title: Proposta di regolamento (Euratom) del Consiglio che definisce i progetti di investimento che devono essere comunicati alla Commissione in base all'articolo 41 del trattato che istituisce la Comunità europea dell'energia atomica

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Euratom loan
disclosure of information
industrial investment
investment policy

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 11. 01. 1999 COM(1998) 804 def. Proposta di REGOLAMENTO (Euratom) PEL CONSIGLIO che definisce i progetti di investimento che devono essere comunicati alla Commissione in base all'articolo 41 del trattato che istituisce la Comunità europea dell'energia atomica (presentata dalla Commissione) K U'm Relazione Il capo 4 del trattato EURATOM concerne gli investimenti nell'industria nucleare. In particolare, l'articolo 41 del trattato stabilisce l'obbligo di comunicare alla Commissione i progetti di investimenti. L'allegato II del trattato elenca i settori industriali per i quali vige l'obbligo di questo tipo di comunicazione. L'articolo 43 del trattato stabilisce che la Commissione comunica il suo "punto di vista" su ogni progetto agli investitori ed allo Stato membro interessato. Per attuare queste disposizioni del capo 4 del trattato, sono stati adottati due regolamenti, il primo del Consiglio (regolamento n. 4 del 15. 09. 1958) ed il secondo della Commissione per attuare il regolamento del Consiglio (regolamento n. 1 del 05. 11. 1958). Il regolamento n. 4 del Consiglio contiene una tabella con un elenco di settori industriali ed a ciascun settore corrispondono due valori limite (massimali) espressi in unità monetarie. Un massimale si riferisce ai nuovi impianti ed il secondo alle trasformazioni. Ogni investimento nell'ambito di ciascuno dei settori industriali elencati, di entità superiore al massimale corrispondente per tale settore, deve essere dichiarato. L'unità monetaria usata nel regolamento n. 4 è l'U. E. P. (unità europea di pagamento), introdotta nel 1958 e che ha scarsa rilevanza rispetto alle attuali valute nazionali europee o rispetto all'euro che dovrebbe essere introdotto il 1° gennaio 1999. Questo problema ha indotto la Commissione a cercare un metodo di revisione dei massimali per esprimerli in euro. Ciò ha fornito lo spunto per esaminare l'opportunità di apportare chiarimenti al regolamento e prendere eventualmente una decisione al riguardo. Anche se il regolamento ha quasi 40 anni ed ha finora funzionato bene, la situazione e le esigenze dell'industria nucleare di oggi sono però diverse rispetto a 40 anni fa. È stata quindi colta l'occasione di "ammodernare" il regolamento. Principali elementi proposti per aggiornamento o chiarimenti: • Aggiornamento dei massimali per esprimerli in euro in modo che corrispondano maggiormente all'attuale situazione dell'industria. • Precisazione della portata di alcuni settori industriali nel regolamento. • Proposte per consentire la pubblicazione da parte della Commissione di informazioni generali sui pareri espressi. 1. 1 massimali: a) Metodo usato per adeguare i massimali dall'U. E. P. all'euro La conversione aritmetica presuppone due cose: • una serie di indici dei prezzi per l'industria nucleare europea, • il rapporto U. E. P. - euro. Nessuna di essa è disponibile. La situazione è ulteriormente complicata dal fatto che la definizione dell'U. E. P. è cambiata con gli anni rendendo impossibile un'applicazione concreta. La definizione dell'U. E. P. risale al 1957, sulla base di una quantità fissa di oro pari a 1 dollaro USA ($) che a sua volta era definito nella stessa maniera. Si può pensare che ciò non comporti differenze qualora i prezzi pagati per gli investimenti nell'industria nucleare fossero espressi in dollari USA o U. E. P. del 1958, in quanto il tasso di cambio tra essi era fissato a 1:1. La stessa ipotesi può essere formulata per il dollaro USA 1997 e l'ECU 1997, anche se in quest'ultimo caso il tasso di cambio è diverso. Di conseguenza, è possibile esprimere l'U. E. P del 1958 in ECU 1997 attraverso la loro equivalenza in dollari. L'equivalenza negli anni intermedi non ha rilevanza e può essere trascurata ai fini di modificare i massimali nei regolamenti. Questa soluzione presenta anche il vantaggio che la serie di indici a dei prezzi per l'industria nucleare può essere espressa in dollari USA e come tale può essere usata per la trasformazione finale dei massimali nei regolamenti di oggi. Per questa seconda parte del problema, si può ricorrere ad una combinazione ponderata di serie di indici dei prezzi della produzione di elettricità, delle industrie chimiche e del mercato di approvvigionamento dell'uranio. Ciò non si è rivelato possibile. In alternativa, come ultima ratio si può usare la sene generale e ben nota di indici dei prezzi per il dollaro. Chiaramente si può far valere che l'evoluzione degli indici dei prezzi negli Stati Uniti è stata diversa rispetto all'Europa, ma che il dollaro USA è stato la valuta "mondiale" dopo la seconda guerra mondiale e qualsiasi variazione evolutiva è almeno in parte rispecchiata nei tassi di cambio. Schematicamente, per collegare l'U. E. P. del 1958 all'ECU del 1997, si propone di partire dall'U. E. P. del 1958, passare al dollaro del 1958, usare la serie di indici dei prezzi in dollari USA per passare al dollaro USA del 1997 e operare una conversione all'ECU del 1997. L'equivalenza dell'euro rispetto all'ECU è stata fissata ad un tasso 1:1 dall'articolo 2, paragrafo 1 del regolamento (CE) n. 1103/97 (GU L 162 del 16. 