title: 1999/121/CE: Decisione della Commissione del 27 gennaio 1999 che modifica la decisione 97/778/CE per aggiornare l'elenco dei posti d'ispezione frontalieri riconosciuti ai fini dei controlli veterinari [notificata con il numero C(1999) 197] (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
animal product
customs inspection
import
live animal
third country
veterinary inspection

text: 11. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 37/25 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 27 gennaio 1999 che modifica la decisione 97/778/CE per aggiornare l’elenco dei posti d’ispezione frontalieri riconosciuti ai fini dei controlli veterinari [notificata con il numero C(1999) 197] (Testo rilevante ai fini del SEE) (1999/121/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 90/675/CEE del Consiglio, del 10 dicembre 1990, che fissa i principi relativi all’organizza- zione dei controlli veterinari per i prodotti che proven- gono dai paesi terzi e che sono introdotti nella Comu- nit(cid:133) (1), modificata da ultimo dalla direttiva 96/43/CE (2), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, vista la direttiva 91/496/CEE del Consiglio, del 15 luglio 1991, che fissa i principi relativi all’organizzazione dei controlli veterinari per gli animali che provengono dai paesi terzi e che sono introdotti nella Comunit(cid:133) e che modifica le direttive 89/662/CEE, 90/425/CEE e 90/ 675/CEE (3), modificata da ultimo dalla direttiva 96/43/ CE, in particolare l’articolo 6, paragrafo 4, considerando che la decisione 97/778/CE della Commis- sione (4), modificata da ultimo dalla decisione 98/510/ CE (5), stabilisce l’elenco dei posti d’ispezione frontalieri riconosciuti ai fini dei controlli veterinari sui prodotti e sugli animali provenienti dai paesi terzi; considerando che occorre aggiornare tale elenco, segnata- mente per in taluni Stati membri e delle ispezioni comunitarie; tener conto dell’evoluzione verificatasi considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato veterinario permanente, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 L’allegato della decisione 97/778/CE (cid:138) sostituito dall’alle- gato della presente decisione. Articolo 2 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 27 gennaio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 373 del 31. 12. 1990, pag. 1. (2) GU L 162 dell’1. 7. 1996, pag. 1. (3) GU L 268 del 24. 9. 1991, pag. 56. (4) GU L 315 del 19. 11. 1997, pag. 15. (5) GU L 227 del 14. 8. 1998, pag. 17. L 37/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 2. 1999 ANEXO / BILAG / ANHANG / PAQAQTGLA / ANNEX / ANNEXE / ALLEGATO / BIJLAGE / ANEXO / LIITE / BILAGA LISTA DE PUESTOS DE INSPECCI(cid:222)N FRONTERIZOS AUTORIZADOS / LISTE OVER GODKENDTE GRÆNSEKONTROLSTEDER / VERZEICHNIS DER ZUGELASSENEN GRENZ- KONTROLLSTELLEN / JATAKOCOS TYM ECJEJQILEMYM LEHOQIAJYM STAHLYM EPIHEYQGSGS / LIST OF AGREED BORDER INSPECTIONS POSTS / LISTES DES POSTES D’INSPECTION FRONTALIERS AGR(cid:144)(cid:144)S / ELENCO DEI POSTI DI ISPEZIONE FRONTA- LIERI RICONOSCIUTI / LIJST VAN DE ERKENDE INSPECTIEPOSTEN AAN DE GRENS / LISTA DOS POSTOS DE INSPECÇ(cid:212)O APROVADOS / LUETTELO HYV(cid:142)KSYTYIST(cid:142) RAJA- TARKASTUSASEMISTA / F(cid:153)RTECKNING (cid:153)VER GODK(cid:142)NDA GR(cid:142)NSKONTROLLSTA- TIONER 1= 2= 3= A= F= P= Nombre / Navn / Name / Omolas(cid:148)a / Name / Nom / Nome / Naam / Nome / Nimi / Namn C(cid:155)digo Animo / Animo-Kode / Animo-Code / Jydij(cid:149)r Animo / Animo Code / Code Animo / Codice Animo / Animo-Code / C(cid:155)digo Animo / Animo-koodi / Animo-Kod Tipo / Type / Art / V(cid:151)sg / Type / Type / Tipo / Type / Tipo / Laji / Typ Aeropuerto / Lufthavn / Flughafen / Aeqodq(cid:149)lio / Airport / A(cid:130)roport / Aeroporto / Luchthaven / Aeroporto / Lentokentt(cid:132) / Flygplats Ferrocarril / Jernbane / Schiene / Sidgq(cid:149)dqolor / Rail / Rail / Ferrovia / Spoorweg / Caminho-de-ferro / Rautatie / J(cid:132)rnv(cid:132)g Puerto / Havn / Hafen / Kil(cid:146)mar / Port / Port / Porto / Zeehaven / Porto / Satama / Hamn R= Carretera / Landevej / Straße / Od(cid:149)r / Road / Route / Strada / Weg / Estrada / Tie / V(cid:132)g 4= Productos / Produkter / Erzeugnisse / Pqo(cid:152)(cid:149)mta / Products / Produits / Prodotti / Producten / Produtos / Tuotteet / Produkter HC= Todos los productos destinados al consumo humano / Alle produkter til konsum / Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse / (cid:133)ka ta pqo(cid:152)(cid:149)mta cia amhq(cid:150)pimg jatam(cid:145)kysg / All Products for Human Consumption / Tous produits de consommation humaine / Prodotti per il consumo umano / Producten voor menselijke consumptie / Todos os produtos para consumo humano / Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet / Produkter avsedda f(cid:148)r konsumtion NHC= Otros productos / Andre produkter / Andere Erzeugnisse / Koip(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta / Other Products / Autres produits / Altri prodotti / Andere producten / Outros produtos / Muut tuotteet / Andra produkter -NT= Sin requisitos de temperatura / Ingen temperaturkrav / Ohne Niedrigtemperaturanforderungen / Dem apaite(cid:148)tai walgk(cid:147) heqlojqas(cid:148)a / No low temperature requirements / Sans conditions de temp(cid:130)rature / Che non richiedono temperature specifiche / Geen lage temperaturen vereist / Sem exig(cid:136)ncias quanto (cid:133) temperatura / Ei alhaisen l(cid:132)mp(cid:148)tilan vaatimuksia / Inga krav p(cid:134) l(cid:134)g temperatur -T= Productos con requisitos de temperatura / Frosne/kølede produkter / Gefrorene/gek(cid:129)hlte Erzeugnisse / Pqo(cid:152)(cid:149)mta jatexuc- l(cid:146)ma/diatgqgl(cid:146)ma le apk(cid:147) x(cid:151)ng / Frozen/chilled products / Produits avec des conditions de temp(cid:130)rature / Prodotti che richiedono temperature specifiche / Bevroren/gekoelde producten / Produtos congelados/refrigerados / J(cid:132)(cid:132)dytetyt/j(cid:132)(cid:132)hdy- tetyt tuotteet / Frysta/kylda produkter 5= Animales vivos (v(cid:130)ase la Decisi(cid:155)n 94/957/CE de la Comisi(cid:155)n) / Levende dyr (jf. Kommissionens beslutning 94/957/EF) / Lebende Tiere (siehe Entscheidung 94/957/EG der Kommission) / Fymtam(cid:145) f(cid:150)a (bk(cid:146)pe ap(cid:149)vasg 94/957/EJ tgr Epitqop(cid:147)r) / Live animals (see Decision 94/957/EC of 28 December 1994) / Animaux vivants (voir la d(cid:130)cision 94/957/CE de la Commission) / Animali vivi (cfr. la decisione 94/957/CE della Commissione) / Levende dieren (zie Beschikking 94/957/EG van de Commissie) / Animais vivos (ver a Decis(cid:209)o 94/957/CE da Comiss(cid:209)o, de 28. 12. 1994) / El(cid:132)v(cid:132)t el(cid:132)imet (katso p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 94/957/EY) / Levande djur (se kommissionens beslut 94/957/EG) U= Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, sol(cid:146)pedos dom(cid:130)sticos y salvajes / Hovdyr: Kvæg, svin, f(cid:134)r, geder, og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen / Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde / Opkgv(cid:149)qa: booeid(cid:147), wo(cid:148)qoi, bq(cid:149)bata, a(cid:148)cer, (cid:145)cqia jai jatoij(cid:148)dia lom(cid:149)xgka / Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds / Ongul(cid:130)s: notamment les bovins, porcins, ovins, caprins et solip(cid:138)des domestiques ou sauvages / Ungulati: in particolare bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici / Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen / Ungulados: bovinos, su(cid:146)nos, ovinos, caprinos, sol(cid:146)pedes dom(cid:130)sticos ou selvagens / Sorkka- ja kavioel(cid:132)imet: nautakarja, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kesyt kavioel(cid:132)imet / Hovdjur: n(cid:148)tkreatur, svin, f(cid:134)r, getter, vilda och tama hovdjur 11. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 37/27 E= (cid:144)quidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo / Registrerede heste som defineret i R(cid:134)dets direktiv 90/426/EØF / Registrierte Equiden, wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt / Jatawyqgl(cid:146)ma ippoeid(cid:147) (cid:149)pyr oq(cid:148)fetai stgm odgc(cid:148)a 90/426/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou / Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC / (cid:144)quid(cid:130)s enregistr(cid:130)s au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil / Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio / Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad / Equ(cid:146)deos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho / Rekister(cid:148)idyt hevosel(cid:132)imet kuten m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n neuvoston direktiiviss(cid:132) 90/426/ETY / Registrerade h(cid:132)stdjur enligt definitionen i r(cid:134)dets direktiv 90/426/EEG O= Otros animales / Andre dyr / Andere Tiere / Koip(cid:145) f(cid:150)a / Other animals / Autres animaux / Altri animali / Andere dieren / Outros animais / Muut el(cid:132)imet / (cid:153)vriga djur 4-5= Menciones especiales / Særlige betingelser / Spezielle Bemerkungen / Eidij(cid:146)r paqatgq(cid:147)seir / Special remarks / Mentions sp(cid:130)ciales / Note particolari / Bijzondere opmerkingen / Men(cid:135)(cid:210)es especiais / Erikoismainintoja / Anm(cid:132)rkningar (1)= (2)= (3)= (4)= (5)= (6)= (7)= De acuerdo con los requisitos de la Decisi(cid:155)n 93/352/CEE de la Comisi(cid:155)n, adoptada en aplicaci(cid:155)n del apartado 4 del art(cid:146)culo 18 de la Directiva 90/675/CEE del Consejo / Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 18, stk. 4, i R(cid:134)dets direktiv 90/675/EØF / Kontrolle erfolgt in (cid:154)bereinstimmung mit den Anforde- rungen der Entscheidung 93/352/EWG der Kommission, die in Ausf(cid:129)hrung des Artikels 18 Absatz 4 der Richtlinie 90/675/EWG des Rates angenommen wurde / Ek(cid:146)cwetai s(cid:151)lvyma le tir apait(cid:147)seir tgr ap(cid:149)vasgr 93/352/EOJ tgr Epitqop(cid:147)r pou (cid:146)wei kgvhe(cid:148) jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 18 paq(cid:145)cqavor 4 tgr odgc(cid:148)ar 90/675/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou / Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of Article 18(4) of Council Directive 90/675/EEC / Contr(cid:147)les dans les conditions de la d(cid:130)cision 93/352/CEE de la Commission prise en application de l’article 18, paragraphe 4, de la directive 90/675/CEE du Conseil / Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell’articolo 18, paragrafo 4, della direttiva 90/675/CEE del Consiglio / Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 18, lid 4, van Richtlijn 90/675/EEG / Controlos nas condi(cid:135)(cid:210)es da Decis(cid:209)o 93/352/CEE da Comiss(cid:209)o, em aplica(cid:135)(cid:209)o do nº 4 do artigo 18º da Directiva 90/675/CEE do Conselho / Tarkastus suoritetaan komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 93/352/ETY, jolla pannaan t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n neuvoston direktiivin 90/675/ETY 18 artiklan 4 kohta, vaatimusten mukaisesti / Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagits f(cid:148)r till(cid:132)mpning av artikel 18. 