: Regolamento (CE) n. 93/1999 della Commissione del 14 gennaio 1999 che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2004/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 9/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 15. 1. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 93/1999 DELLA COMMISSIONE del 14 gennaio 1999 che fissa la restituzione massima all’esportazione di frumento tenero nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2004/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2513/98 (4), e in particolare l’articolo 7, considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all’esportazione di frumento tenero verso alcuni Stati ACP (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 2004/98 della Commissione (5); considerando che, a norma dell’articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/95, la Commissione pu(cid:149), secondo la proce- dura di cui all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, decidere di fissare una restituzione massima all’espor- tazione, tenendo conto dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonch(cid:130) il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all’esportazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggtto induce a fissare la restituzione massima all’esportazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che il comitato di gestione per i cereali non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presi- dente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dall’8 al 14 gennaio 1999, nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2004/ 98, la restituzione massima all’esportazione di frumento tenero (cid:138) fissata a 36,44 EUR per tonnellata. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 15 gennaio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 14 gennaio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 258 del 22. 9. 1998, pag. 4


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4080/98 van Pedro MARSET CAMPOS Verlaten dorpen in Aragón (Spanje)

eurovoc_concepts:
Aragon
EU aid
Structural Funds
competence of the Member States
depopulation
regional aid
rural development
rural region
rural settlement
town and country planning

text: C 325/52 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 12. 11. 1999 Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (24 maart 1999) De commissie is op de hoogte van de beslissing van de Ombudsman in deze kwestie. De kritische opmerkingen van de Ombudsman hebben alleen betrekking op de mate waarin de Commissie adequate redenen had opgegeven voor het niet aanvaarden van een door de klagers geopperd juridisch argument (dat hoofdzakelijk betrekking had op de vraag of Spanje gebruik kon maken van een in Richtlijn 92/ 43/EEG (1) van 21 mei 1992 inzake de instandhouding van de natuurlijke habitats en de wilde flora en fauna uiteengezette vergunningsprocedure in plaats van een eerdere procedure die in Richtlijn 79/409/EEG (2) van 2 april 1979 inzake het behoud van de vogelstand is vastgesteld. De Commissie is evenwel van oordeel dat de door haar verstrekte informatie volstond om dit juridische argument te weerleggen, aangezien uit deze informatie logischerwijze kon worden afgeleid waarom het juridische argument niet werd aanvaard. De Commissie maakte met name perfect duidelijk vanaf welke datum Richtlijn 92/43/EEG volgens haar van toepassing was en uit de feiten bleek dat het Itoiz-project na die datum zou worden uitgevoerd. De Ombudsman stelde de juistheid van het juridische standpunt van de Commissie in ieder geval niet in vraag. Gelet op het bovenstaande en op het feit dat het Itoiz-project sindsdien is uitgevoerd, ziet de Commissie er het nut niet van in verdere commentaar te geven op een beslissing van de Commissie die van 1994 dateert. De oorspronkelijke klager in dit geval is ten volle op de hoogte gebracht van het standpunt van de Commissie in verband met deze kwestie. (1) (2) PB L 206 van 22. 7. 1992. PB L 103 van 25. 4. 1979. (1999/C 325/064) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4077/98 van Caroline Jackson (PPE) aan de Commissie (14 januari 1999) Betreft: Betere wetgeving: een gedeelde verantwoordelijkheid Op 2 december kondigde de Commissie aan dat zij voornemens was ongeveer 90 voorstellen in te trekken die om uiteenlopende redenen niet meer relevant waren, met inbegrip van subsidiariteit. Kan de Commissie thans mededelen welke voorstellen zij wil intrekken, wanneer deze lijst officieel wordt en of de lijst eventueel in het Publicatieblad wordt gepubliceerd? Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (10 februari 1999) De lijst waaraan het geachte parlementslid refereert is op 17 december 1998 (1) toegezonden aan het Parlement en de Raad. Het desbetreffende besluit zal binnenkort in het Publicatieblad verschijnen. (1) SEC(98) 2143. (1999/C 325/065) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4080/98 van Pedro Marset Campos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Verlaten dorpen in Aragón (Spanje) (14 januari 1999) Het autonome gewest Aragón heeft van alle regio’s in Spanje het meest te kampen met ontvolking. Dit verschijnsel heeft ertoe geleid dat een slordige 400 dorpen, gehuchten en landgoederen, met name in de Pyreneeën en de bergstreken rond Teruel, leeg zijn komen te staan. Een en ander is een duidelijk gevolg van het tot nog toe gevoerde beleid inzake ruimtelijke ordening