9. 1997. pag. 1). Calcolo dell'equivalenza tra l'U. E. P. 1958 e l'ECU 1997. Ipotesi: I. II. I cambiamenti dell'indice di prezzi si rispecchiano equamente nell'indice generale di prezzi al consumo (consumer price index - CPI) degli Stati Uniti e nell'indice dei esiste). prezzi Più specificamente, si parte dall'ipotesi che il CPI rispecchi in maniera accettabile l'indice dei prezzi dell'industria nucleare degli Stati Uniti che non dovrebbe essere significativamente diverso dall'indice dei prezzi europeo per la stessa industria. l'industria nucleare dell'Europa (che non specifico per Gli effetti dei tassi di cambio intraeuropei non possono essere calcolati con una precisione accettabile in quanto le definizioni del paniere sono cambiate più volte, nuovi paesi hanno aderito all'Unione e i tassi di cambio sono cambiati più volte in questo periodo. Il CPI-U (CPI per consumatori urbani, ossia il CPI più corrente) è: 160,1 perii 1997(1° maggio) 28,9 per il 1958 (media annua) 1 per il 1913 (anno di inizio dei dati sul dollaro USA) Nota: Il CPI per il consumo di elettricità nel 1958 è 29,1 e per il 1997 è 130,6, ossia una variazione del 18% rispetto al CPI-U generale. (Tutti i valori CPI sono stati ripresi dal "Bureau of Labour Statistics " del governo USA). 1 U. E. P. i958= 1 $1958 (entrambi basati su un importo fisso dell'oro, 0,88867088 grammi) 1 $1958 = 160,1/28,9 $1997= 5,5397 $1997 quindi 1 $1997= 0,180512 $,958 1 $1997= 1/1,2485 ECU1997= 0,80096 ECU1997 Di conseguenza, 0,180512 $i958 = 0,80096 ECUi997 e sulla base di un'inflazione annua del 3%, si ha: 1 U. E. P. 19S8 = 4,4371 ECU1997=4,71 ECU(31. U. 1998)= 4,71 EUR1999 Una semplice moltiplicazione per 5 sarà sufficiente per trasformare l'U. E. P. del 1958 nell'euro 1999. b) Altri elementi in relazione ai massimali Un importante fattore per la revisione dei massimali nel regolamento sono i cambiamenti a livello di dimensioni, struttura e tecnologia degli impianti nucleari. Chiaramente, il regolamento vigente mira ad ottenere dichiarazioni di investimento relative a progetti di dimensioni non ridotte, bensì significative. Senza questo filtro, si avrebbe un considerevole onere burocratico per l'industria e per la Commissione senza avere vantaggi concreti. I massimali per i reattori nucleari, si riferiscono ad esempio a reattori di ogni tipo (compresi i reattori di ricerca) le cui dimensioni erano negli ultimi due decenni nettamente inferiori a quelle dei reattori di potenza. Dopo uno scambio informale di vedute con rappresentanti dell'industria ed un breve esame delle recenti dichiarazioni di investimento è stato concluso che i massimali devono essere aumentati di un fattore superiore a "5", sulla base unicamente di considerazioni di indici dei prezzi-tasso di cambio per poter mantenere un equilibrio tra la "necessità di essere informata" della Commissione e l'utilità dell'informazione notificata. I massimali non devono però essere eccessivamente aumentati perché ciò porterebbe ad escludere impianti di piccole dimensioni ma importanti (ad esempio reattori prototipo). e) La tabella dell'articolo 1 del progetto di regolamento del Consiglio in allegato contiene i nuovi massimali proposti 2. Chiarimenti sulle attività che bisogna dichiarare concernenti il trattamento e/o la disattivazione l'immagazzinamento/smaltimento dei residui radioattivi e (decommissioning) degli impianti. Testo del punto 12 dell'allegato II del trattato EURATOM: "Impianti di trattamento industriale dei residui radioattivi, stabiliti in collegamento con uno o più impianti definiti nel presente elenco". indipendente da qualsiasi altro L'interpretazione di questo testo ha provocato in passato "discordanze" nei casi in cui impianto per il l'impianto era stabilito in maniera trattamento/immagazzinamento/smaltimento dei residui radioattivi o del combustibile esaurito. L'importanza di questi due tipi di investimento per la sicurezza operativa e l'ambiente è evidente. Dato che questi impianti costituiscono una parte integrale e sempre più importante del ciclo del combustibile nucleare, sia da un punto di vista commerciale-finanziario che dell'opinione pubblica, si ritiene più sicuro per l'investitore potenziale precisare che questi investimenti devono essere dichiarati alla Commissione ai sensi delle disposizioni degli articoli 41-43 del trattato. Nel 1958 la manipolazione, rimmagazzinamento e lo smaltimento dei residui e la disattivazione degli impianti non erano oggetto di discussioni politiche o commerciali in un momento in cui l'industria nucleare era ancora agli inizi. È certo però che questi aspetti assumeranno un'importanza crescente ed eventualmente dominante per lo sviluppo ed il futuro dell'energia nucleare. a) Trattamento dei residui e del combustibile esaurito, immagazzinamento, deposito ad interim o smaltimento Lo smaltimento a lungo termine dei residui radioattivi è probabilmente l'attività umana per la quale occorre prevedere gli effetti a lunghissimo termine e come tale essa assume un'importanza eccezionale. Si tratta inoltre di un settore oggetto di crescenti ricerche che potranno fornire soluzioni tecniche ad