4 i r(cid:134)dets direktiv 90/675/EEG (cid:230)nicamente productos envasados / Kun emballerede produkter / Nur umh(cid:129)llte Erzeugnisse / Susjeuasl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta l(cid:149)mo / Packed products only / Produits emball(cid:130)s uniquement / Prodotti imballati unicamente / Uitsluitend verpakte producten / Apenas produtos embalados / Ainoastaan pakatut tuotteet / Endast f(cid:148)rpackade produkter (cid:230)nicamente productos pesqueros / Kun fiskeprodukter / Ausschließlich Fischereiprodukte / Akie(cid:151)lata l(cid:149)mo / Fishery products only / Produits de la p(cid:136)che uniquement / Prodotti della pesca unicamente / Uitsluitend visserijproducten / Apenas produtos da pesca / Ainoastaan kalastustuotteet / Endast fiskeriprodukter (cid:230)nicamente prote(cid:146)nas animales / Kun animalske proteiner / Nur tierisches Eiweiß / Fyij(cid:146)r pqyte(cid:155)mer l(cid:149)mo / Animal proteins only / Uniquement prot(cid:130)ines animales / Unicamente proteine animali / Uitsluitend dierlijke eiwitten / Apenas prote(cid:146)nas animais / Ainoastaan el(cid:132)inproteiinit / Endast djurprotein (cid:230)nicamente lana, cueros y pieles / Kun h(cid:134)r, skind og huder / Nur Haare, H(cid:132)ute und Felle / (cid:130)qio jai d(cid:146)qlata l(cid:149)mo / Wool hides and skins only / Laine et peaux uniquement / Lana e pelli unicamente / Uitsluitend wol, huiden en vellen / Apenas l(cid:209) e peles / Ainoastaan villavuodat ja nahat / Endast hudar och skinn (cid:230)nicamente paja y heno / Kun halm og hø / Nur Stroh und Heu / L(cid:149)mo st(cid:145)wu jai (cid:145)wuqo / Straw and hay only / Paille et foin uniquement / Paglia e fieno unicamente / Uitsluitend stro en hooi / Apenas palha e feno / Ainoastaan oljet ja hein(cid:132)t / Endast halm och h(cid:148) (cid:230)nicamente productos de la pesca de Islandia y Noruega / Kun fiskerivarer fra Island og Norge / Nur Fischereiprodukte von Island und Norwegen / Akie(cid:151)lata l(cid:149)mo ap(cid:149) Iqkamd(cid:148)a jai Moqbgc(cid:148)a / Fishery products only from Iceland and Norway / Produits de la p(cid:136)che uniquement en provenance d’Islande et de Norv(cid:138)ge / Prodotti della pesca unicamente provenienti dall’Islanda e dalla Norvegia / Uitsluitend visserijproducten uit IJsland en Noorwegen / Apenas produtos da pesca da Isl(cid:131)ndia e Noruega / Ainoastaan Islannista ja Norjasta olevat kalastustuotteet / Endast fiskeriprodukter fr(cid:134)n Island och Norge (8)= (cid:230)nicamente esperma y embriones / Kun sæd og embryoner / Nur Sperma und Embryos / Sp(cid:146)qla jai (cid:146)lbqua l(cid:149)mo / Semen and embryos only / Sperme et embryons uniquement / Unicamente sperma ed embrioni / Uitsluitend sperma en embryo’s / Apenas s(cid:130)men e embri(cid:210)es / Ainoastaan siemenneste ja alkiot / Endast sperma och embryon (9)= (cid:230)nicamente lana / Kun h(cid:134)r / Nur Wolle / (cid:130)qio l(cid:149)mo / Wool only / Laine uniquement / Lana unicamente / Uitsluitend wol / Apenas l(cid:209) / Ainoastaan villa / Endast ull (10)= Poneys de Islandia ((cid:156)nicamente desde abril hasta octubre) / Islandske ponyer (kun fra april til oktober) / Island-Ponys (nur von April bis Oktober) / Lijq(cid:149)syla (cid:145)koca (p(cid:149)mur) (ap(cid:149) tom Apq(cid:148)kio (cid:146)yr tom Ojt(cid:150)bqio l(cid:149)mo) / Icelandic ponies (from April to October only) / Poneys d’Islande (d’avril (cid:133) octobre uniquement) / Pony islandesi (solo da aprile ad ottobre) / IJslandse pony’s (enkel van april tot oktober) / P(cid:155)neis da Isl(cid:131)ndia (apenas de Abril a Outubro) / Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun) / Islandsh(cid:132)star (endast fr(cid:134)n april till oktober) L 37/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 2. 1999 (11)= (cid:230)nicamente cerdos procedentes de Chipre / Kun svin fra Cypern / Nur Schweine aus Zypern / Woiqoeid(cid:147) ap(cid:149) tgm J(cid:151)pqo l(cid:149)mo / Pigs from Cyprus only / Porcs en provenance de Chypre uniquement / Suini provenienti da Cipro unicamente / Uitsluitend varkens uit Cyprus / Apenas su(cid:146)nos de Chipre / Ainoastaan Kyprokselta tuodut siat / Endast grisar fr(cid:134)n Cypern (12)= (cid:230)nicamente de Malta / Kun fra Malta / Nur aus Malta / L(cid:149)mo ap(cid:149) tg L(cid:145)kta / From Malta only / En provenance de Malte uniquement / Soltanto in provenienza da Malta / Uitsluitend uit Malta / Apenas de Malta / Ainoastaan Maltalta / Endast fr(cid:134)n Malta (13)= (cid:230)nicamente (cid:130)quidos / Kun enhovede dyr / Nur Einhufer / L(cid:149)mo ippoeid(cid:147) / Equidaes only / (cid:144)quid(cid:130)s uniquement / Unicamente equidi / Uitsluitend paardachtigen / Apenas equ(cid:146)deos / Ainoastaan hevoset / Endast h(cid:132)stdjur (14)= (cid:230)nicamente peces tropicales / Kun tropiske fisk / Nur tropische Fische / Tqopij(cid:145) x(cid:145)qia l(cid:149)mo / Tropical fish only / Poissons tropicaux uniquement / Unicamente pesci tropicali / Uitsluitend tropische vissen / Apenas peixes tropicais / Ainoastaan trooppiset kalat / Endast tropiska fiskar (15)= (cid:230)nicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las r(cid:145)tidas / Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle / Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere V(cid:148)gel als Laufv(cid:148)gel / L(cid:149)mo c(cid:145)ter, sj(cid:151)koi, tqyjtij(cid:145), kac(cid:149)loqva, fymtam(cid:145) x(cid:145)qia, eqpet(cid:145) jai ptgm(cid:145), ejt(cid:149)r ap(cid:149) ta stqouhiomd(cid:147) / Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites / Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites / Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti / Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels) / Apenas gatos, c(cid:209)es, roedores, lagomorfos, peixes vivos, r(cid:130)pteis e aves excepto ratites / Ainoastaan kissat, koirat, jyrsij(cid:132)t, j(cid:132)nisel(cid:132)imet, el(cid:132)v(cid:132)t kalat, matelijat ja muut kuin sile(cid:132)lastaisiin kuuluvat linnut / Endast katter, hundar, hardjur, levande fiskar, reptiler och f(cid:134)glar, andra (cid:132)n strutsar (16)= (cid:230)nicamente animales de zool(cid:155)gico / Kun zoologiske dyr / Nur Zootiere / Fyokocijo(cid:151) j(cid:147)pou l(cid:149)mo / Zoological animals only / Animaux zoologiques uniquement / Animali da giardino zoologico unicamente / Uitsluitend dierentuindieren / Apenas animais de jardim zool(cid:155)gico / Ainoastaan el(cid:132)intarhaan tarkoitetut / Endast zoologiska djur (17)= (cid:230)nicamente piensos a granel para animales / Kun foderstoffer i løs afladning / Nur Futtermittel als Sch(cid:129)ttgut / Tq(cid:149)vila jai fyotqov(cid:146)r w(cid:151)la l(cid:149)mo / Only feedstuffs in bulk / Aliments pour animaux en vrac uniquement / Alimenti per animali in massa unicamente / Uitsluitend onverpakte diervoeders / Apenas alimentos para animais a granel / Ainoastaan pakkaa- maton rehu / Endast foder i l(cid:148)svikt (18)= (cid:230)nicamente desde Hungr(cid:146)a / Kun fra Ungarn / Nur von Ungarn / L(cid:149)mo ap(cid:149) tgm Ouccaq(cid:148)a / From Hungary only / En provenance de Hongrie uniquement / Soltanto per Ungheria / Uitsluitend uit Hongarije / Apenas da Hungria / Ainoastaan Unkarista / Endast fr(cid:134)n Ungern 11. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 37/29 Pa(cid:146)s: B(cid:144)LGICA / Land: BELGIEN / Land: BELGIEN / W(cid:150)qa: BEKCIO / Country: BELGIUM / Pays: BELGIQUE / Paese: BELGIO / Land: BELGI(cid:220) / Pa(cid:146)s: B(cid:144)LGICA / Maa: BELGIA / Land: BELGIEN 1 Antwerpen Brussel-Zaventem Charleroi Gent Li(cid:138)ge Oostende Zeebrugge 2 0502699 0502899 0503299 0502999 0503099 0503199 0502799 3 P A A P A A P HC, NHC HC, NHC HC(2), NHC HC, NHC-T HC HC HC, NHC 4 5 U, E, O E, O Pa(cid:146)s: DINAMARCA / Land: DANMARK / Land: D(cid:142)NEMARK/ W(cid:150)qa: DAMIA / Country: DENMARK / Pays: DANEMARK / Paese: DANIMARCA / Land: DENEMARKEN / Pa(cid:146)s: DINAMARCA / Maa: TANSKA / Land: DANMARK 1 Aalborg Aarhus Esbjerg Fredericia Frederikshavn Hanstholm Hirtshals Kolding-Billund Kolding-Billund København København Køge Neksø 2 0902299 0902199 0902399 0911099 0902099 0911399 0911599 0901799 0901899 0911699 0921699 0931699 3 P P P P P P P A P A P P P 4 5 HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC E, (10) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC U, E, O HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1) HC-T(1), HC-NT; NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), NC-NT, NHC HC-T(1)(3) U, E, O U, E, O U, E U, E, O U, E, O Pa(cid:146)s: ALEMANIA / Land: TYSKLAND / Land: DEUTSCHLAND / W(cid:150)qa: CEQLAMIA / Country: GERMANY / Pays: ALLEMAGNE / Paese: GERMANIA / Land: DUITSLAND / Pa(cid:146)s: ALEMANHA / Maa: SAKSA / Land: TYSKLAND 1 Berlin-Tegel Bietingen Brake Nordenham Bremen Bremerhaven Cuxhaven Dresden-Friedrichstadt D(cid:129)sseldorf Forst 2 0150299 0148999 0151599 0150699 0150799 0151699 0153499 0151999 0150399 3 A R P P P P F A R 4 5 U, O U, E, O E, (10) HC, NHC HC, NHC NHC-NT(4) HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC-NT U, E, O L 37/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 2. 1999 1 2 Frankfurt/Main Frankfurt/Oder Frankfurt/Oder Furth im Wald-Bahnhof Furth im Wald-Schafberg Hamburg Flughafen Hamburg Hafen Kiel K(cid:148)ln Konstanz Straße L(cid:129)beck Ludwigsdorf Autobahn M(cid:129)nchen Pomellen Rostock R(cid:129)gen Schirnding-Landstraße Sch(cid:148)nefeld Stuttgart Waidhaus Weil/Rhein Weil/Rhein-Mannheim Zinnwald 0151099 0150499 0150499 0153399 0149399 0150999 0150899 0152699 0152099 0153199 0152799 0152399 0149699 0151299 0151399 0151199 0149799 0150599 0149099 0150099 0149199 0153299 0152599 3 A F R F R A P P A R P R A R P P R A A R R F R 4 5 HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC-NT, NHC-NT HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC U, E, O U, E, O U, E, O U, E, O E, (10) E O U, E, O U, E U, E, O O U, E, O U, E, O O U, E, O O U, E, O U, E, O U, E, O Pa(cid:146)s: GRECIA / Land: GRÆKENLAND / Land: GRIECHENLAND / W(cid:150)qa: EKKADA / Country: GREECE / Pays: GR(cid:221)CE / Paese: GRECIA / Land: GRIEKENLAND / Pa(cid:146)s: GR(cid:144)CIA / Maa: KREIKKA / Land: GREKLAND 1 E(cid:151)fymoi/Evzoni Ekkgmij(cid:149)m-Ah(cid:147)ma/Hellinikon- Athina Idol(cid:146)mg/Idomeni Gcoulem(cid:148)tsa/Igoumenitsa Jajabi(cid:145)/Kakavia M(cid:146)or Ja(cid:151)jasor/Neos Kafkassos M(cid:146)or Ja(cid:151)jasor/Neos Kafkassos Oql(cid:146)miom/Ormenion P(cid:146)pkor/Peplos Peiqai(cid:145)r/Pireas Pqolaw(cid:150)mar/Promachonas Pqolaw(cid:150)mar/Promachonas Hessakom(cid:148)jg/Thessaloniki Hessakom(cid:148)jg/Thessaloniki 2 1006099 1005599 1006299 1005999 1007099 1006399 1006399 1006699 1007299 1005499 1006199 1006199 1005799 1005699 3 R A F P R F R R R P F R A P HC, NHC HC, HNC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, HNC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC 4 5 U, E, O U, E, O U, E U, E, O U, E, O U, E, O U, E, O U, E, O U, E, O U(11) U, E, O U, E, O O U, E, O 11. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 37/31 Pa(cid:146)s: ESPA(cid:158)A / Land: SPANIEN / Land: SPANIEN / W(cid:150)qa: ISPAMIA / Country: SPAIN / Pays: ESPAGNE / Paese: SPAGNA / Land: SPANJE / Pa(cid:146)s: ESPANHA / Maa: ESPANJA / Land: SPANIEN 1 Algeciras Alicante Alicante Almer(cid:146)a Almer(cid:146)a Barcelona Barcelona Bilbao Bilbao C(cid:145)diz Cartagena Gij(cid:155)n Gij(cid:155)n Huelva 2 1147599 1148299 1148299 1148399 1148399 1147199 1147199 1148499 1148499 1147499 1148599 1148699 1148699 1148799 A Coru(cid:157)a-Santiago de Compostela 1148899 A Coru(cid:157)a-Santiago de Compostela 1148899 Las Palmas de Gran Canaria Las Palmas de Gran Canaria Madrid-Barajas M(cid:145)laga M(cid:145)laga Palma de Mallorca Pasajes-Ir(cid:156)n Pasajes-Ir(cid:156)n Santa Cruz de Tenerife Santa Cruz de Tenerife Santander Santander Sevilla Sevilla Tarragona Valencia Valencia Vigo-Villagarc(cid:146)a-Mar(cid:146)n Vigo-Villagarc(cid:146)a-Mar(cid:146)n Vitoria-Gasteiz Zaragoza 1148199 1148199 1147899 1147399 1147399 1147999 1147799 1147799 1148099 1148099 1148999 1148999 1149099 1149099 1149199 1147299 1147299 1147699 1147699 1149299 1149399 3 P A P A P A P A P P P A P P A A P A A P A A P A P A P A P P A P A P A A HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC HC, NHC HC, NHC-NT HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC 4 5 U, E, O O O O O O U, E, O U, E, O O U, E, O O U, E, O U, E, O U, E, O O O U, E, O L 37/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 2. 1999 Pa(cid:146)s: FRANCIA / Land: FRANKRIG / Land: FRANKREICH / W(cid:150)qa: CAKKIA / Country: FRANCE / Pays: FRANCE / Paese: FRANCIA / Land: FRANKRIJK / Pa(cid:146)s: FRANÇA / Maa: RANSKA / Land: FRANKRIKE 1 Beauvais Bordeaux Bordeaux Boulogne Brest Brest Caen Concarneau-Douarnenz Deauville Divonne Dunkerque Ferney-Voltaire (Gen(cid:138)ve) La Rochelle-Rochefort Le Havre Lorient Lyon-Satolas Marseille Marseille-Provence Nantes-Saint-Nazaire Nantes-Saint-Nazaire Nice Orly Port-la-Nouvelle Roissy-Charles-de-Gaulle Rouen Saint-Louis-B(cid:131)le Saint-Louis-B(cid:131)le Saint-Louis-B(cid:131)le Saint-Malo Saint-Julien-Bardonnex S(cid:138)te Toulouse-Blagnac 2 0216099 0213399 0213399 0216299 0212999 0212999 0221499 0222999 0211499 0210199 0215999 0220199 0211799 0217699 0215699 0216999 0211399 0221399 0214499 0214499 0210699 0229499 0211199 0219399 0227699 0216899 0216899 0216899 0213599 0217499 0213499 0213199 3 A A P P A P P P A R P A P P P A P A A P A A P A P A F R P R P A 4 5 E E E O O U, E, O O O HC-T(1), HC-NT, NHC HC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT HC HC-T(1), HC-NT HC-T(1)(3) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1)(3), HC-NT(3) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC NHC-NT(5) HC-T(1), HC-NT, NHC U, E, O HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC O HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC U, E, O HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC O 11. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 37/33 Pa(cid:146)s: IRLANDA / Land: IRLAND / Land: IRLAND / W(cid:150)qa: IQKAMDIA / Country: IRELAND / Pays: IRLANDE / Paese: IRLANDA / Land: IERLAND / Pa(cid:146)s: IRLANDA / Maa: IRLANTI / Land: IRLAND 1 Cork Dublin Airport Dublin Port Killybegs Shannon Waterford 2 0802699 0802999 0802899 0802799 0803199 0803099 3 P A P P A P 4 5 HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1)(3) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC U, E U, E, O U, E, O U, E Pa(cid:146)s: ITALIA / Land: ITALIEN / Land: ITALIEN / W(cid:150)qa: ITAKIA / Country: ITALY / Pays: ITALIE / Paese: ITALIA / Land: ITALI(cid:220) / Pa(cid:146)s: IT(cid:214)LIA / Maa: ITALIA / Land: ITALIEN 1 Ancona Ancona Bari Bergamo Bologna-Borgo Panigale Cagliari Campocologno Catania Catania Chiasso Chiasso Domodossola-Iselle Gaeta Genova Genova Gorizia Gran San Bernardo-Pollein La Spezia Livorno-Pisa Livorno-Pisa Milano-Linate Milano-Malpensa Napoli Napoli Olbia Palermo Palermo Prosecco-Fernetti Prosecco-Fernetti 2 0300199 0300199 0300299 0303999 0300499 0303899 0303199 0300799 0300799 0300599 0300599 0300699 0303299 0301099 0301099 0301199 0302099 0303399 0301399 0301399 0301299 0301599 0301899 0301899 0302299 0301999 0301999 0302399 0302399 3 A P P A A P F A P F R F P A P R R P A P A A A P P A P F R HC, NHC HC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC-T(3) HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC-NT HC, NHC HC-T(3) HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC 4 5 U, E O U, E, O U O(12) U, E, O U, E, O O U, E, O U, E, O U, E O U, E, O U, E, O L 37/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 2. 1999 1 2 Ravenna Reggio Calabria Reggio Calabria Roma-Fiumicino Salerno Taranto Torino-Caselle Trapani Trieste Trieste Venezia Venezia 0303499 0301799 0301799 0300899 0303599 0303699 0302599 0303799 0302699 0302699 0302799 0302799 3 P A P A P P A P P R A P HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC 4 5 O E, O O U, E, O U Pa(cid:146)s: LUXEMBURGO / Land: LUXEMBOURG / Land: LUXEMBURG / W(cid:150)qa: KOUNELBOUQCO / Country: LUXEMBOURG / Pays: LUXEMBOURG / Paese: LUSSEMBURGO / Land: LUXEMBURG / Pa(cid:146)s: LUXEMBURGO / Maa: LUXEMBURG / Land: LUXEMBURG 1 Luxembourg 2 0600199 3 A 4 5 HC, NHC U, E, O Pa(cid:146)s: PA(cid:237)SES BAJOS / Land: NEDERLANDENE / Land: NIEDERLANDE / W(cid:150)qa: JATY WYQES / Country: NETHERLANDS / Pays: PAYS-BAS / Paese: PAESI BASSI / Land: NEDERLAND / Pa(cid:146)s: PA(cid:237)SES BAIXOS / Maa: ALANKOMAAT / Land: NEDERL(cid:142)NDERNA 1 Amsterdam Amsterdam Eemshaven Harlingen Maastricht Moerdijk Rotterdam Vlissingen 2 0401399 0401799 0401899 0402099 0401599 0402699 0401699 0402199 3 A P P P A P P P 4 5 HC(2), NHC(2) U, E, O HC-T HC HC-T HC, NHC HC-NT HC, NHC HC(2), NHC U, E, O Pa(cid:146)s: AUSTRIA / Land: ØSTRIG / Land: (cid:153)STERREICH / W(cid:150)qa: AUSTQIA / Country: AUSTRIA / Pays: AUTRICHE / Paese: AUSTRIA / Land: OOSTENRIJK / Pa(cid:146)s: (cid:214)USTRIA / Maa: IT(cid:142)VALTA / Land: (cid:153)STERRIKE 1 Berg Deutschkreutz Drasenhofen Feldkirch-Buchs 2 1300199 1300399 1300499 1301399 3 R R R F 4 5 HC, NHC HC(2), NHC-NT HC, NHC HC-NT, NHC-NT U, E, O E, O, U(13) U, E, O 11. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 37/35 1 2 Feldkirch-Tisis Hegyeshalom Heiligenkreuz H(cid:148)chst Hohenau Karawankentunnel Linz Nickelsdorf Sopron Spielfeld Villach-S(cid:129)d Wien-Schwechat Wullowitz Wullowitz 1301399 1300599 1300299 1300699 1300799 1300899 1300999 1301099 1301199 1301299 1301499 1301599 1301699 1301699 3 R F R R F R A R F R F A F R 4 5 HC(2), NHC-NT HC(2), NHC-NT HC(2), NHC, (18) HC, NHC-NT HC-NT, NHC-NT HC(2), NHC-NT HC, NHC HC, NHC HC(2), NHC-NT HC, NHC HC-NT, NHC-NT HC, NHC NHC-NT(6) HC, NHC-NT E U, E, O U E, O, U(13) O U, E, O U, E, O E, O, U(13) E, O, U(13) Pa(cid:146)s: PORTUGAL / Land: PORTUGAL / Land: PORTUGAL / W(cid:150)qa: POQTOCAKIA / Country: PORTUGAL / Pays: PORTUGAL / Paese: PORTOGALLO / Land: PORTUGAL / Pa(cid:146)s: PORTUGAL / Maa: PORTUGALI / Land: PORTUGAL 1 Aveiro Faro Figueira da Foz Funchal (Madeira) Funchal (Madeira) Horta (A(cid:135)ores) Lisboa Lisboa Olh(cid:209)o Peniche Ponta Delgada (A(cid:135)ores) Ponta Delgada (A(cid:135)ores) Portim(cid:209)o Porto Porto Praia da Vit(cid:155)ria (A(cid:135)ores) Set(cid:156)bal Viana do Castelo 2 1204499 1203599 1204599 1203699 1203699 1204299 1203399 1203999 1204799 1204699 1203799 1203799 1204199 1203499 1204099 1203899 1204899 1204399 3 P A P A P P A P P P A P P A P P P P HC-T(3) HC(2) HC-T(3), (2) HC, NHC HC-T(3) HC, NHC HC, NHC HC-T(3) HC-T(3) HC, NHC HC, NHC HC-T(3) HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC(2), NHC HC-T(3) 4 5 O O U, E, O O U, E L 37/36 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 2. 1999 Pa(cid:146)s: FINLANDIA / Land: FINLAND / Land: FINNLAND / W(cid:150)qa: VIMKAMDIA / Country: FINLAND / Pays: FINLANDE / Paese: FINLANDIA / Land: FINLAND / Pa(cid:146)s: FINL(cid:215)NDIA / Maa: SUOMI / Land: FINLAND 1 Helsinki Helsinki Ivalo Kotka Muonio Naantali Turku Vaalimaa Vaasa 2 1410199 1400199 1411299 1400599 1401299 1410299 1400299 1410599 1401099 3 A P R P R P P R P HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC NHC-NT(17) NHC-NT(17) HC, NHC NHC-NT(17) 4 5 U, E, O U, E, O U, E, O U, E, O Pa(cid:146)s: SUECIA / Land: SVERIGE / Land: SCHWEDEN / W(cid:150)qa: SOUGDIA / Country: SWEDEN / Pays: SU(cid:221)DE / Paese: SVEZIA / Land: ZWEDEN / Pa(cid:146)s: SU(cid:144)CIA / Maa: RUOTSI / Land: SVERIGE 1 Bj(cid:148)rnfjell-Kiruna Eda G(cid:148)teborg G(cid:148)teborg-Landvetter H(cid:134)n Helsingborg Karlskrona Lysekil Norrk(cid:148)ping Stockholm Stockholm-Arlanda Storlien-J(cid:132)rpen Svinesund Varberg Wallhamn Ystad 2 1625199 1617299 1614299 1614199 1617199 1612399 1610199 1614499 1605199 1601199 1601299 1623199 1614399 1613199 1614599 1612199 3 R R P A R P P P A P A R R P P P HC, NHC HC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC(7) HC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC(2), NHC HC, NHC HC, NHC 4 5 U, E, O U, E, O U, E, O U, E, O U, E U, E, O U, E, O U, E, O E, (10) Pa(cid:146)s: REINO UNIDO / Land: DET FORENEDE KONGERIGE / Land: VEREINIGTES K(cid:153)NIGREICH / W(cid:150)qa: GMYLEMO BASIKEIO / Country: UNITED KINGDOM / Pays: ROYAUME-UNI / Paese: REGNO UNITO / Land: VERENIGD KONINKRIJK / Pa(cid:146)s: REINO UNIDO / Maa: YHDISTYNYT KUNINGAS- KUNTA / Land: F(cid:153)RENADE KUNGARIKET 1 Aberdeen Aberdeen Belfast Belfast 2 0730499 0730399 0740099 0740099 3 A P A P 4 5 HC-T(1), HC-NT HC-T(1), HC-NT HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC 11. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 37/37 1 2 Bristol Cardiff Colchester Dover East Midlands Falmouth Felixstowe Gatwick Glasgow Glasgow George V Dock Glasson Goole Grangemouth Great Yarmouth Grimsby — Immingham Grove Wharf Wharton Harwich Heathrow Hull Invergordon Ipswich Leith Lerwick Liverpool Luton Manchester Milford Haven incorporating Pembroke Newhaven Perth Port Portsmouth Prestwick Scrabster Selby Wharf Sharpness Docks Sheerness Shoreham Southampton Sutton Bridge Teesport Teignmouth Thamesport Tilbury Tyne — Northshields Wick 0711099 0720499 0710599 0711499 0712199 0714299 0713099 0713299 0731099 0730599 0710399 0714099 0730899 0712599 0712299 0711599 0710699 0712499 0714199 0730299 0713199 0730799 0730099 0712099 0710099 0713799 0720299 0713399 0730999 0711299 0731199 0730199 0712899 0711199 0711799 0713499 0711399 0713599 0713899 0713699 0711899 0710899 0712999 3 P P P P A P P A A P P P P P P P P A P P P P P P A A P P P P A P P P P P P P P P P P P P 4 5 HC-T, NHC-NT U HC-T(1), HC-NT, NHC NHC-NT(4) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), NHC-NT O(14) HC-T(1)(3) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC-NT O O NHC-NT(4) NHC-NT NHC-NT(4) NHC-NT(4) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC-NT E NHC-NT HC-T(1), HC-NT HC-T(1), HC-NT, NHC U, E, O U, E O(15) HC-T(1), HC-NT, NHC NHC-NT(4) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1)(3), NHC-NT(4) NHC-NT(4) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC NHC-NT(4) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1)(3), NHC-T(8) HC-T(1)(3) NHC-NT(4) NHC-NT(4) HC-T(1), HC-NT, NHC NHC-NT(9) HC-T(1), HC-NT, NHC NHC-NT(4) NHC-NT NHC-NT(4) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1), HC-NT, NHC U, E, O(16) HC-T(1), HC-NT, NHC HC-T(1)(3)


title: WRITTEN QUESTION No. 70/99 by Roberta ANGELILLI Discrimination between Union citizens engaging in research in the United Kingdom

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: html pdf print

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/45 att den genomsnittliga arbetstiden för en sjudagarsperiod, inbegripet övertid, inte skall överstiga 48 timmar. I artikel 3 fastställs en minsta dagliga viloperiod på 11 timmar. Det är därför möjligt att utan att bryta mot direktivets bestämmelser arbeta mer än tio timmar per dag, förutsatt att den genomsnittliga arbetstiden per vecka inte överskrider 48 timmar. I artikel 4 i direktivet fastställs att arbetstagare har rätt till en vilopaus om arbetsdagen är längre än sex timmar. Artikel 17. 2. 1 c iii ger ytterligare flexibilitet genom att tillåta att det i nationell lagstiftning, eller genom kollektivavtal eller andra avtal mellan båda socialparter införs undantag från dessa minimikrav för ambulansförare, brandkår och räddningstjänst. Förutsättningen för sådana undantag är att de berörda arbetstagarna erbjuds perioder av kompensationsledighet av motsvarande längd. Direktivet är alltså flexibelt, men grundar sig på vedertagna ramar för socialt skydd. (1) EGT L 307, 13. 12. 1993. (1999/C 341/064) SKRIFTLIG FRÅGA E-0070/99 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (27 januari 1999) Angående: Diskriminering av EU-medborgare inom forskning i Förenade kungariket Det brittiska regeringsorgan som övervakar stödet till forskningsverksamhet vid universiteten (EPSRC) har avslagit en italiensk medborgares ansökan, som lämnats in helt enligt reglerna, med den motiveringen att han inte är brittisk medborgare. Som italiensk medborgare skulle han ha rätt att få anmälningsavgiften till doktorandkursen betald, men däremot inte kost och logi (cirka 6 400 pund). Anser kommissionen inte att detta måste betraktas som en diskriminering av vissa EU-medborgare i förhållande till andra, särskilt med tanke på att motsvarande forskningsbidrag i Italien är fullständigt tillgängliga för brittiska medborgare? Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (6 april 1999) Som svar på parlamentsledamotens fråga bör det framhållas att gemenskapens bestämmelser som de tolkats av domstolen skall garantera likabehandling dels av studerande från andra medlemsstater och studerande från medlemsstaten i fråga när det gäller tillträde till utbildning (artiklarna 6, 126 och 127 i EG-fördraget), dels likabehandlingen av gemenskapens arbetstagare och deras barn, vilken är mer omfattande och fastställs i rådets förordning (EEG) 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemen- skapen (1). Denna fria rörlighet omfattar under vissa omständigheter rätten att inom detta område ta del av de sociala förmåner som är förbehållna medborgare i landet i fråga. En studerande har inte samma ställning som en arbetstagare (eller dennes familjemedlemmar) men har enligt artiklarna i EG-fördraget rätt till samma behandling som de studerande som är medborgare i mottagarlandet och till att få allt stöd som har till syfte att täcka anmälnings- och undervisningsavgifter. I fråga om tillgång till utbildning innebär likabehandlingsprincipen i praktiken att alla utbildningsanstalter måste ta emot studerande från andra medlemsstater på samma villkor som medborgare i det egna landet. Därför kan de inte avkrävas någon ytterligare avgift med nationalitet som förevändning. En studerande som är medborgare i en annan medlemsstat och som inte är arbetstagare (eller familjemedlem till en sådan) kan dock inte göra anspråk på stöd till utgifter för uppehälle eller det särskilda bidraget för kost (”subsistence”). Kommissionen anser att frågan hänför sig till de nationella myndigheternas och logi behörighet. (1) EGT L 257, 19. 10. 1968