title: Entschließung zur Standortverlagerung der Xerox Corporation

eurovoc_concepts:
Ireland
Netherlands
United Kingdom
transfer of businesses


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4097/98 του Konstantinos HATZIDAKIS προς την Επ τροπή. Προβλήματα στην εφαρμογή του 4ου Χρηματοδοτικού Πρωτοκόλλου για την Κύπρο λόγω μη συνεργασίας της τουρκοκυπριακής κοινότητας

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
accession to the European Union
financial aid
financial protocol
use of aid

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/165 προτι΄θεται η Επιτροπη΄, ο΄πως το επιτρε΄πει το α΄ρθρο 8 της αποφα΄σεως του Σεπτεµβρι΄ου 1998, να τροποποιη΄σει προσεχω΄ς το παρα΄ρτηµα, εγγρα΄φοντας και την ηπατι΄τιδα échinococcose alvéolaire, επιτρε΄ποντας ε΄τσι µια επιτη΄ρηση η οποι΄α δεν µπορει΄ να πραγµατοποιηθει΄ ορθα΄ παρα΄ µο΄νο σε ευρωπαι¨κο΄ επι΄πεδο; Απα΄ντηση του κ. Flynn εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (23 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η απο΄φαση 2119/98/ΕΚ του Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου της 24ης Σεπτεµβρι΄ου 1998 ιδρυ΄ει δι΄κτυο για την επιδηµιολογικη΄ παρακολου΄θηση και ε΄λεγχο των µεταδοτικω΄ν ασθενειω΄ν στην Κοινο΄τητα (1). Η Επιτροπη΄ δεν σκοπευ΄ει επι΄ του παρο΄ντος να υποβα΄λει σχε΄διο σχετικο΄ µε την τροπολογι΄α του Παραρτη΄µατος της απο΄φασης ω΄στε να συµπεριλα΄βει την «ηπατικη΄ κυψελω΄δη εχινοκοκκι΄αση». Ωστο΄σο οι προτεραιο΄τητες µπορει΄ να µεταβα΄λλονται ανα΄ χρονικα΄ διαστη΄µατα συ΄µφωνα µε τις αλλαγε΄ς στην επιδηµιολογικη΄ κατα΄σταση εντο΄ς και εκτο΄ς της Κοινο΄τητας, συνεπω΄ς ει΄ναι σηµαντικο΄ να παρακολουθου΄νται πιθανα΄ προβληµατα υγει΄ας. Η Επιτροπη΄ υποστηρι΄ζει το «EurEchinoReg» ε΄να πιλοτικο΄ σχε΄διο για την ηπατικη΄ κυψελω΄δη εχινοκοκκι΄αση. Όταν τα αποτελε΄σµατα του σχεδι΄ου γι΄νουν γνωστα΄ η Επιτροπη΄ θα αποφασι΄σει για τυχο΄ν αναγκαι΄ες ενε΄ργειες που πρε΄πει να πραγµατοποιηθου΄ν. (1) ΕΕ L 268 της 3. 10. 1998. (1999/C 207/229) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-4097/98 υποβολη΄: Konstantinos Hatzidakis (PPE) προς την Επιτροπη΄ (14 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Προβλη΄µατα στην εφαρµογη΄ του 4ου Χρηµατοδοτικου΄ Πρωτοκο΄λλου για την Κυ΄προ λο΄γω µη συνεργασι΄ας της τουρκοκυπριακη΄ς κοινο΄τητας Το 4ο Χρηµατοδοτικο΄ Πρωτο΄κολλο για την Κυ΄προ παρουσια΄ζει προβλη΄µατα και καθυστερη΄σεις ως προς την απορρο΄φηση των πο΄ρων. Ένας απο΄ τους βασικου΄ς λο΄γους για αυτα΄ ει΄ναι ο΄τι η τουρκοκυπραικη΄ κοινο΄τητα αρνει΄ται να συνεργαστει΄ προκειµε΄νου να προχωρη΄σουν τα προβλεπο΄µενα ε΄ργα. Με δεδοµε΄νο ο΄τι ε΄χουν γι΄νει αλλεπα΄λληλες προσπα΄θειες προκειµε΄νου να ξεπεραστει΄η αδιαλλαξι΄α των Τουρκοκυπρι΄ων χωρι΄ς ο΄µως κανε΄να αποτε΄λεσµα µε΄χρι τω΄ρα, δεν νοµι΄ζει η Επιτροπη΄ ο΄τι ει΄ναι καιρο΄ς οι πιστω΄σεις αυτε΄ς να δοθου΄ν στην κυβε΄ρνηση της Κυ΄πρου για την υλοποι΄ηση ε΄ργων που ενδεχοµε΄νως θα µπορου΄σαν να αφορου΄ν και τις δυ΄ο κοινο΄τητες, ω΄στε να αποτραπει΄ ο κι΄νδυνος µη χρησιµοποι΄ησης και κα΄ποια στιγµη΄ ενδεχοµε΄νως και απω΄λειας των πιστω΄σεων αυτω΄ν; Απα΄ντηση του κ. van den Broek εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (12 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ συµµερι΄ζεται τις ανησυχι΄ες που εξε΄φρασε το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου. Προς το παρο΄ν η Επιτροπη΄ αναλυ΄ει την αι΄τηση των κυπριακω΄ν αρχω΄ν να χρησιµοποιη΄σουν τους διαθε΄σιµους πο΄ρους του τε΄ταρτου χρηµατοδοτικου΄ πρωτοκο΄λλου για την υποστη΄ριξη σχεδι΄ων που συµβα΄λλουν στην ενι΄σχυση της προενταξιακη΄ς στρατηγικη΄ς της Κυ΄πρου και στην ενι΄σχυση της κυπριακη΄ς κοινωνι΄ας των πολιτω΄ν µε την υποστη΄ριξη πρωτοβουλιω΄ν που διευκολυ΄νουν την προσε΄γγιση των δυ΄ο κοινοτη΄των (ο΄πως, παραδει΄γµατος χα΄ρη, η βοη΄θεια για την αποκατα΄σταση του τζαµιου΄ του Tekke στην Λα΄ρνακα). (1999/C 207/230) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-4107/98 υποβολη΄: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπη΄ (14 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Παραβι΄αση της Συνθη΄κης της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης; η συµµετοχη΄ της Μεγα΄λης Βρετανι΄ας στην επι΄θεση κατα΄ του Ιρα΄κ Η συµµετοχη΄ της Μεγα΄λης Βρετανι΄ας στις στρατιωτικε΄ς επιχειρη΄σεις εναντι΄ον του Ιρα΄κ παραβια΄ζει το α΄ρθρο Ι. 1 παρα΄γραφοι 1 και 2, το α΄ρθρο Ι. 2 παρα΄γραφος 1 και το α΄ρθρο Ι. 8 της Συνθη΄κης της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης αφου΄ δεν υπη΄ρξε κανενο΄ς ει΄δους αλληλοενηµε΄ρωση και διαβου΄λευση πριν απο΄ την επιχει΄ρηση. Η Επιτροπη΄ ως θεµατοφυ΄λακας


title: QUESTION ECRITE no 4108/98 de Alexandros ALAVANOS Action prévue dans le cadre du programme opérationnel "Chemins de fer" en Grèce

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU programme
Greece
Peloponnese
Structural Funds
modernisation aid
rail transport
trans-European network