un problema considerato molto difficile e grave. E estremamente importante per uno sviluppo coordinato che la Commissione possa seguire le attività e lo sviluppo in questo settore. Il progetto di un nuovo regolamento contiene all'articolo 1 il riferimento al "deposito ad interim o definitivo dei combustibili esauriti o dei residui radioattivi" e chiarisce quindi che queste attività rientrano nel campo generale di applicazione del regolamento. È stato inoltre precisato che "gli impianti di trattamento, immagazzinamento, deposito ad interim o definitivo dei residui radioattivi o dei combustibili esauriti rientrano nel settore n. 12. b) Disattivazione degli impianti nucleari Lo stesso tipo di argomenti vale per i progetti di investimento sulla disattivazione degli impianti nucleari, una questione che dominerà probabilmente la "politica" e i finanziamenti dell'industria del ciclo del combustibile nell'immediato futuro e in seguito. Le attività di disattivazione non sono espressamente menzionate nell'elenco di settori industriali ed anche se la disattivazione rientra logicamente nella categoria della "trasformazione" per la sua stessa natura, l'allegato II fa riferimento ad "attività industriali" lasciando aperta l'interpretazione se la disattivazione di un reattore sia una "trasformazione" di un reattore, ad esempio in un campo vuoto. Finora non sono state notificate attività di disattivazione. Il progetto di nuovo regolamento contiene all'articolo 1 il riferimento espresso all'attività generale di "smantellare gli impianti". La Commissione sta seguendo le attività nel settore della gestione dei residui radioattivi nella sua quarta "Relazione sulla situazione" che contiene tuttavia informazioni più di tipo tecnico che finanziario. I due tipi di informazione (la quarta "Relazione sulla situazione" e l'informazione da comunicare ai sensi del disposto dell'articolo 41) possono essere considerati complementari. 3. Altri chiarimenti I seguenti chiarimenti hanno lo scopo di evitare eventuali interpretazioni discordanti:: I Qualsiasi trattamento mediante metodi fisici o chimici di materie sorgenti o materie fìssili speciali rientra nel settore 4 del regolamento. 2. La de-fluorurazione degli effluenti/residui rientra in uno dei settori 4, 6, 8 e 12. 3. I progetti di investimento al di sotto di 5 milioni di euro non devono essere comunicati ufficialmente secondo la procedura di cui all'articolo 43 del trattato ed è sufficiente una comunicazione semplificata contenente soltanto le caratteristiche di base essenziali. 4. Pubblicazione di informazioni limitate da parte della Commissione Le dichiarazioni fornite sulla base del disposto degli articoli 41-43 del trattato costituiscono una base di dati probabilmente unica che oltre ad un valore storico può essere anche utile per gli studi nel campo della pianificazione energetica. La libertà di pubblicare questi dati darà alla Commissione la possibilità di comunicare al pubblico il suo punto di vista su ciascun investimento. Ciò può rilevarsi positivo per gli investitori che operano in un settore molto dibattuto tra i cittadini. Queste pubblicazioni non conterranno dati "sensibili" e dati che possano incidere sulla concorrenza. L'articolo 4 nel progetto di nuovo regolamento è stato aggiunto per consentire alla Commissione di pubblicare il suo "punto di vista". 5. Tenendo conto degli aggiornamenti e dei chiarimenti proposti sopra menzionati, la Commissione propone al Consiglio di: - adottare l'unita proposta di regolamento EURATOM del Consiglio - abrogare al tempo stesso il regolamento EURATOM n. 4 del Consiglio del 15 settembre 1958 - trasmettere la presente proposta al Parlamento europeo. 5" PROPOSTA DI REGOLAMENTO REGOLAMENTO (Euratom) DEL CONSIGLIO del che definisce i progetti di investimento che devono essere comunicati alla Commissione in base all'articolo 41 del trattato che istituisce la Comunità europea dell'energia atomica IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, Viste le disposizioni del trattato che istituisce la Comunità europea dell'energia atomica (CEEA), in particolare l'articolo 41, vista la proposta della Commissione, considerando che per raggiungere gli obiettivi previsti dal trattato che istituisce la CEEA, la Commissione deve ricevere comunicazione dei progetti di investimento concernenti i nuovi impianti come pure le sostituzioni o le trasformazioni concernenti i settori industriali enumerati all'allegato II del trattato, quando tali progetti abbiano una certa importanza e possano influire direttamente sulla produzione, sulla produttività o sulla sicurezza nucleare; considerando che spetta alla Commissione facilitare uno sviluppo coordinato di questi investimenti e rendere noto il suo punto di vista al riguardo; considerando che interno presuppone soppressione degli ostacoli tecnici, l'armonizzazione della costruzione e la sicurezza; la piena realizzazione del mercato la considerando che gli investimenti effettuati in tutto il ciclo del combustibile, comprese la gestione dei residui e la disattivazione, sono essenziali per lo sviluppo dell'energia nucleare e ai fini di un funzionamento corretto e responsabile dell'industria nucleare, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le persone o imprese impegnate nelle attività industriali enumerate all'allegato II del