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 98/99 dell'on. Alessandro DANESIN alla Commissione. La revisione delle tariffe telefoniche in Italia

eurovoc_concepts:
Italy
competition policy
consumer protection
liberalisation of the market
single market
telecommunications
telephone charges

formats: html print


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista "Maailman kauppajärjestö WTO"

eurovoc_concepts:
ESC opinion
World Trade Organisation

text: 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/43 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Maailman kauppajärjestö WTO” (1999/C 101/12) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. tammikuuta 1998 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”Maailman kauppajärjestö WTO”. Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-jaosto antoi lausuntonsa 17. joulukuuta 1998. Esittelijä oli Helmut Giesecke. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. tammikuuta 1999 pitämässään 360. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 87 ääntä puolesta, viisi vastaan yhden pidättyessä äänestämästä. 0. Tiivistelmä 0. 1. Vuosikymmeniä jatkunut maailmantalouden ke- hittyminen on hidastunut. Heikkouksia etsitään rahoi- tusjärjestelmästä, ei maailmankaupan järjestelmästä, joka on 50 vuotta toimineen GATTin ja uuden WTO:n kautta vaikuttanut huomattavasti hyvinvoinnin lisään- tymiseen maailmassa. Maailmankauppaa koskevan uuden neuvottelukierroksen suuntaviivat muotoillaan kriittisessä nykytilanteessa. Nykyisten saavutusten vah- vistaminen sekä markkinoiden uusien osa-alueiden avaa- minen kilpailulle antavat komitean mielestä maailman- taloudelle jälleen uutta dynamiikkaa. 0. 2. Komitean mielestä EU:n on nykyisessä kansain- välisessä tilanteessa omaksuttava johtava rooli muun muassa ainutlaatuisten integraatiokokemustensa vuok- si. Tätä varten unionin on omaksuttava yhtenäinen kanta ja valmisteltava yhteinen strategia. Komitea, joka on jatkuvasti arvioinut liberali- 0. 3. sointiprosesseja rakentavasti ja kriittisesti, käsittelee lausunnossaan jälleen nykyisessä maailmantaloudelli- sessa tilanteessa omalta kannaltaan erityisen tärkeiltä vaikuttavia aiheita. 0. 4. Heikkojen maailmantaloudellisten kokonaisnä- kymien lisäksi nopeutuneen maailmanlaajuistumisen vaikutukset moniin väestöryhmiin ovat nähtävissä miltei kaikissa maailman maissa. Kansantalouksien mukautta- mispaineet tuntuvat aluksi vaikuttavan kielteisesti eten- kin työllisyyteen. Myönteiset näkökohdat, kuten huolto- varmuus, entistä alhaisemmat tuontihinnat, tuotteiden laadun parantuminen sekä monet muut seikat eivät ole yhtä selvästi nähtävissä. 0. 5. Maailmanlaajuistumiseen liittyvä valtioiden itse- määräämisoikeuden heikkeneminen herättää kysymyk- sen kansainvälisten organisaatioiden demokraattisesta oikeutuksesta ja niiden ”oikeudesta”. 0. 6. Kaikkien jäsenvaltioidensa yhteisymmärryksen pohjalta toimivan WTO:n piirissä on kehitetty laajalti tunnustettu riitojensovittelumenettely, jota on kuitenkin laajennettava kasvavien vaatimusten mukaan. Riitojensovittelumenettely on toiminut hyvin, 0. 7. mikä johtuu varmastikin myös mahdollisuudesta uhata kauppapakotteilla ja panna ne tiukan säännönmukai- sesti toimeen. Näin ollen välinettä voitaisiin soveltaa mainiosti myös muilla kansainvälisesti säädellyillä aloil- la, esim. ympäristönsuojelun, työntekijöiden oikeuksien, kuluttajansuojan ja ihmisoikeuksien yhteydessä. Ei tule kuitenkaan toimia WTO:n yksittäisten jäsenvaltioiden virallista kantaa vastaan. Epäkohtien muuttamiseksi olisi alakohtaisten toimivaltaisten kansainvälisten orga- nisaatioiden tasolla vahvistettava tavoitteellista valistus- toimintaa ja käytävä konkreettisia neuvotteluja. Komi- tea on tyytyväinen Kansainvälisen työjärjestön ILOn työkokouksen 18. kesäkuuta 1998 antamaan juhlalliseen julistukseen ja toivoo, että hyväksytyt periaatteet työnte- kijöiden vähimmäisoikeuksista toteutetaan pian maail- manlaajuisesti. Kansainvälisiä kauppaneuvotteluja ja riitojenso- 0. 8. vittelua ei kuitenkaan enää saa käydä suljettujen ovien takana. Kansalaisyhteiskunnan erilaisten järjestöjen oi- keutetut intressit olisi soveltuvasti – vastuun säilyessä selkeänä – otettava mukaan prosessiin. Komitea on vakuuttunut siitä, että kauppapolitiikan kestävä kehitty- minen sekä teollisuusmaissa että nimenomaan kehitys- ja siirtymätalousmaissa on mahdollista vain, jos sitä edeltää tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen väli- tyksellä tapahtuva vakuuttava tiedotus. 0. 9. Seuraava kauppaa käsittelevä neuvottelukierros rakentuu Uruguayn kierroksen tuloksille, joiden toteu- tus on analysoitava sitä ennen. Neuvottelujen edellytyk- senä ei kuitenkaan tule olla sovittujen velvoitteiden täydellinen noudattaminen. 0. 10. Maatalous- ja palvelualaa koskevia neuvottelu- ja olisi jatkettava sopimusten mukaisesti täsmällisesti vuonna 2000. 0. 11. EU olisi strategisesti paremmassa asemassa, jos neuvottelukierroksella käsiteltäisiin huomattavasti laajempaa aihepiiriä. Sekä pidättyvästi suhtautuvia Yh- dysvaltoja että ennen kaikkea kehitys- ja siirtymätalous- maita on suostuteltava tähän. Viimeksi mainitut pitävät liberaalin maailmankauppajärjestelmän jatkumista tällä C 101/44 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 hetkellä kyllä hyvin tärkeänä, mutta ne olisi saatava erityisesti kiinnostumaan liberalisoinnin edistämisestä. pidettävään seuraavaan ministerikokoukseen Yhdysval- toihin herättää kuitenkin toiveita. 0. 12. Lähtökohtia on tarjolla monella alalla, ja juuri maatalousalalla EU:n olisi ohjattava neuvotteluja aktii- visesti YMP:n uudistuksen pohjalta. Palvelualan tarjo- amat mahdollisuudet luoda työpaikkoja on tuotava nykyistä selvemmin esille. Ympäristönormien ja työntekijöiden oikeuk- 0. 13. sien alalla lienee vaikeampi edetä, sillä monien kehitys- maiden ennakkoasenteet ja pelot ovat vielä liian suuria. Komitea haluaa, että ympäristönormeja ja työntekijöi- den vähimmäisoikeuksia aletaan soveltaa laajemmin ja kehottaa komissiota pitämään tätä ennakkoehtona unionin osallistumiselle seuraavaan neuvottelukierrok- seen. Kehitysmaita on tässä yhteydessä valistettava erityisesti. 0. 14. Komitea ehdottaa, että WTO:n piiriin peruste- taan ”kauppa ja työllisyys” -työryhmä. Monet kehitys- maat puoltanevat kansainvälisiä kilpailusääntöjä aiem- paa enemmän. Ne ovat todennäköisesti myös entistä kiinnostuneempia suorista sijoituksista, vaikkei sopi- musmalli olekaan edennyt OECD:n tasolla. Juuri kehi- tys- ja siirtymätalousmaille tarjoutuu mahdollisuuksia kaupankäynnin maailmanlaajuisesta elektronisen jonka ensimmäiset suuntaviivat alkavat sääntelystä, hahmottua. 1. Johdanto siirtymätalousmaissa 1. 3. Aasiasta maailmanlaajuisesti leviävä rahoitus- ja talouskriisi saattaa olla huomattava este liberalisoinnin laajentamiselle kansainvälistä kauppaa koskevalla uudella neuvottelukierroksella. Monissa kehitys- ja myös kannalta välttämätön kansantuotteen kasvu tyrehtyy. Pankkeihin kohdistuu huomattavia paineita ja ne vaarantavat väistämättä rahoittamansa yritykset. Miljoonat työnte- kijät joutuvat työttömiksi, eikä heitä tukemassa ole riittävää sosiaalisen suojelun järjestelmää. Monille me- nestykseen tottuneille maille tämä on takaisku, jonka seuraukset eivät vielä ole nähtävissä. työllisyyden 1. 4. Komitean mielestä maailmankaupan järjestelmä ei ole aiheuttanut tai vahvistanut kyseisiä kriisejä. Päinvastoin: komitean mielestä rikkumaton WTO- järjestelmä on ainoa luotettava perusta, jolta kriisiin joutuneet kansantaloudet voivat jälleen lähteä nousuun. Koska kyseiset maat ovat vahvasti riippuvaisia ulko- maankaupasta, jonka osuus kansantuotteesta on (kehi- tysmaissa) keskimäärin 38 %, ja koska ne tarvitsevat ulkomaista pääomaa ja taitotietoa, avoimet markkinat tarjoavat uudistusten suunnittelijoille vahvan perustan. Kehitysmaat tarvitsevat samalla erityisapua rakenne- muutoksessa muita heikompaan asemaan jääneille ryh- mille. 1. 1. Tähän asti hyvin sujuneella liberalisointiproses- silla, jolle GATT pystyi yli 50 vuoden ajan tarjoamaan maailman väestön yhä suurempaa osaa hyödyttäviä virikkeitä, on nyt edessään suuria tulevaisuuden suuntaa koskevia ongelmia ja avoimia kysymyksiä. Tämä on tosiasia, vaikka tilanteen tasapainottaminen kansainvä- lisen oikeuden tasolla Maailman kauppajärjestö WTO:n muodossa avaa mahdollisuuksia valtioiden yhä tii- viimmälle taloudelliselle yhteistyölle. 1. 5. Komitean mielestä etenkin rahoitussektorilla vastuuta kantavien kansainvälisten instituutioiden olisi otettava opikseen tästä kriisistä sekä edistettävä osaltaan maailman talous- ja rahoitusjärjestelmän uudistumista. Kauppapoliittinen protektionismi tai ulkomaisten suo- rasijoitusten vaikeuttaminen eivät olisi tässä tilanteessa tuhoisia vain yksittäiselle maalle, vaan aiheuttamansa ketjureaktion vuoksi vaarallisia myös koko maailmanta- loudelle. 1. 2. Syyt tähän ovat moninaisia, sekä rakenteisiin että suhdanteihin perustuvia. Useat heikoimmin kehittyneet maat tuntevat nykyään olevansa syrjitympiä kuin ennen. Niiden osuus maailmankaupasta on vähentynyt. Muut kehitysmaat ja tietyt siirtymätalousmaat osallistu- vat yhä laajemmin kansainväliseen kauppaan, mutta suhtautuvat kuitenkin epäillen lännestä käsin ohjattuun ja läntisten arvojen mukaiseen kaupan järjestelmään. Yhdysvaltain nykyinen kongressi on Nafta-sopimusten solmimisesta varauksellisesti WTO:n piirissä käytäviin laajoihin liberalisointineuvot- teluihin. Yhdysvaltain presidentin kutsu vuonna 1999 suhtautunut lähtien 1. 6. Kansainvälisen kaupan nykyinen laajuus tuo kansalaisille yhä enemmän etuja, mutta myös liberali- soinnin haittapuolia on havaittavissa. Koska työllisyys- kysymykset, terveydensuojelu, kuluttajansuoja, ym- päristönsuojelu ja työntekijöiden perusoikeuksien nou- dattaminen ovat maailmanlaajuisesti yhä tärkeämpiä, olemme vielä uudenlaisessa vaiheessa, jossa kauppapoli- tiikkaa välineistetään laajalti. Sopimusten toteuttamis- paineiden sanktiomahdollisuuksin WTO:lta odotetaan entistä selkeämmin toimenpiteitä tähän asti vakuuttavasti toimineen kansainvälisen kau- pan säännöstön suhteen. Samalla esiin nousee vakava kysymys siitä, millainen käsitys olemassa olevien kaupan vahvistamiseksi 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/45 esteiden poistamiseen keskittyneellä Maailman kaup- pajärjestöllä on itsestään. 1. 7. Niinpä ei olekaan ihme, että WTO:n edellisen ministerikokouksen (18. –20. toukokuuta 1998) yhtey- dessä lukuisat kansalaisjärjestöt vaativat painokkaasti, että neuvotteluihin on otettava mukaan aiempaa enemmän osallistujia, avoimuutta on lisättävä ja kansa- laisyhteiskunnan edustajille on taattava entistä mer- kittävämpi asema. Komitean mielestä uusi transatlantti- nen vuoropuhelu, jota se kannattaa, on esimerkki siitä, miten kauppapoliittiseen keskusteluun voidaan liittää sitä pidemmällekin meneviä aihepiirejä. 1. 8. Komitea kiinnittää ajoissa – ennen maailman- kauppaa koskevan uuden neuvottelukierroksen linjoista päättämistä – huomiota aiheisiin, joista sillä on erityisa- siantuntemusta, joihin se on erityisen sitoutunut ja joista se toivoo neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission olevan erityisen kiinnostunut, sillä komitean mielestä EU:n on omaksuttava johtava rooli nykyisessä poliitti- sessa ja taloudellisessa toimintaympäristössä. 2. WTO:n institutionaaliset kysymykset 2. 1. Komitea muistuttaa perustavanlaatuisesta kon- fliktista, joka koostuu siitä, että kaikki WTO:n jäsenval- tiot toivovat vapaata pääsyä maailmanmarkkinoille, minkä esteenä saattaa olla moninainen – ja täysin oikeutettu – säännöstelytarve. Kyseisessä konfliktitilan- teessa WTO:n jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle WTO:n päätavoite eli markkinoiden avaaminen ketään syrjimättä. Kaikki kansainvälistä kauppaa koskevat säännöstelytoiveet on tutkittava huolellisesti, ja sitä koskevissa toimissa olisi noudatettava ”minimal inva- sion” -periaatetta. 2. 2. Komitea pitää tärkeänä, että WTO:hon hyväk- sytään pian uusia jäseniä, jotta sen yhä kattavammaksi muodostuvan säännöstön piiriin tulee uusia taloudellisia voimavaroja. 2. 3. Viisikymmentä vuotta toimineen GATTin ja nyttemmin WTO:n menestyksen salaisuus piilee ennen kaikkea kahdella taholla: Kaupan normit on luotu yhteisymmärryksessä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ja niissä on näin ollen otettu huomioon jäsenvaltioiden erilaiset tarpeet. Riitojen sovittelu taas perustuu huolelli- seen, tapauskohtaisesti mukautettuun pragmatismin ja legalismin yhdistelmään. Riitojensovittelupaneelissa tehtyjen ratkaisujen takana piilevä kauppapoliittisten pakotteiden uhka on ollut ja on edelleen varmastikin ratkaiseva. 2. 4. GATT ja WTO ovat tähän mennessä jäsenval- tioidensa ja niiden hallintojen huomattavista kehitys- eroista huolimatta onnistuneet saamaan aikaan yhtenäi- set kauppasäännöt, joita kuitenkin tietyissä tapauksissa aletaan noudattaa erilaisten siirtymäaikojen jälkeen. Järjestelmän joustavuudesta kertovat myös WTO:n piirissä solmitut monenväliset sopimukset, joita ovat tehneet vain tietyn ongelman ratkaisusta kiinnostuneet maat. 2. 5. Monimutkaisten normien lisääntymisen ja siten jäsenvaltioiden hallinnolle asetettavien korkeiden laatu- vaatimusten vuoksi neuvonnan merkitys kasvaa. Komi- tea toivoo, että kulloisellakin alalla toimivaltaiset kan- sainväliset organisaatiot ottavat hoitaakseen ja jakavat tämän laajan tehtävän. Esimerkkinä tästä ovat yhteistyö muiden kansainvälisten asiantuntijaorganisaatioiden, etenkin kansainvälisen kaupan keskuksen (International Trade Centre, ITC) kanssa, heikoimmin kehittyneiden kehitysmaiden kaupan erityinen tukeminen sekä yhteis- työ Maailman henkisen omaisuuden järjestön (World Intellectual Property Organisation, WIPO) kanssa teki- jäoikeuksien kauppaan liittyvien näkökohtien (Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights, TRIPs) monimutkaisella alalla. Tässä yhteydessä kyse ei kuiten- kaan ole vain organisaatioiden keskinäisestä suhteesta ja rahoituksesta, vaan myös riippumattomien asiantunti- joiden käyttöön asettamisesta. Teollisuusmaiden olisi vaikutettava osaltaan hyvän hallintotavan (Good Go- vernance) edistämiseen kehitys- ja siirtymätalousmaissa. 2. 6. WTO:n riitojensovittelumenettelyssä on korjat- tu aiemman GATTin vastaavan menettelyn heikkouk- sia, ja se on lyhyessä ajassa saanut jalansijaa kansainväli- sellä tasolla. Menettelyä pidetään tuloksellisena etenkin siksi, että Yhdysvallat on tähän asti mukautunut panee- lin ratkaisuihin. Tarkkailijat pitävät WTO:n itsenäisen kauppaoikeuden vähittäistä syntymistä siirtymisenä legalistiseen periaat- teeseen. Tämä huolestuttaa kuitenkin yhä enemmän heikkoja jäsenvaltioita. Komitea kehottaa tässäkin ta- pauksessa äärimmäiseen varovaisuuteen, sillä valtioiden yhteisön koossa pysyminen on hyvin arvokas asia. Vuodesta 2000 alkaen tekijänoikeuksien kauppaan liitty- vien sovitteluanomusten määrä asettaa erityisiä vaati- muksia riitojensovitteluelinten kapasiteetille ja menette- lylle. Tämän vuoksi on tutkittava mahdollisuuksia parantaa menettelyä etenkin tekijänoikeuksien kaup- paan liittyvien riitatapausten suhteen. Komitea tukee komission ehdotuksia riitojenso- 2. 7. vittelumenettelyn parantamiseksi. Ehdotukset kattavat osittain seikkoja, joita Yhdysvallat on kritisoinut. Ehdo- tusten mukaan paneelin jäsenten tekemät tutkimukset yksinkertaistuisivat ja lyhenisivät, jos niitä varten olisi käytettävissä kokopäivätoimisia asiantuntijoita, jotka tuntevat menettelyn kaikki yksityiskohdat. Etenkin pa- neelimenettelyhakemuksen ja vetoomuselimen (Appella- te Body) antaman lopullisen suosituksen välisen ajan lyhentäminen tehostaisi menettelyä entisestään, vaikka lyhyempiä ja määräajat ovat jo nyt huomattavasti C 101/46 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 selkeämmin määriteltyjä kuin vanhassa GATT- menettelyssä. liittyvät ongelmat tiedostaen – mahdollisimman monen kansainvälisen organisaation välttämättömän pakkoyh- teistyön nopeaa institutionalisoimista. Menettelyyn liittyvien asiakirjojen ja muun tiedon olisi oltava myös niiden WTO:n jäsenten ulottuvilla, jotka eivät suoraan ole osallisina menettelyssä, mutta joiden etuja se koskee. Näin ne voisivat tarpeen vaatiessa esittää näkemyksensä ja mielipiteensä. Etenkin Yhdysvallat pitää paneelisuositusten 2. 8. täytäntöönpanovälineitä riittämättöminä. Sovittelume- nettelyssä häviölle jäänyt maa voi hyvin helposti ryhtyä uusiin rajoittaviin toimiin, joilla on entisten kaltainen tavoite. Vahinkoa kärsineiden WTO-maiden on tällöin käynnistettävä uusi riitojensovittelumenettely pitkine määräaikoineen. Tämän vuoksi komitea suosittaa, että kiertotoimiin liittyviä ongelmia tutkitaan pakotesääntö- jen yhteydessä. Komission toiminta banaanikiistassa yhteensä neljän yhteisön kannalta kielteisesti päättyneen suosituksen jälkeen antaa aihetta epäillä valmiutta toimia WTO:n sääntöjen mukaisesti. Tämä voi vakavas- ti vahingoittaa WTO:n riitojensovittelumenettelyn maa- ilmanlaajuista hyväksyntää. 2. 9. Komitea on pannut tyytyväisenä merkille, että 1990-luvulla valmistellussa WTO:n säännöstön johdan- to-osassa mainitaan vapaakaupan yhtenä tavoitteena nimenomaan kestävän kehityksen (Sustainable Develop- ment) edistäminen sekä sitoutuminen ympäristönsuoje- luun. Komitea pahoittelee tässä yhteydessä sitä, ettei useampia jäsenvaltioita ole tähän mennessä onnistuttu vakuuttamaan siitä, että myös Kansainvälisen työjär- jestön ILOn puitteissa sovitut työntekijöiden perusoi- keudet (Core Labour Standards) – kokoontumisvapaus ja oikeus solmia työehtosopimuksia, pakkotyön ja lapsi- työvoiman käytön kielto sekä kaikenlaisen syrjinnän kieltäminen työelämässä – olisi sisällyttävä kansainväli- sen kaupan periaatteisiin. 2. 12. Komitea on tyytyväinen WTO:n, IMF:n ja Maailmanpankin välisen korkean tason työryhmän pe- rustamiseen. Se pahoittelee kuitenkin, ettei ILO ole edustettuna tässä korkean tason ryhmässä, ja katsoo, että puute on korjattava. Työryhmän on määrä valmis- tella yhteiset suuntaviivat kyseisten instituutioiden yh- teistyötä varten. Tällaisesta yhteistyöstä saatava hyöty oli ilmeistä jo Uruguayn kierroksen lopussa, minkä johdosta Marrakechin ministerikokous antoi asiaa kos- kevan suosituksen. 2. 13. Aasian talouskriisi ja sen voittamiseen liittyvät ongelmat tekevät selväksi, että nykyisten pääoma- ja tavaramarkkinoiden vahva sidonnaisuus vaatii selkeitä sääntelypoliittisia puite-ehtoja. Tätä varten monien muidenkin kansainvälisten organisaatioiden olisi tiivis- tettävä yhteistyötään vastavuoroiseen tukemiseen ja jatkuvaan ajanmukaistamiseen tähdäten. Kansainväli- sen järjestelypankin (BIS) normeja voitaisiin toteuttaa nykyistä enemmän kansainvälisten rahoitusorganisaa- tioiden välityksellä. Rahoitusalan ohella on mainittava ensi sijassa YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi (UNC- TAD), Maailman terveysjärjestö (WHO), YK:n elintar- vike- ja maatalousjärjestö (FAO), YK:n ympäristöoh- jelma (UNEP), Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO) sekä Kansainvälinen työjärjestö (ILO). Kaik- kien, toisiaan osittain täydentävien instituutioiden yh- teensovitettu toiminta voi edistää rahoitusmarkkinoiden kurinalaisuutta, tervettä makrotaloudellista perustaa, sosiaalisia turvaverkkoja sekä syrjimätöntä pääsyä tava- ra- ja palvelumarkkinoille. Vain näiden tekijöiden yhdis- telmällä voidaan päästä korkealaatuiseen talouskas- joka luo työpaikkoja, vähentää köyhyyttä ja vuun, edistää maailmantalouden kestävää kehitystä. 2. 10. Komitea on myös sitä mieltä, että kansainväli- sen yhteisön toivoma kansainvälisen kaupan järjestelmä on arvokas asia, jota ei saa vaarantaa ja jonka instituutio- ta ei saa ylikuormittaa ympäristönormien ja työntekijöi- den vähimmäisoikeuksien piiriin kuulumattomilla sei- koilla. Tämä on otettava huomioon etenkin valtioiden keskinäisen yhteenkuuluvuuden ongelmaa ajatellen: 80 % WTO:n jäsenvaltioista on kehitys- tai siirtymäta- lousmaita. 2. 14. Komitea muistuttaa Euroopan kansalaisyhteis- kunnan eturyhmien edustajana siitä, ettei WTO:n toi- minta ole vielä kovinkaan avointa eikä sen kussakin tapauksessa asianomaisten kansalaisjärjestöjen kanssa tekemä yhteistyö kovinkaan kehittynyttä. Komitea myöntää, että Genevessä pidetyn viimeisimmän ministe- rikokouksen jälkeen asiassa on edistytty etenkin Interne- tissä tarjolla olevan tiedon suhteen. Ennen kaikkea on toivottavaa, että salaisiksi luokittelemattomat asiakirjat julkistetaan nykyistä aiemmin. 2. 11. Maailmantalouden tuorein kriisikehitys osoit- taa, että kansainvälisen talouden organisaatioiden poli- tiikan on oltava nykyistä yhtenäisempää. Oikeutetusti on todettu, etteivät kansalliset eivätkä kansainväliset instituutiot pysty vastaamaan maailmanlaajuisten ta- lousrakenteiden vaatimuksiin. Koska kaikkia talouspo- liittisia kysymyksiä käsittelevä maailmanlaajuinen ins- tanssi lienee utopiaa, komitea kannattaa – myös asiaan 2. 15. Koska lisääntyvään maailmanlaajuistumiseen liittyy erilaisia pelkoja, olisi ajanmukaiseen kauppapoli- tiikkaan nivottava valistustoimia ensisijaisesti jäsenval- tioissa, mutta myös kansainvälisellä tasolla. Myös tässä yhteydessä olisi otettava huomioon valistuksen tarve etenkin kehitys- ja siirtymätalousmaissa. Vakuuttava 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/47 kanssakäymisestä valistus ja tiedotus voi juuri näissä maissa olla esimerkki demokraattisesta kansalaisten kanssa. Kehitysmaiden laajojen väestöryhmien ulkomai- sia sijoituksia kohtaan tuntemia epäilyjä olisi hälven- nettävä siten, että sijoittajat toimivat OECD:n monikan- sallisia yrityksiä koskevien linjausten mukaisesti. Komitea uskoo, että tulevina kriisiaikoina kansainväli- sessä kaupassa voidaan saavuttaa edistystä vain, jos kansalaiset saadaan vakuuttuneiksi avoimien markki- noiden eduista. Tällainen työ vaatii henkilökuntaa, mutta se on ehdottoman välttämätöntä. 2. 16. Tässä yhteydessä asianomaisten, edustavien kansalaisjärjestöjen myötävaikutus on yhä tärkeämpää. Kansalaisjärjestöille olisi sekä jäsenvaltioissa että kan- sainvälisellä tasolla tiedotettava asioista mahdollisim- man nopeasti ja täydellisesti, ja niitä olisi kuultava etenkin ennen suuntaviivojen asettamista ja päätöksen- tekoa. Molemmille osapuolille olisi laadittava selkeät säännöt mahdollisuudesta kirjallisiin kannanottoihin sekä oikeudesta tulla otetuksi huomioon tai saada kannanottoon vastaus. Komitea toteaa, että merkittävien kansalaisjärjestöjen yhteistyö on yhä tiiviimpää kansainvälisellä tasolla. Se toivoo, että myös tässä yhteydessä kehitys- ja siirtymäta- lousmaiden edut otetaan erityisesti huomioon ja että niitä tuetaan taloudellisesti mahdollisimman paljon. WTO:n on kehityksen myötä varmastikin tutkittava myös kysymystä kansainvälisesti tunnustettujen kansa- laisjärjestöjen tarkkailija-asemasta. Kansalaisjärjestöjen osallistumista ei tule ulottaa aloi- hin, joilla se vaikuttaa hallitusten ja parlamenttien vastuuseen sekä WTO:n työn tehokkuuteen. Koska riitojensovittelu vaikuttaa oleellisesti 2. 17. WTO-oikeuden kehittymiseen, monet kansalaisjärjestöt ovat erityisen kiinnostuneita tästä alasta. Riitoja koske- vaa aineistoa ja menettelytapaa on käsiteltävä erityisen hienovaraisesti. Kaikki riitojen osapuolet eivät halua mennä kannanottojen ja asiantuntijalausuntojen julkai- semisessa yhtä pitkälle kuin mitä Yhdysvallat on ilmoit- tanut presidenttinsä välityksellä. Kaikissa riitatapauksissa osapuolten kanssa olisi sovitta- va julkisuuden rajoista. Tässä yhteydessä GATTin aikaisesta asioiden lähtökohtaisesta salaamisesta olisi kuitenkin luovuttava. Avoimuutta lisättäessä olisi tutkit- tava komission ehdotusta järjestää paneelin jäsenten ja asiaan liittyvien asiantuntijaryhmien kuulemistilaisuuk- sia. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa menettelyn pitkitty- miseen. 3. Uruguayn kierroksen tulosten toteuttaminen Komitea on sitä mieltä, ettei Uruguayn kierrok- 3. 1. sella sovittujen velvoitteiden täyttämistä pidä kartoittaa byrokraattisin ja rutiininomaisin menetelmin. On tärkeää, että havaituista heikkouksista tehdään poliitti- sia johtopäätöksiä vapaakaupan tulevan kehittämisen suhteen. Tämä on välttämätöntä etenkin maailmanta- louden huonontuvan tilanteen vuoksi. Niin tarpeellista kuin kehittäminen onkin, sen on tapahduttava vakaalta pohjalta. 3. 