trattato che istituisce la CEEA comunicano alla Commissione, nei termini previsti dall'articolo 42 del trattato, i loro progetti di investimento che hanno lo scopo di: - creare una capacità di produzione; - conservare quantitativamente e qualitativamente la capacità di produzione; - aumentare direttamente la capacità di produzione; - aumentare direttamente la produttività; - migliorare la qualità della produzione; - smantellare gli impianti; - gestire il combustibile esaurito o i residui radioattivi (comprese le operazioni di trattamento, deposito ad interim o definitivo e/o smaltimento) allorché nelle attività industriali elencate nella colonna I i costi superano i valori corrispondenti della colonna li per i nuovi impianti e quelli della colonna III per le sostituzioni e le trasformazioni. 1 ~~ Settori Milioni di euro II Tlii Nuovi impianti Sostituzioni e trasformazioni 1. Sostituzione dei minerali di uranio e di torio 2. Concentrazione di questi minerali 3. Trattamento chimico e raffinazione dei concentrati di uranio e di torio 4. Preparazione di combustibili nucleari in qualsiasi forma 5. Fabbricazione di dementi di combustibili nucleari 6. Produzione di esafluoruro di uranio 7. Produzione di uranio arricchito 8. Trattamento di combustibili irradiati ai fini della separazione totale o parziale degli elementi in essi contenuti 9. Produzione di moderatori di reattori 10. Produzione di zirconio esente da afhio o di composti di zirconio esenti da afhio 11. Reattori nucleari di tutti i tipi e per tutti gli usi 12. Impianti di trattamento industriale dei residui radioattivi, stabiliti in collegamento con uno o piu impianti definiti nel presente elenco 13. Impianti semi-industriali destinati a preparare la costruzione di stabilimenti che rientrino in uno dei settori da 3 a 10 30 30 30 10 10 10 80 80 30 15 50 20 10 15 15 15 5 5 5 40 40 15 7,5 25 10 5 La preparazione di combustibili nucleari in qualsiasi forma (settore n. 4) comprende il trattamento chimico e la trasformazione di materie grezze o di materie fissili speciali. I processi di de-fluorurazione per gli effluenti e i residui dopo arricchimento si riferiscono ai settori n. 4, 6, 8 e 12. Gli impianti di trattamento, immagazzinamento o smaltimento dei residui radioattivi o dei combustibili esauriti si riferiscono al settore n. 12, anche se questi impianti non sono situati sul sito di qualsiasi altro impianto nucleare industriale menzionato nell'allegato II del trattato EURATOM. La disattivazione di qualsiasi tipo di impianto è considerata una trasformazione. I progetti relativi a nuovi impianti di reattori nucleari di tutti i tipi e per tutti gli usi e i progetti concernenti la sostituzione, la trasformazione, l'ammodernamento o l'aumento di potenza di tali impianti il cui costo non supera 5 milioni di euro possono essere notificati mediante una semplice dichiarazione che specifichi soltanto loro caratteristiche essenziali e non è necessario applicare la procedure di cui all'articolo 43 del trattato che istituisce la CEEA. le r Articolo 2 Per il calcolo dei costi di cui all'articolo 1, si deve tener conto di ogni spesa derivante direttamente dall'esecuzione dei progetti di investimento, qualunque sia il tempo in cui tali spese sono effettuate. Articolo 3 I progetti comunicati in base al presente regolamento devono comprendere tutte le indicazioni necessarie alla discussione prevista all'articolo 43 del trattato che istituisce la CEEA, in particolare tutte le informazioni relative a: 1. il tipo di prodotti o attività e la produzione o capacità di immagazzinamento, 2. l'importo totale della spesa direttamente attribuibile al progetto considerato e la percentuale delle sue componenti essenziali, 3. la durata probabile dell'esecuzione del progetto, 4 le prospettive di approvvigionamento e di funzionamento degli impianti. Articolo 4 Fatto salvo il disposto dell'articolo 44 del trattato che istituisce la CEEA, la Commissione può pubblicare gli elementi essenziali di natura generale del suo parere e le principali caratteristiche che consentono l'identificazione del progetto, ad eccezione degli elementi di natura commerciale, legati alla proprietà intellettuale oppure atti ad incidere sulla concorrenza. Articolo 5 II presente regolamento entra in vigore il 1° gennaio 1999. Esso è pubblicato nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è vincolante in ogni sua parte e direttamente applicabile in tutti gli Stati membri. Il regolamento n. 4 del Consiglio della Comunità europea dell'energia atomica del 15 settembre 1958 è abrogato. Articolo 6 Fatto a Bruxelles, il Per il Consiglio Il Presidente E ISSN 0254-1505 COM(98) 804 def. DOCUMENTI IT 12 09 01 10 N. di catalogo : CB-CO-98-807-IT-C Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo 5


title: 1999/49/CE: Décision de la Commission du 11 janvier 1999 prolongeant la durée visée à l'article 15, paragraphe 2 bis, de la directive 66/403/CEE du Conseil concernant la commercialisation des plants de pommes de terre [notifiée sous le numéro C(1998) 4561]

eurovoc_concepts:
marketing
plant health legislation
potato
seedling

formats: html pdf print