2. Mikäli yksittäiset maat ovat jääneet jälkeen velvoitteidensa täyttämisessä, niille olisi huomautettava tästä soveltuvalla tavalla. Jos velvoitteita ei ole täytetty hallinnon heikkouksien vuoksi, kyseiselle maalle olisi annettava mahdollisimman paljon hallinnollista apua. 3. 3. Maailmantalouden kehitystä ajatellen WTO- järjestelmän kehittäminen edelleen ei saa riippua kaik- kien tähänastisten velvoitteiden täyttämisestä. Pikem- minkin olisi hyödynnettävä lukuisilla aloilla olevia virikkeitä jatkaa liberalisointia. 4. Neuvottelustrategia Uruguayn kierroksella sovitut maatalous- ja pal- 4. 1. velualaa koskevat jatkoneuvottelut olisi aloitettava täsmällisesti vuonna 2000. Kaikkien WTO:n jäsenval- tioiden olisi edelleenkin valmisteltava huolellisesti ja yhteisymmärryksessä Marrakechin ja Singaporen ko- kouksissa päätettyjä seuraavan neuvottelukierroksen aiheita, jotta neuvottelutulokset talouskasvuun ja työlli- syyteen kohdistuvine myönteisine vaikutuksineen ilme- nisivät nopeasti käytännössä. Koska maailmantaloudel- liset ongelmat ovat polttavia, WTO-järjestelmän uskot- tavuus kärsisi, mikäli neuvottelut kestävät yli kolme vuotta. Komitea kannattaa Euroopan unionin toivetta 4. 2. sisällyttää jo sovittuihin maatalous- ja palvelualaa kos- keviin neuvotteluihin mahdollisimman laaja aihekoko- naisuus. Olisi huolellisesti tutkittava, ovatko Singaporen kokouksessa käsitellyt aiheet tarpeeksi kiinnostavia ja voidaanko ne käsitellä riittävän lyhyessä ajassa. Pelkästään Euroopan yhteisön ja mahdollisesti Yhdys- valtojen aiheita kohtaan osoittama kiinnostus tuskin riittää. 4. 3. Koska Yhdysvallat ja kehitysmaat eivät erilaisista syistä liene kovinkaan innostuneita aloittamaan piak- koin kansainvälistä kauppaa koskevaa laajempaa neu- vottelukierrosta, olisi Euroopan unionin ponnisteltava erityisesti, jotta etenkin kehitysmaat – 80 % WTO:n jäsenvaltioista – kiinnostuisivat edistysaskeleista. suunnatun Komitea pitää lähtökohtana kehitys- ja siirtymä- 4. 4. talousmaille neuvonnan vahvistamista WTO:n välineiden, myös riitojensovittelumenettelyn, käytöstä. Tämä vaatii tosin paljon henkilökuntaa ja myös varoja, mutta OECD-maiden ja niiden instituutioi- den olisi tunnettava velvollisuudekseen laajentaa tuke- aan. Kyseisellä alalla voitaisiin ehkä vahvistaa YK:n C 101/48 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) kanssa tehtävää yhteistyötä esimerkiksi Kansainvälisen kaupan keskuksen (ITC) vienninedistämismallin mukaan. 5. Seuraavan maatalousneuvottelukierroksen valmis- telu 4. 5. Kehitys- ja siirtymätalousmaat hyötyisivät myös kaupan helpottamisesta edelleen. Lähtökohtia tarjoavat teollisuustullien nollatasolle konsolidoimisen (Lomé- maiden kohtelu) ohella tullimenettelyt, tullausarvot ja alkuperäsäännöt. Myös teollisuusmaiden yritykset hyötyisivät, jos byrokratiaa vähennettäisiin näillä aloilla. 4. 6. Atlantin ylittävää taloudellista kumppanuutta (Transatlantic Economic Partnership, TEP) koskeva komission toimintasuunnitelma tarjoaa komitean mie- lestä maailmantalouden suurimmille kauppakumppa- neille mahdollisuuden omaksua edelläkävijän rooli mo- nenvälisessä liberalisoinnissa. Komitea on erityisen tyy- tyväinen komission ilmoittamiin realistisiin tavoitteisiin, joita ovat kahdenvälisten kaupan esteiden poistaminen, kauppariitojen välttäminen sekä tiukkojen ympäristön- ja kuluttajansuojanormien edistäminen. Tuotestandar- dien ja tarkistusmenettelyjen vastavuoroinen tunnusta- minen (Mutual Recognition Agreement, MRA) tietyillä aloilla on käytännön tulos, ja komitea toivoo, että se voidaan ulottaa pian myös muille aloille. On toivottavaa, että Atlantin ylittävä taloudellinen kumppanuus vaikut- taa osaltaan siihen, että uhkaava riita yhteisön banaani- tuonnista voidaan ratkaista sovittelulla. Yhdysvaltain äskettäistä mielivaltaista ilmoitusta asettaa yksipuoli- sesti EU:n tuotteille valikoivia pakotteita ei pidä hyväk- syä, koska sen vuoksi sekä WTO:n riitojensovittelume- nettelyn että koko TEP:n uskottavuus kärsii. 4. 7. Komitea varoittaa kuitenkin – kuten jo lausun- nossaan aiheesta ”Uusi transatlanttinen markkina-alue” (CES 859/98) – vahingoittamasta kahdenvälisillä sopi- muksilla monenvälistä WTO-järjestelmää. WTO:n pie- net jäsenmaat, ennen kaikkea kehitysmaat, saattavat menettää kiinnostuksensa tulevaan WTO-neuvottelu- kierrokseen, minkä vuoksi EU:n ja Yhdysvaltojen kah- denvälisen kumppanuuden edut voivat kääntyä haitoiksi niiden suhteessa kolmansiin maihin. Myös koko maail- mantalouden kannalta olisi etenkin nykyisen tilanteen epävakauden vuoksi pelättävissä vakavia haittoja. Tämän vuoksi komitea toistaa kehotuksensa siitä, että Yhdysvaltojen kanssa käydään kahdenvälisiä neuvotte- luja vain WTO:n seuraavan monenvälisen neuvottelu- kierroksen valmistelujen rinnalla. 5. 1. Kun komitea käsitteli komission Agenda 2000:n yhteydessä esittämiä, maataloutta koskevia ehdotuksia, sille tuli yhä selkeämmäksi, että maailman eri kriisi- pesäkkeiden tulehtuessa paine EU:n maatalouspolitiikan liberalisointiin kasvaa. Sekä Yhdysvallat että Cairns- ryhmän valtiot lienevät painostuksen kärkijoukkoa. Tämän vuoksi komitea otti asiaan kantaa tavanomai- seen rakentavaan ja kriittiseen tapaansa, mutta painotti tulevien kansainvälisten ja liittymisneuvottelujen vuoksi erityisesti sitä, millaisia seurauksia tästä on kaikille maatalouteen liittyvillä aloilla työskenteleville väe- störyhmille (1). Komitea tukee kantaa, jonka mukaan Luxemburgin huippukokouksessa määriteltyä Euroo- pan maatalouden mallia on ehdottomasti ylläpidettävä. Komitean mielestä Agenda 2000:n maataloutta 5. 2. käsittelevä osuus tarjoaa yksityiskohtaisen perustan YMP:n kehittämisestä käytäville jatkokeskusteluille ja vastaaville päätöksille. Komitea kannattaa komission näkökantaa, jonka mukaan tavoitellussa uudistuksessa on otettava huomioon seuraavat neljä seikkaa: 1) maailman väkiluvun lisääntyminen noin yhdellä mil- jardilla tulevana vuosikymmenenä; 2) 2 vuonna 2000 jälleen aloitettavat neuvottelut kan- sainvälisten maatalousmarkkinoiden liberalisoinnin jatkamisesta; 3) Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Kyproksen ennakoitu liittyminen EU:hun; (1) TSK:n antamat lausunnot aiheista: ”Komission tiedonan- non ‘Agenda 2000‘ maatalousnäkökohdat”, EYVL C 407, 28. 12. 1998; ”Ehdotus – Neuvoston asetus (EY) N:o – – annettu – – yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia suoran tuen järjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä”, EYVL C 407, 28. 12. 1998; ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) N:o – –/98 naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjeste- lystä”, EYVL C 407, 28. 12. 1998; ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) N:o – – maito- ja maitotuotealan yhteis- estä markkinajärjestelystä” ja ”Neuvoston asetus (EY) N:o – – maito- ja maitotuotealan lisämaksusta annetun asetuksen (ETY) N:o 3950/92 muuttamisesta”, EYVL C 407, 28. 12. 1998; ”Ehdotus: Neuvoston asetus (EY) N:o – – annettu – – vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä an- netun asetuksen (ETY) N:o 1766/92 muuttamisesta ja tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaadusta annetun asetuksen (ETY) N:o 2731/75 ku- moamisesta” ja ”Ehdotus: Neuvoston asetus (EY) N:o – – annettu – – tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljeli- jöille”, EYVL C 407, 28. 12. 1998; ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) N:o – – annettu – – Euroopan maatalou- den ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen”, EYVL C 407, 28. 12. 1998. 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/49 4) EU:n ja Välimeren alueen maiden välisen kumppa- nuuden jatkaminen. valkuaiskasveja että muita tuotantoaloja, etenkin nau- danliha- ja maitoalaa. 5. 3. Komitea kannattaa myös tulevan YMP:n osata- voitteita, joita ovat yhteisen maatalouden kilpailukyvyn vahvistaminen sekä sisämarkkinoilla että maailman- markkinoilla, elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun takaaminen kuluttajille, maataloudesta saatavien tulo- jen vakauden edistäminen, ympäristönäkökohtien sisäl- lyttäminen YMP:hen, kestävän maatalouden ja uudistu- vien energianlähteiden edistäminen, vaihtoehtoisten tu- lonsaantimahdollisuuksien luominen maanviljelijöitä ja heidän perheitään varten sekä unionin lainsäädännön yksinkertaistaminen. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että seuraaviin aloihin on kiinnitetty muita aihepiirejä vähemmän huomiota: alueelliset ominaispiirteet huomioon ottavan maankäytön edistäminen, YMP:n vaikutukset maata- louteen liittyvillä aloilla sekä tuottajajärjestöjen vahvis- taminen. Yleisesti ottaen komitea on sitä mieltä, että tietyt komission ehdotukset kallistuvat liikaa YMP:n uudelleenkansallistamisen suuntaan. Tulevan strategian suhteen komitea korostaa, 5. 4. että Euroopan unionin olisi kaikkien tähänastisten kokemustensa perusteella puolustuskannalle joutumista seuraavalla WTO:n neuvottelukierroksella. Agen- da 2000:n yksittäisiä kohtia koskeviin ehdotuksiin sisäl- tyy riittävästi toimintavaraa yksittäisiä neuvotteluase- mia varten. 5. 5. On hyvin tärkeää, ettei unioni aseta kyseenalai- siksi maanviljelijöille vuosiksi 2000–2006 suunnittelemi- aan suoramaksuja myöskään neuvottelujen lopussa. Mahdollisten hinnanalennusten vuoksi olisi jäljellä ole- vaa ulkosuojaa voitava lisäksi ylläpitää riittävässä määrin. Erityistä huomiota on tässä yhteydessä kiinni- tettävä terveys- ja laatustandardeihin, joita olisi todella- kin noudatettava. Sellaisten elintarvikkeiden ja rehujen merkintä, jotka sisältävät geneettisesti muunneltuja organismeja, hor- moneja jne. , on komitean käsityksen mukaan suuri haaste tulevissa kansainvälisissä neuvotteluissa. EU:n olisi puolustettava kansainvälisellä tasolla EU:n terveys- ja elintarvikenormien tunnustamista. Komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että maailmanlaajuiset ympäristönormit ja työntekijöiden perusoikeudet on otettava käyttöön ja kuluttajien toivei- siin kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota. että Komitea korostaa, 5. 6. seuraavat WTO- neuvottelut eivät ole viimeiset lajissaan. Kansainväliset kauppasopimukset ovat nykyään jatkuva suuntaus. Nyt tavoitteena olevan YMP:n uudistuksen, jonka on määrä astua voimaan vuonna 2000, on tarjottava unionille riittävä pohja kansainvälisistä sitoumuksista neuvotel- taessa. Joka tapauksessa on vältettävä, että maanviljeli- jöitämme rahastetaan toistamiseen. Tämä aktiivisuutta korostava lähestymistapa koskee sekä vilja-, öljy- ja 6. Palvelualaa koskevien neuvottelujen jatkaminen (GATS) 6. 1. Komitea katsoo, että palvelujen yleissopimuksen (GATS) avulla saavutettu palvelumarkkinoiden liittämi- nen WTO:n maailmankauppajärjestelmään on suuri edistysaskel. Näin ollen komitea pahoittelee sitä, että markkinoille pääsyä ja kansallista kohtelua koskevat erityisvelvoitteet, joita WTO:n jäsenmaat sitoutuivat noudattamaan, eivät useimmissa tapauksissa poikkea vallitsevasta tilanteesta, jota hallitukset muutenkin nou- dattavat. Tämän vuoksi komitea toivoo, että vuonna 2000 alkavissa neuvotteluissa asiassa edistytään syvälli- sesti ja perustavanlaatuisesti, jotta kiinnostus ulkomaan- kaupan laajaan liberalisointiin jatkuu maailmanlaajui- sesti. On tärkeää, että neuvottelujen piiriin kuuluvat kaikki palvelualan sektorit. Neuvotteluissa olisi käsi- teltävä myös aloja, jotka eivät sisältyneet Uruguayn kierrokseen, kuten lähetti-, ympäristönsuojelu-, koulu- tus- tai lääkintäpalvelut. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon kuluttajansuoja. Tulevissa neuvotteluissa olisi käsiteltävä muitakin kuin markkinoille pääsyä ja kansallista kohtelua koskevia kysymyksiä. Kansallisten säännösten ja lisenssivaati- musten on oltava avoimia, tarkoituksenmukaisia ja mahdollisimman vähän kuormittavia, jotta koti- ja ulkomaisilla kilpailijoilla on samat mahdollisuudet, työllisyysvaikutukset ovat suuret ja jotta kuluttajat hyötyvät intensiivisestä hintaja laatukilpailusta. 6. 2. GATSin tähänastiset sopimukset ovat epäselviä ja vaikeasti ymmärrettäviä. Niiden myönteiset vaikutuk- set palvelujen tarjoajiin ja ennen kaikkea kuluttajiin teollisuus- ja kehitysmaissa ovat vain vaikeasti arvioita- vissa. WTO:n olisi näin ollen muutettava säännöstöä nykyistä avoimemmaksi standardisoimalla sitä. 6. 