text: L 16/30 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 21. 1. 1999 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 11 janvier 1999 prolongeant la dur(cid:130)e vis(cid:130)e (cid:133) l’article 15, paragraphe 2 bis, de la directive 66/403/CEE du Conseil concernant la commercialisation des plants de pommes de terre [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1998) 4561] (1999/49/CE) 93/CEE en ce qui concerne les plants de pommes de terre jusqu’au originaires du Canada ont 31 mars 1999; autoris(cid:130)es (cid:130)t(cid:130) consid(cid:130)rant qu’il convient de proroger en cons(cid:130)quence l’autorisation accord(cid:130)e aux (cid:144)tats membres que l’article 15, paragraphe 2 bis; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues par la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) permanent des semences et plants agricoles, horticoles et forestiers, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier (cid:211) l’article 15, paragraphe 2 bis, de la directive 66/403/CEE, la date du «31 mars 1998» est remplac(cid:130)e par celle du «31 mars 1999». Article 2 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion. Fait (cid:133) Bruxelles, le 11 janvier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la directive 66/403/CEE du Conseil du 14 juin 1966 concernant la commercialisation de plants de pommes de terre (1), modifi(cid:130)e en dernier lieu par la d(cid:130)cision 98/ 111/CE de la Commission (2), et notamment son article 15, paragraphe 2 bis, consid(cid:130)rant qu’en principe, (cid:133) compter de certaines dates, les (cid:144)tats membres ne peuvent plus fixer eux-m(cid:136)mes l’(cid:130)quivalence de plants de pommes de terre r(cid:130)colt(cid:130)s dans des pays tiers avec des plants de pommes de terre r(cid:130)colt(cid:130)s dans la Communaut(cid:130) et conformes (cid:133) cette directive; consid(cid:130)rant toutefois que, les travaux (cid:130)tablissant une (cid:130)qui- valence communautaire pour tous les pays tiers concern(cid:130)s n’ayant pas (cid:130)t(cid:130) achev(cid:130)s, l’article 15 paragraphe 2 bis de cette directive a autoris(cid:130) les (cid:144)tats membres (cid:133) prolonger jusqu’au 31 mars 1998 la dur(cid:130)e de validit(cid:130) des d(cid:130)cisions d’(cid:130)quivalence qu’ils avaient d(cid:130)j(cid:133) prises pour certains pays non vis(cid:130)s par l’(cid:130)quivalence communautaire; consid(cid:130)rant que lesdits termin(cid:130)s; travaux ne sont pas encore consid(cid:130)rant que l’autorisation ne peut (cid:136)tre prolong(cid:130)e qu’en conformit(cid:130) avec les obligations des (cid:144)tats membres d(cid:130)coulant de la r(cid:130)glementation phytosanitaire commune arr(cid:136)t(cid:130)e par la directive 77/93/CEE du Conseil (3), modifi(cid:130)e en dernier lieu par la directive 98/2/CE (4); la d(cid:130)cision 1999/50/CE de la consid(cid:130)rant que, par Commission (5), des d(cid:130)rogations pr(cid:130)vues par certains (cid:144)tats membres (cid:133) certaines dispositions de la directive 77/ (1) JO 125 du 11. 7. 1966, p. 2320/66. (2) JO L 28 du 4. 2. 1998, p. 42. (3) JO L 26 du 31. 1. 1977, p. 20. (4) JO L 15 du 21. 1. 1998, p. 34. (5) Voir page 31 du pr(cid:130)sent Journal officiel


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4020/98 af Leonie van BLADEL Fornyet prøvelse af sagen mod Dragan Opacic for krigsforbrydelser i Sarajevo

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
appeal
human rights
legal hearing
the EU's international role
war crime

text: 11. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 289/113 (1999/C 289/148) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4020/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Rådet (11. januar 1999) Om: Fornyet prøvelse af sagen mod Dragan Opacic for krigsforbrydelser i Sarajevo Den 2. april 1995 blev den på daværende tidspunkt 19-årige Dragan Opacic som flygtning fra Kladusa i Nordvestbosnien og indrulleret i den bosnisk-serbiske hær taget til fange af de bosniske regeringsstyrker. Efter en kort proces ved retten i Sarajevo, som på ingen måde opfyldte de krav, der må stilles til en straffeproces i en retsstat, blev han seks uger senere dømt til 10 års fængsel for »krigsforbrydelser«. Disse krigsforbrydelser skulle han angiveligt have begået som fangevogter i »koncentrationslejren« Trnopolje. Herefter blev han af de bosniske myndigheder tilbudt som vidne i sagen mod Tadic ved Jugoslavien-Tribunalet i den Haag. Som »vidne L« rettede han under processen detaljerede og alvorlige anklager mod Tadic vedrørende forbrydelser, som denne skulle have begået (ligeledes i Trnopolje-lejren). Tadics forsvarer, professor Wladimiroff, konfronterede Opacic med så mange uretmæssigheder og selv- modsigelser i hans vidneforklaring, at han til sidst grædende brød sammen og tilstod, at han ikke havde været fangevogter, aldrig havde været i Trnopolje-lejren og aldrig havde mødt Tadic. Han erklærede, at han af de bosniske myndigheder undre trussel om henrettelse var blevet trænet i ugevis til at aflægge falsk vidneudsagn om Tadic. Af undersøgelser, som bl. a. professor Wladimiroff gennemførte, fremgik det desuden, at Trnopolje ikke var nogen »koncentrationslejr«, men en midlertidig gennemgangslejr for flygtninge, som ventede på transport til et mere permanent bestemmelsessted. Opacic blev senere under medvirken fra de nederlandske myndigheder og på trods af en asylansøgning sendt tilbage til Bosnien af tribunalet, hvor han nu afsoner resten af sin fængselsstraf på 10 år. Er Rådet ikke enig i, at en sådan fremgangsmåde er i strid med de gældende retsprincipper i Unionens medlemsstater? Vil Rådet være rede til at gribe ind for i det mindste af opnå en fornyet prøvelse af sagen mod Opacic i Sarajevo? Svar (29. marts 1999) Rådet er klar over, at Dragan Opacic har klaget til menneskerettighedsfunktionærer ved OSCE over, at han ikke har fået en retfærdig rettergang. Rådet finder det imidlertid vanskeligt at udtale sig om en rettergang, der, som andre retshandlinger på daværende tidspunkt, ikke blev overvåget af det internationale samfund. Rådet forstår, at Dragan Opacic den 23. september 1998 også har anmodet Menneskerettighedskammeret, der blev oprettet i medfør af bilag 6 til Dayton-fredsaftalen, om at behandle påståede overtrædelser af den europæiske menneskerettighedskonvention, herunder af retten til en retfærdig rettergang. Kammeret har endnu ikke truffet afgørelse om denne anmodning, og Rådet er af den opfattelse, at eventuelle tiltag, som det måtte påtænke i denne sag, bør overvejes i lyset af Kammerets afgørelse. (1999/C 289/149) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4025/98 af Paul Rübig (PPE) til Kommissionen (8. januar 1999) Om: Grænseoverskridende PHARE-samarbejdsprogrammer PHARE-programmerne løber fra 1995 til 1999 og er udstyret med en indikativ finansramme. Herunder hører også Cross Border Cooperation-programmet, på hvis grundlag der blev undertegnet hensigtserklæringer om det grænseoverskridende samarbejde mellem Østrig og de enkelte nabolande. Takket være disse programmer blev der på begge sider udarbejdet institutionelle betingelser for et bedre grænseoverskridende samarbejde, i mange tilfælde også fælles projekter, som både støttes af Interreg og af PHARE


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 45/1999 της Επιτροπής της 11ης Ιανουαρίου 1999 για την τροποποίηση της οδηγίας 70/524/ΕΟΚ του Συμβουλίου περί των πρόσθετων υλών στη διατροφή των ζώων όσον αφορά την αφαίρεση της αδείας ορισμένων κοκκιδιοστατικών και άλλων φαρμακευτικών ουσιών

eurovoc_concepts:
animal nutrition
drug surveillance
food additive
veterinary drug

text: 12. 1. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 6/3 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 45/1999 TGS EPITQOPGS tgr 11gr Iamouaq(cid:148)ou 1999 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tgr odgc(cid:148)ar 70/524/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou peq(cid:148) tym pq(cid:149)shetym uk(cid:150)m stg diatqov(cid:147) tym f(cid:150)ym (cid:149)som avoq(cid:145) tgm ava(cid:148)qesg tgr ade(cid:148)ar oqisl(cid:146)mym jojjidiostatij(cid:150)m jai (cid:145)kkym vaqlajeutij(cid:150)m ousi(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tgm odgc(cid:148)a 70/524/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 23gr Moel- bq(cid:148)ou 1970, peq(cid:148) tym pqosh(cid:146)tym uk(cid:150)m stgm diatqov(cid:147) tym f(cid:150)ym (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2821/98 tgr Epitqop(cid:147)r (2) jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 9 paq(cid:145)- cqavor 3 stoiwe(cid:148)o a), Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti oi ous(cid:148)er pou am(cid:147)joum stgm ol(cid:145)da tym jojjidiosta- tij(cid:150)m jai tym (cid:145)kkym vaqlajeutij(cid:150)m ousi(cid:150)m pou e(cid:148)mai eccecqall(cid:146)mer sto paq(cid:145)qtgla I tgr odgc(cid:148)ar 70/524/EOJ pqim ap(cid:149) tgm 1g Iamouaq(cid:148)ou 1988, epitq(cid:146)pomtar pqosyqim(cid:145) ap(cid:149) tgm 1998 jai letav(cid:146)qomtai sto paq(cid:145)qtgla B jev(cid:145)kaio I tgr em k(cid:149)cy odgc(cid:148)ar, pqojeil(cid:146)mou ma aniokocgho(cid:151)m ej m(cid:146)ou yr pq(cid:149)sheta pou sumd(cid:146)omtai le upe(cid:151)humo tgr h(cid:146)se(cid:150)r tour se jujkovoq(cid:148)a· 1g Apqik(cid:148)ou (cid:149)ti g Epitqop(cid:147) pq(cid:146)pei ma apos(cid:151)qei tir em k(cid:149)cy pqosyqim(cid:146)r (cid:145)deier cia ous(cid:148)er pou am(cid:147)joum stgm ol(cid:145)da tym jojjidio- statij(cid:150)m jai tym (cid:145)kkym vaqlajeutij(cid:150)m ousi(cid:150)m cia tir opo(cid:148)er dem up(cid:147)qne, pqim ap(cid:149) tgm 1g Ojtybq(cid:148)ou 1998, m(cid:146)a a(cid:148)tgsg ade(cid:148)ar sumodeu(cid:149)lemg ap(cid:149) lomocqav(cid:148)a jai emgleqy- tij(cid:149) dekt(cid:148)o apeuhum(cid:149)lemo ap(cid:149) tom upe(cid:151)humo tou vaj(cid:146)kou b(cid:145)sei tgr pakai(cid:145)r ade(cid:148)ar (cid:147) ap(cid:149) tom dijaio(cid:151)wo (cid:147) tour dijaio(cid:151)wour, l(cid:146)sy tou jq(cid:145)tour l(cid:146)kour pou upob(cid:145)kei tgm (cid:146)jhesg stgm Epitqop(cid:147)· (cid:149)ti dem (cid:146)woum apeuhumhe(cid:148) t(cid:146)toier ait(cid:147)seir stgm Epitqop(cid:147) cia ous(cid:148)er pou am(cid:147)joum stgm ol(cid:145)da tym jojjidiostatij(cid:150)m jai (cid:145)kkym vaqlajeutij(cid:150)m ousi(cid:150)m, cia tir ous(cid:148)er arprino- cide, dimitolmide, jai ipronidazole· (cid:149)ti, epeid(cid:147) dem (cid:146)woum pkgqyhe(cid:148) oi apait(cid:147)seir tgr odgc(cid:148)ar 70/524/EOJ, pq(cid:146)pei ma avaiqeho(cid:151)m oi (cid:145)deier pou d(cid:149)hgjam sta pq(cid:149)sheta aut(cid:145) jai ma diacqavo(cid:151)m ap(cid:149) to paq(cid:145)qtgla b jev(cid:145)kaio I tgr em k(cid:149)cy odgc(cid:148)ar· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr l(cid:149)milgr epitqop(cid:147)r cia tir fyotqov(cid:146)r, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi eccqav(cid:146)r sto paq(cid:145)qtgla B jev(cid:145)kaio I tgr odgc(cid:148)ar 70/524/EOJ tym aj(cid:149)kouhym ousi(cid:150)m pou am(cid:147)joum stgm ol(cid:145)da tym jojjidiostatij(cid:150)m jai tym (cid:145)kkym vaqlajeu- tij(cid:150)m ousi(cid:150)m diacq(cid:145)vomtai: — arprinocide, — dimitolmide, — ipronidazole. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 30 Septelbq(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 11 Iamouaq(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 270 tgr 14. 12. 1970, s. 1. (2) EE L 351 tgr 29. 12. 1998, s. 4