3. Komitea on tyytyväinen tietoliikenteen peruspal- velujen ja rahoituspalvelujen liberalisointia koskevien neuvottelujen tulokseen (1). Samalla se muistuttaa siitä, että sähköisten välineiden mahdollistamien työn uusien muotojen (etätyö) on kuuluttava samojen työntekijäoi- keuksien piiriin kuin perinteistenkin työmuotojen. On myös varmistettava, että uusi tietoliikennetekniikka on kaikkien väestöryhmien ulottuvilla ja että kuluttajien oikeudet taataan täysin. Komitea mielestä neuvottelut onnistuivat, koska kyseisten alojen liberalisoinnista (1) TSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi maailman kauppajärjestön alaisuudessa käytyjen rahoitus- palvelualan neuvottelujen tulosten hyväksymisestä Euroo- pan yhteisön puolesta sen toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta”, EYVL C 407, 28. 12. 1998. C 101/50 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 koituvat edut olivat jäsenvaltioiden kansantalouksien kannalta ilmeiset. Kustannusten lasku ja tietoliikenne- palvelujen parantuminen hyödyttävät koko taloutta samoin kuin rahoitusmarkkinoiden tehostuminen. Va- paita ammatteja (Professional Services) koskevat neu- vottelut ovat sitä vastoin valitettavasti keskeytyneet. Komitea olettaa, että ammatinharjoittamisen vapauden myönteisistä kokonaistaloudellisista vaikutuksista ei olla tarpeeksi tietoisia, joten neuvottelupaine on alalla heikko. aiheuttajaperiaatetta koskevaa työtään, joka antanee hyvät mahdollisuudet sisällyttää ympäristökustannuk- set hintoihin. Ennaltaehkäisyperiaate on kuitenkin asetettava etusijal- le. Tämä koskee sekä ympäristöön että kansanterveyteen ja kuluttajansuojaan vaikuttavia päätöksiä. 6. 4. Tämän vuoksi komitea suosittaa, että komissio tutkii tärkeiden palvelualojen (esim. kauppa, vapaat ammatit, kuljetus) liberalisoinnin kokonaistaloudellisia vaikutuksia työllisyyteen ja ansioihin ja että se ottaa tässä yhteydessä myös huomioon kyseisten alojen panoksen ajanmukaisiin perusrakenteisiin. Tällainen tutkimus paljastaisi liberalisoinnista palvelujen käyttäjille – jotka ovat laajassa mielessä kuluttajia – koituvat edut sekä vahvistaisi näin suuren yleisön kiinnostusta neuvottelu- jen nopeaan edistymiseen Tämä ei koske vain EU:ta, vaan ehkä vieläkin enemmän kehitysmaita, joissa ei ole vielä havaittu palvelualoilla piileviä kehitysmahdolli- suuksia. UNCTADin tehtävä onkin valistaa kehitysmai- ta tässä asiassa. Tulevia neuvotteluja varten olisi tutkittava, voi- 6. 5. daanko liberalisointisitoumusluetteloita (Schedules of Commitments) muuttaa luetteloiksi yleisen liberalisoin- nin poikkeuksista. Neuvottelujen lähtökohtana olisi tällöin yleinen markkinoille pääsy sekä kansallinen kohtelu kulloisellakin alalla, ja niissä käsiteltäisiin kysei- siä poikkeuksia. Näin sekä neuvottelut että niiden tulokset olisivat nykyistä avoimempia. 7. Kauppa ja ympäristö 7. 1. Komitea käsitteli jo ennen Singaporen ministeri- kokousta seikkaperäisesti kansainvälisen kaupan libera- lisoinnin ja ympäristön välisestä suhdetta (1). Komitea korosti tuolloin antamassaan lausunnossa Maailman- pankin toteamusta, jonka mukaan ympäristöongelmien pääaiheuttajia ei tule etsiä kaupan liberalisoinnista, vaan markkinoiden ja viranomaisten kyvyttömyydestä ottaa ympäristö soveltuvalla tavalla huomioon hinnoissa. Tämän vuoksi komitea rohkaisi OECD:tä jatkamaan (1) TSK:n lausunto aiheesta ”Kansainvälinen kauppa ja ym- päristö”, EYVL C 407, 28. 12. 1998. Komitea käsitteli lausunnossa perusteellisesti komission tiedonantoa 96/54. Jokaisella maalla on oikeus soveltaa omia tuottei- 7. 2. taan koskevia sääntöjä myös tuontitavaroihin. Tavaroi- den alkuperämaan viejille ja hallinnolle on kuitenkin jatkuvasti tiedotettava säännöistä. Ympäristönsuojelu- politiikan mahdolliset erot yksittäisissä maissa eivät saa johtaa siihen, että kotimaiselle taloudelle aiheutuvien suhteellisten haittojen tasoittamiseksi otetaan käyttöön tasausmaksuja tai vientikorvauksia. Rajanylittävissä alueellisissa tai maailmanlaajuisissa ympäristöongel- missa kyseisten maiden on löydettävä yhteinen ratkaisu. Voi olla tarpeen, että tällaisiin monenvälisiin ympäristö- sopimuksiin (multilateral environmental agreement, MEA) sisällytetään täydentäviä kauppapoliittisia toi- mia, kuten on tähän mennessä tehty 18:ssa yhteensä 180 monenvälisestä ympäristösopimuksesta. 7. 3. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä myös siitä, että tuontimaiden on vältettävä yksipuolisia toimia sellaisten rajanylittävien tai maailmanlaajuisten ym- päristöongelmien ratkaisemiseksi, jotka esiintyvät nii- den ulkopuolella. Tämänkaltaiset ongelmat olisi ratkais- tava monenvälisillä ympäristösopimuksilla. Kauppaa rajoittaviin toimiin olisi tulevaisuudessa ryhdyttävä vain tiiviissä yhteisymmärryksessä WTO:n kanssa, ja niissä saadaan mennä vain niin pitkälle kuin tavoitteiden saavuttamisen kannalta on ehdottoman välttämätöntä. Kyseiset sopimukset on valmisteltava kansainvälisissä ympäristönsuojeluelimissä, ja tulevaisuudessa UNEPilla on tässä yhteydessä tärkeä rooli. 7. 4. Myös komitea on sitä mieltä, että kehitys- ja siirtymätalousmaiden ongelmiin on suhtauduttava hyvin vakavasti. Kauppa- ja ympäristöpolitiikassa on otettava huomioon, ettei näiden maiden taloudellisia kehitys- näkymiä ja vientimahdollisuuksia vaaranneta. Tämä näkökulma huomioon ottaen on etsittävä sopivia tapoja vähentää ympäristön liiallista kuormittamista. Komitea kannattaa komission aiheesta tekemiä ehdotuksia ja ajatuksia sekä viittaa nimenomaan koulutusohjelmiin sekä teknologiseen tutkimukseen ja neuvontaan. Komitea ehdotti edellämainitussa lausunnossa, 7. 5. että juuri kyseisillä aloilla ilmenneet riitatapaukset olisi soviteltava mahdollisimman julkisesti ja kansalaisjär- jestöjen myötävaikutuksella. Paneeleilla tulisi luonnolli- sesti olla riittävät mahdollisuudet hyödyntää tieteilijöi- den, teknikoiden ja ympäristöasiantuntijoiden mielipi- teitä. 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/51 7. 6. Komitea toteaa, että sekä kansalaiset että parla- mentit antavat ympäristönäkökohdille nykyään entistä enemmän arvoa kansainvälisessä kauppapolitiikassa. Näin ollen komitea on tyytyväinen siihen, että komission jäsen Sir Leon Brittan on kutsunut WTO:n kauppa- ja ympäristöministerit keväällä 1999 pidettävään kokouk- seen, jossa voi syntyä uusia virikkeitä kyseisten politiikan alojen oikealla hetkellä tapahtuvaan ja tehokkaaseen koordinointiin. Rion ympäristökokouksesta lähtien on nimittäin yritetty päästä eroon yksittäisiä vastuualueita korostavasta ajattelutavasta. 7. 7. Komitean mielestä olisi käsiteltävä toistakin keskeistä ongelmaa. OECD-maat käsittelevät omissa organisaatioissaan alan yhä monimutkaisemmaksi käyviä kysymyksiä ja pohtivat niiden ratkaisua. Useissa kehitysmaissa ei vielä lainkaan käsitellä näitä kysymyk- siä ja ongelmia, mikä ilmenee WTO:n ympäristökomi- tean keskusteluista. OECD esimerkiksi ajaa kansallisten ympäristötaseiden sisällyttämistä kauppavälineisiin ja -sopimuksiin. Kansainvälisiä kauppasopimuksia valmis- tellessaan OECD:n jäsenmaiden olisi laadittava ym- päristötase aina kun on odotettavissa huomattavia ympäristövaikutuksia. On selvää, että kehitysmaat suh- tautuvat epäillen tällaisiin valmisteluihin ja tuntevat itsensä syrjityiksi jo etukäteen. Tämän vuoksi UNEP:n ja UNCTADin on vahvistettava antamaansa apua. 7. 8. Komitean mielestä huomattavat ponnistelut ovat tarpeen, jotta kyseisille maille voidaan tehdä selväksi, että esimerkiksi ennaltaehkäisyperiaatteesta käytävä keskustelu on hyvin tärkeää myös niille ainakin pitkällä aikavälillä. Komitean käsityksen mukaan tämä on WTO:n tehtävä, ja sen on tässäkin yhteydessä tehtävä yhteistyötä toimivaltaisten YK:n erityisjärjestöjen kanssa. 8. Kauppa ja työntekijöiden vähimmäisoikeudet 8. 1. Komitea on jo pidemmän aikaa eri yhteyksissä toiminut sen puolesta, että ILOn päättämiä työntekijöi- den perusoikeuksia (Core Labour Standards) sovellettai- siin koko maailmassa, ja nimenomaan kehitysmaissa. Komitea myöntää kuitenkin, että vähimmäisoikeuksien soveltaminen on monissa kehitysmaissa vallitsevien olosuhteiden vuoksi vaikeaa, vaikka hallitukset osoittai- sivatkin näennäistä valmiutta. Komitea on tämän vuoksi tyytyväinen ILOn neuvontatyöhön tässä yhteydessä. Kesäkuussa 1998 pidetyssä kansainvälisessä työ- 8. 2. konferenssissa korostettiin, että kaikki jäsenvaltiot, vaikkeivat ne vielä olisikaan ratifioineet työtekijöiden vähimmäisoikeuksia koskevia yleissopimuksia, ovat si- toutuneet soveltamaan politiikassaan tämän lausunnon kohdassa 2. 9 lueteltuja perusoikeuksia. Koska asiaa koskevat vetoomukset eivät ole viime vuosina johtaneet tuloksiin, komitea ilmaisee tyytyväisyytensä työkonfe- renssin päätökseen tutkia vuosittain työntekijöiden pe- rusoikeuksien käytännön soveltamista kyseisissä maissa entistä yksinkertaisemman menettelyn avulla. Sen tueksi suunnitellaan erityisen asiantuntijaryhmän perusta- mista. Komitea toivoo, että nämä uudet toimet johtavat 8. 3. myönteisiin tuloksiin. 8. 4. Vaikka eräät maat, jotka tähän asti ovat kieltä- neet työntekijän perusoikeuksien sitovuuden, vaikutta- vatkin muuttaneen asennettaan, kauppapoliittisten ra- joitusten käyttö kohtaa edelleen vastarintaa. Työnteki- jöiden perusoikeudet on kuitenkin pyrittävä toteutta- maan maailmanlaajuisesti mahdollisimman pian. Tämä on kohdassa 8. 2 mainitun kolmiosaisen, työntekijöiden perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteuttamista koske- van periaatejulistuksen mukaan ILOn jäsenvaltioiden velvollisuus kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Ko- mitea kehottaa tämän vuoksi vahvistamaan valistustyötä ja pyrkimään kansainväliseen yksimielisyyteen tässä arkaluontoisessa kysymyksessä. WTO:n työryhmä olisi tähän soveltuva foorumi. Komitea on jo aiemmassa lausunnossaan (1) kannattanut erityisten yhteisön tullie- tuuksien soveltamista niihin maihin, joissa kunnioite- taan työntekijöiden vähimmäisoikeuksia ja ympäristö- normeja. Komitea pahoittelee, että monet maat eivät ole hyödyntäneet tätä mahdollisuutta. 8. 5. Komitea on tietoinen siitä, että kehitysmaissa työoloja ja sosiaalista suojelua voidaan tehokkaimmin parantaa vähentämällä köyhyyttä ja luomalla demo- kraattisia rakenteita. Kehitysmaiden tuotteiden pääsy markkinoille sekä muut soveltuvilta vaikuttavat toimet, mutta myös myönteiset kannustimet voivat osaltaan vaikuttaa tähän. Komitea toivoo lisäksi, että kesäkuussa 1998 järjestetyn kansainvälisen työkonferenssin juhlalli- sesti antamalla julistuksella on myönteisiä vaikutuksia. 9. Kauppa ja työllisyys Komitea on sitä mieltä, että olisi harkittava 9. 1. ”kauppa ja työllisyys” -työryhmän perustamista WTO:n piiriin. Kansainvälisestä kaupasta syntyvä hyvinvointi ei koidu kaikkien kumppaneiden hyödyksi tasapuolisesti. Rakenteita muutettaessa tilapäiset sopeutumiskulut yk- sittäisillä alueilla ja sektoreilla voivat nousta huomatta- viksi. Jotta maailmantalouden liberalisointi hyväk- 9. 2. sytään mahdollisimman laajalti, rakenteita on muutetta- työntekijöiden kannalta mahdollisimman sie- va (1) EYVL C 40, 4. 2. 1999. C 101/52 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 dettävällä tavalla. Tämän vuoksi työryhmän olisi tutkit- tava erilaisia mahdollisuuksia ottaen huomioon tähänas- tiset kokemukset ja jo olemassa olevat suojalausekkeet. 10. Kauppa ja kilpailu 10. 1. Komitea toteaa, että valtiokohtaisten kaupan esteiden maailmanlaajuisen purkamisprosessin jat- kuessa kansainvälinen kilpailu tulee vaikuttamaan mer- kittävästi hyvinvoinnin kasvuun. Kansainvälisen yh- teisön lisäksi entistä useammat kansalaiset suhtautuvat epäilevästi kansainvälisten yritysfuusioiden lisääntymi- seen ja strategisiin liittoutumiin. Vaaditaan kansainväli- siä kilpailusääntöjä, joita olisi sovellettava maailmanlaa- juisesti mikäli mahdollista. 10. 