title: Règlement (CE) n° 44/1999 de la Commission du 11 janvier 1999 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 12. 1. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 6/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 44/1999 DE LA COMMISSION du 11 janvier 1999 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes r(cid:138)glement LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 1498/98 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, 3813/92 du Conseil, vu le du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- (CEE) no portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 12 janvier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 11 janvier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. L 6/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 12. 1. 1999 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 11 janvier 1999, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en EUR par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 053 999 220 999 052 204 999 052 204 220 624 999 052 204 999 052 464 624 999 052 600 999 052 060 400 404 720 728 999 052 064 400 720 728 999 105,1 62,1 83,6 102,0 102,0 148,0 148,0 115,2 82,5 98,8 35,1 36,7 38,6 45,2 38,9 38,6 59,6 49,1 60,4 76,5 101,5 79,5 54,4 58,9 56,7 59,6 42,4 74,8 84,1 107,4 101,0 78,2 136,7 60,5 89,2 64,1 149,0 99,9 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: Proposal for a Council Regulation (Euratom) defining the investment projects to be communicated to the Commission in accordance with Article 41 of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 11. 01. 1999 COM(1998)804 final Proposal for a COUNCIL REGULATION (Euratom) defining the investment projects to be communicated to the Commission in accordance with Article 41 of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community (presented by the Commission) -m ; 1 *' ". fa î' V«r-J i ;. 't $y* Explanatory memorandum Chapter 4 of the Euratom Treaty concerns investment in the Nuclear Industry. In particular article 41 of the Treaty states that investment projects shall be communicated to the Commission. Annexe II to the Treaty lists the industrial sectors for which this type of communication is an obligation. Article 43 of the Treaty states that the Commission shall communicate its 'point of view' on each project to the investor and to the Member State concerned. To implement these provisions of chapter 4 of the Treaty two regulations have been adopted; one by the Council (Regulation No 4 of 15. 109. 1958) and one by the Commission for implementation of the Council Regulation (Regulation No 1 of 05. 11. 1958). Council regulation No 4 contains a table with a list of industrial sectors and to each sector there correspond two limits (ceilings) expressed in money units. One ceiling has to do with new installations and the second with modifications. Any investment within any of the listed industrial sectors whose size is above the ceiling corresponding to that sector has to be declared. The money units used in Council Regulation No 4 is the EPU (European Payment Unit). This was introduced in 1958 and has no or little relevance to any of the European national currencies of present time neither to the EURO which is expected to be introduced on the 1st of January 1999. This problem led the Commission to search for a method to revise the ceilings and express them in EURO. This created the opportunity to study and decide if any clarification to this regulation would also be beneficial. Although this regulation is almost 40 years old and has served well up to now, it is also a fact that the state and needs of the nuclear industry today are different than what they were 40 years ago. The opportunity was taken in order to 'modernise' the regulation. Main areas proposed for updating or clarification : • Updating of the ceilings in order to express them in EURO and to make them more relevant to the current situation in the* industry • Clarification of the scope of certain industrial sectors in the regulation • Suggestions to allow publication by the Commission of information of general nature on the opinions delivered. 