2. Komitean tietämyksen mukaan tällä hetkellä keskustellaan useista eri mahdollisuuksista. Jonkin ver- ran kokemusta on kertynyt kansallisen kilpailuoikeuden soveltamisesta maan rajojen ulkopuolella, kun erilaiset kansalliset tai alueelliset kartelliviranomaiset ovat teh- neet yhteistyötä. Tiedonvaihdossa ja kartelliviranomais- ten vastavuoroisessa avunannossa on käytetty yhteistyön toteuttamista koskevaa Positive Comity -periaatetta. Kansainvälisen kilpailun valvonta on kuitenkin tässä muodossa monista syistä rajallista: Merkityksellisen tiedon saaminen yrityksistä ja muiden maiden markki- noista on työlästä. Lisäksi kilpailuviranomaiset voivat antaa toisilleen tietoa tietystä asiaintilasta – mikäli asianomaiset yritykset sen hyväksyvät – mutta koska kriteerit ovat erilaiset, ne voivat tehdä erilaiset joh- topäätökset. Kahdenväliset järjestelyt johtaisivat lopulta vaikeasti hahmotettavaan säännöstöön, joka olisi jatku- vasti keskeneräinen ja edesauttaisi asioiden manipuloi- mista. kansainvälisestä kaupasta sen, että avoimet rajat vaati- vat ennen kaikkea kansainvälistä kilpailukykyä ja että oman maan yritysten suosiminen missä muodossa ta- hansa vähentää kilpailukykyä. Oma kilpailulainsää- däntö on myös näissä maissa tunnustettu tapa edetä kohti kansainvälistä kilpailukykyä. Niistä yli 40:ssä on kahdenkymmenen viime vuoden aikana otettu käyttöön oma kilpailulainsäädäntö. Siksi Singaporessa pidetyssä WTO:n ministerikokouksessa päästiin kaikkien jäsen- maiden kesken yksimielisyyteen kilpailukysymyksiä tar- kastelevan työryhmän perustamisesta. Samassa yhtey- dessä myös YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi (UNC- TAD) esitti maaryhmälleen vakuuttavia esimerkkejä siitä, kuinka kilpailun puute johtaa kehityksen taantumi- seen. Tätä taustaa vasten komitea ehdottaa kilpailu- 10. 6. kysymyksistä vastaavan EU:n komission jäsenen Karel Van Miertin tavoin, että seuraavalla neuvottelukierrok- sella pyritään siihen, mikä on mahdollista tehdä tällä hetkellä. Myös nykyisissä vaikeissa olosuhteissa voidaan pyrkiä seuraaviin päämääriin: a) Sellaisten kilpailulainsäädäntöä koskevien vähim- jotka sisällytettäisiin mäisnormien kehittäminen, valtioiden omaan kilpailulainsäädäntöön myös kehi- tysmaissa. Näitä ovat esimerkiksi rajoittavien kaup- pakäytänteiden määrittely, määräävän markkina- aseman väärinkäyttö sekä eräät fuusioita koskevat säännökset. b) Muutamista kansainvälisistä perusperiaatteista so- piminen, esimerkiksi miten toimitaan tuontikartel- lien tai markkina-alueiden jaon suhteen. c) Kansallisten tii- kilpailuviranomaisten viimmän yhteistyön edistäminen yleisesti, koska ne huolehtivat ennen kaikkea kokemusten vaihdosta, joka voisi yksittäistapauksissa johtaa salaiseksi luo- kittelemattoman tiedon vaihtoon. entistä 10. 3. Markkinataloudellisten kilpailurakenteiden ylläpidon kannalta olisi tärkeää luoda kansainvälisesti tunnustettu kilpailuoikeus ja sisällyttää siihen maail- manlaajuisesti toimiva kartelliviranomainen, koska ra- jatylittävät yritysfuusiot näyttävät olevan yleismaailmal- linen suuntaus. d) Ainakin harkita selvittämismekanismin kehittämistä sellaisille riitatapauksille, joissa yritykset ovat suo- raan osallisina. WTO:n riitojensovittelumenette- lystä saadut kokemukset voidaan ottaa tässä huo- mioon. 10. 4. Komitean mielestä kansainvälisellä tasolla edis- tystä saavutetaan vain hitaasti, koska teollisuusmaissa ja itsemääräämisoikeudestaan tietoisissa kehitys- ja siirtymätalousmaissa on edelleen voimakkaita kansalli- sia suuntauksia. Lisäksi kilpailupoliittinen ajattelu ei ole tähän mennessä levinnyt kovin laajalle, ja se eroaa poliitikkojen selvästi tehtävästä avata markkinat ja poistaa kaupan esteitä. erikoistuneiden kauppaan 10. 7. Tässä yhteydessä ei välttämättä tarvitsisi ottaa puheeksi WTO:n polkumyyntisäännöksiä, joihin monet kehitysmaat ovat suhtautuneet kriittisesti. Kilpailuoi- keus ja polkumyyntioikeus kuuluvat ainakin eurooppa- laisen käsityksen mukaan eri tasoille. 11. Kauppa ja investoinnit Komitea on pannut tyytyväisenä merkille, että 10. 5. yhä useampi kehitys- ja siirtymätalousmaa on oivaltanut 11. 1. Maailmanlaajuistumiselle ovat tunnusomaisia kansainvälisen kaupankäynnin nopea kasvu sekä rajaty- 12. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 101/53 littävien yritysinvestointien lisääntyminen – sekä lisäksi pääoman liikkeillä keinottelu, joka WTO-järjestelmässä jää vaille huomiota. Tärkeimmät investointimaat ovat tärkeimpien sijoitusmaiden aikaisemmin solmineet kanssa monia tähän liittyviä, osittain hyvinkin erilaisia kahdenkeskisiä sopimuksia, joissa määrätään sijoitta- jien pääsystä markkinoille, oikeussuojasta ja riitojen sovittelusta. Tähänastisten kokemusten ja kansainvälis- ten suorien investointien määrän nopean kasvun vuoksi on kuitenkin syntynyt tarve luoda maailmanlaajuisesti mahdollisimman kattava säännöstö. 11. 2. Talousalueiden kilpailun kiristyessä ja kriisiti- lanteiden aiheuttamassa paineessa monien maiden halli- tukset yrittävät työpaikkoja luodakseen huolehtia siitä, että ulkomaisilla sijoittajilla on suotuisat olosuhteet. OECD-maat eivät kuitenkaan ole tähän mennessä edes onnistuneet solmimaan monenvälistä investointisopi- musta (MAI-sopimusta). Syynä tähän ovat monet poliit- tiset erimielisyydet, esimerkiksi kysymys siitä, kuinka laajalti ympäristönormit ja työntekijöiden perusoikeu- det voidaan sisällyttää tällaiseen sopimukseen. Sopimuk- seen kriittisesti suhtautuvat tahot viittaavat siihen, että tavoiteltavia normeja muotoiltaessa pyritään liialliseen täydellisyyteen. Komitea huomauttaa kuitenkin, että vain kaikkien puite-ehtojen korkea taso johtaa ulkomaisen yrityspää- oman pitkäaikaiseen sitomiseen sekä ensiluokkaisen taitotiedon ja huippulaatuisen teknologian toivottuun siirtoon. kysymys, kuitenkin 11. 3. Herää onko MAI- sopimuksen riitojensovittelusäännöksissä mentävä niin pitkälle, että kullekin yksittäiselle ulkomaiselle sijoitta- jalle annetaan oikeus nostaa kanne pääomansijoitusval- tion hallitusta vastaan. Monet valtiot eivät varmasti voi hyväksyä yksityisten sijoittajien kanneoikeutta, koska se rajoittaa valtion itsemääräämisoikeutta – kyseessä on rajoitus, joka ylittää reilusti MAI-sopimukseen kirjatta- van koti- ja ulkomaisen pääoman tasavertaisen kohtelun. Monet valtiot eivät ole valmiita alistamaan kansallista politiikkaansa näin pitkälle kansainvälisten talousintres- sien mukaiseksi. Siksi OECD-neuvottelujen epäonnistu- minen joulukuun 1998 alussa sai monien kehitysmaiden ja kehitysasteeltaan teollisuusmaiden tasoa lähellä ole- vien maiden sympatiat osakseen. Ilmeisesti pyrkimyk- sissä saavuttaa mahdollisimman täydellinen säännöstö oli tässä kohdin menty liian pitkälle. joihin, taiteilijoihin ja näyttelijöihin sovellettavat perin- teiset tekijänoikeudet on kuitenkin jätettävä sääntelyn ulkopuolelle. 11. 5. Komitean mielestä siihen olisi otettava sekä tärkeimmät ympäristönormit että työntekijöiden perus- oikeudet (Core Labour Standards). Tämä tulisi kuiten- kin tehdä siten, että väärät protektionistiset tulkinnat eivät ole mahdollisia (mikä ei liene kovin helppoa. Määritelmien ja määräysten on siksi oltava selkeitä. Myös OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevat lin- jaukset olisi otettava soveltuvalla tavalla huomioon. Kansallisvaltioiden tulee edelleenkin voida määrätä investointiehdot niin koti- kuin ulkomaisille sijoittajille työ-, sosiaali-, ympäristö- ja verolainsäädäntönsä puit- teissa. Kokemus on osoittanut, että ulkomaiset sijoittajat ovat vaikuttaneet kehitysmaiden ympäristönormien ja työntekijöiden perusoikeuksien parantumiseen. Sopi- mukseen kirjattava koti- ja ulkomaisten sijoittajien tasavertainen kohtelu tarkoittaa implisiittisesti, ettei nykyisiä valtiokohtaisia normeja saa alittaa. 11. 6. Tässä yhteydessä olisi komitean mielestä säädettävä myös siitä, että erityistalousalueilla on kunni- oitettava kyseisessä maassa voimassa olevia työntekijöi- den perusoikeuksia. Verotus- ja tullietuudet sekä hallin- nolliset helpotukset kannustavat kuitenkin edelleen sijoi- tuksiin. 12. Elektroninen kaupankäynti 12. 1. Komitea on ilmaissut tyytyväisyytensä tietolii- kennetekniikan edistysaskeleisiin sekä antanut asiasta myös kriittisiä lausuntoja. Viimeisimpänä se on antanut lausunnon välillisistä veroista (2). Sähköisissä medioissa voidaan nykyään tehdä liiketoimia tai käydä kauppaa tiedolla ja palveluilla. Kuluttajan kannalta tarjonta kasvaa ja halpenee. Tällä tavoin myös kilpailun kannalta heikommassa asemassa olevien kehitysmaiden yritykset parantavat kilpailukykyään. Ennen kaikkea pienyrityk- set voivat täten parantaa epäsuotuisaa asemaansa, joka niillä on suuriin kilpailijoihinsa nähden, koska tiettyjen tuotteiden kauppa helpottuu – eikä haarakonttoreista muodostuvaa jakeluverkkoa tarvita. 11. 4. Komitea katsoo, että on välttämätöntä luoda mahdollisimman pian yksi yhtenäinen maailmanlaajui- nen säännöstö. Se on hyvissä ajoin ajanut näiden kysymysten käsittelyä WTO:ssa (1). Mikäli OECD:n aloite ei johda tulokseen, komitea ehdottaa, että WTO:n työryhmä valmistelee OECD:n aineiston ja nykyisten kahdenkeskisten sopimusten perusteella tällaisen kan- sainvälisen sopimuksen tärkeimmät osatekijät. Komi- tean mielestä kulttuuritoiminta sekä erityisesti kirjaili- Jotta kuluttajat ja yritykset voivat käyttää 12. 2. ja maailmanlaajuisesti uuden tekniikan luotettavasti suomia mahdollisuuksia hyvinvointia edistävään kau- pankäyntiin entistä pienemmin kustannuksin, tarvitaan sopiva oikeudellinen ja sääntelyllinen kehys, joka kattaa ennen kaikkea tietosuojan, kuluttajansuojan ja oikeus- varmuuden sekä Internetin väärinkäytön rikoksen tun- nusmerkistön kansainvälisesti täyttävään toimintaan. (1) EYVL C 153, 28. 5. 1996, kohta 1. 2. (2) EYVL C 407, 28. 12. 1998. C 101/54 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 12. 4. 1999 Kehyksen tulisi olla niin joustava, ettei se rajoita tuotteen tai palvelun tarjoajan ja asiakkaan liikkumavapautta eikä tieto- ja viestintätekniikan kehitystä. Kaikista 12. 3. organisaatioista kansainvälisistä WTO tarjoaa parhaimmat edellytykset luoda tasapai- noiset puitteet näille vaatimuksille. Ministerikokouksen toukokuussa 1998 päättämä ja yleisneuvoston syys- kuussa 1998 täsmentämä toimintaohjelma ansaitsevat siksi EU:n täyden tuen. Tämä ei sulje pois sitä, että OECD:n tekemä työ on hyödyksi selvitettäessä osittain monimutkaisia asiakysymyksiä (esimerkiksi verotus, luottamuksellisuus, kuluttajansuoja, sähköinen allekirjoitus). tekijänoikeus, 12. 4. Kansainvälisen yhteisön tulee tutkia huolelli- sesti Yhdysvaltain hallituksen ehdotus Internetin julista- misesta vapaakauppavyöhykkeeksi ja kaikkien digitaali- sessa muodossa toimitettavien tuotteiden ja palveluiden vapauttamisesta tulleista ja muista maksuista. WTO:n toisessa ministerikokouksessa toukokuussa 1998 hyväk- sytyn, vuoden 1999 loppuun asti voimassa olevan tulliva- paussopimuksen tulisi riittää kokeiluksi. 12. 5. Myös komitean käsityksen mukaan erityison- gelmia aiheutuu digitaalisten palveluiden verotuksesta. Verotuksen tasapuolisuus edellyttää, että samanlaisia liiketoimia koskee sama verotus riippumatta siitä, toimi- tetaanko suoritteet fyysisessä vai elektronisessa muo- dossa. 12. 6. Komitea pitää epätarkoituksenmukaisena niin kutsuttua bittiveroa, joka on eräänlainen liikennevero Bryssel 27. tammikuuta 1999. tietoverkossa siirretylle tietomäärälle. Ainoastaan elek- tronista kaupankäyntiä koskeva vero jarruttaisi kyseisen välineen kasvu- ja työllistämispotentiaalin kehitystä ja rajoittaisi yksityistä aloitteellisuutta ja luovuutta. 12. 7. Kuten komitea totesi viimeisimmässä lausun- nossaan elektronisesta kaupankäynnistä ja välittömistä veroista, eurooppalaiset ja yhdysvaltalaiset viranomaiset harkitsevat ryhtymistä läheiseen yhteistyöhön talous- elämän kanssa elektronista kaupankäyntiä koskevien veropoliittisten toimien suhteen. Kauppa, yritykset ja muut talous- ja yhteiskuntaelämän ryhmät – erityisesti kuluttajat ja työntekijät – olisi otettava mukaan tähän työhön. Huolta aiheuttaa, että maailmanlaajuisen kon- tekstin huomiotta jättävät veropoliittiset toimenpiteet voivat vaikuttaa kielteisesti talouden suorituksiin, inves- tointeihin ja työllisyystilanteeseen (esimerkiksi tuotan- non siirtäminen, investointeja ehkäisevä ympäristö, kilpailuhaitat). Komitea viittaa lausunnossaan siihen, että on vaarallista kehittää elektronisen kaupan verotuk- seen osaratkaisuja. Tämä kaupantekomuoto, joka on osa yhteiskunnan ja yritysten toimintatapojen syvältälu- otaavaa muutosta, luo uusia ongelmia kaikilla verojär- jestelmän alueilla. Lisäksi nykyään on havaittavissa, että työnteon verotus nousee edelleen, mikä johtaa siihen, että verojärjestelmistä tulee entistäkin epäoikeudenmu- kaisempia. 12. 8. Komitea ilmaisi lausunnossaan laajasti perustel- lun kantansa komission ehdotuksiin sekä kiinnitti huo- miota eräisiin ristiriitaisuuksiin. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Mededeling van de Commissie aan de Raad, aan het Europees Parlement, aan het Economisch en Sociaal Comité en aan het Comité van de regio's - Wegen die naar een duurzame landbouw leiden

eurovoc_concepts:
agro-industry
agronomic research
common agricultural policy
environmental protection
farm development plan