1. The ceilings : a) Method used for the adaptation of the ceilings from EPU to EURO units This arithmetic conversion requires two things: • A price index series for European nuclear industry, • the relation of the EPU to the EURO. None of the two is available. To complicate things even more, the definition of the EPU has changed through the years making it impossible to follow in any concrete fashion. The definition of the EPU was made in 1957 based on a fixed amount of gold to be equal to 1 US dollar ($) which was also defined in the same way. It is reasonable to assume that it makes no real difference if the prices paid for investments in the nuclear industry were expressed in US $ or EPU's in 1958 since the exchange rate between them was fixed (1:1). Furthermore the same assumption can be made for 1997 US $ and 1997-ECU's although in this latter case the exchange rate changes. Hence one can express the 1958 EPU in 1997-ECU's through their equivalence in dollars. The equivalence in the years in between is irrelevant and may be forgotten for the purposes of changing the ceilings in the regulations. This solution also has the advantage that the price index series for the nuclear industry can be expressed in US $ and can, as such, be used for the final transformation of the ceilings in the regulations today. For this second part of the problem, an appropriately weighted mixture of price index series from the electricity generation, chemical industries and uranium supply market may be used. No data were found to make this possible Alternatively the well-known general price index series for the dollar may be used as a last resort. Of course one can argue that the price index evolution in the US was different from the European but the US $ has been the 'global' currency after the Second World War and any evolutionary differences are at least partly reflected in the exchange rates. Schematically, in order to connect the EPU of 1958 to the ECU of 1997 it is proposed to start from the EPU of 1958, go to the $ of 1958, use the US $ price index series to go to the US S of 1997 and then convert to the ECU of 1997. The equvalence of the EURO to the ECU has been fixed at a rate of 1:1 by Article 2, paragraph 1 Regulation 1103/97 (OJ No L 162,16. 9. 97, p. 1) Calculation of the equivalence between the 1958-EPU and the 1997-ECU. Assumptions: I. II. Price index changes are equally reflected in the general consumer price index (CPI) of the US as in the specific nuclear industry price index of Europe (which does not exist anyway). More specifically it is assumed that the CPI acceptably reflects the price index of the US nuclear industry which should not be significantly different from the European price index for the same industry. The effects of inter-European exchange rates can not be calculated with acceptable accuracy because basket definitions changed many times, new countries have since joined the union and the exchange rates continued to change throughout this period. The CPI-U (CPI for urban consumers; the most general CPI available) is: 160. 1 for 1997 (1st May) 28. 9 for 1958 (year average) 1 for 1913 (the US $ data starting year) Note: The CPI for electricity consumption for 1958 is 29. 1 and for 1997 it is 130. 6, an 18% difference from the general CPI-U. (All CPI values were taken from the Bureau of Labour Statistics of the US government) 1 EPUi958 - 1 $1958 (both based on a fixed amount of gold, 0. 88867088 grams) 1 $1958= 160. 1/28. 9 $1997 = 5. 5397 $1997 hence 1 $1997 = 0. 180512 $1958 1 $1997 = 1/1. 2485 ECU1997 = 0. 80096 ECU1997 Hence 0. 180512 $1958 = 0. 80096 ECU1997 and finally assuming a 3% annual inflation we get 1 EPUi958 = 4. 4371 ECUi997= 4. 71 ECU3u2. 98= 4. 71 EURO1999 A simple multiplication by 5 will serve sufficiently well in order to transform the EPU of 1958 to EURO of 1999. b)Other issues in relation to the ceilings. An important factor concerning the revisions of the ceilings in the regulation is the changes in both size, structure and technology of nuclear installations. Clearly the intention of the existing regulation is to have investment declarations of projects whose size is not small but significant. Without such a filter a serious bureaucratic burden for both the industry and the Commission would be created without any obvious benefit. The ceilings for nuclear reactors, for example, referred to reactors of all kind (including research reactors) whose size was considerably smaller than power reactors built during the last two decades. Following informal exchange of views with industry representatives and a brief look into recent investment declarations it is concluded that the ceilings must be increased by a factor larger than the '5' dictated by purely price index-exchange rate considerations in order to maintain a balance between the 'need to know' of the Commission and the usefulness of declared information. The ceilings J however should not be increased too much thus resulting in excluding important installations whose size is small but importance is high (prototype reactors for example). c) The table under article 1 of the draft Council Regulation in annex, contains the new ceilings proposed. 2. Clarifications about activities to be declared concerning the treatment and/or storage/disposal of radioactive waste and facility decommissioning. Item 12 of annexe II of the EURATOM treaty reads ; "Facilities for the industrial processing of radioactive waste, set up in conjunction with one or more of the activities specified in this list. " The interpretation of this has in the past led to 'disagreements' in cases where the installation was set up independently of any other installation for the treatment or storage or disposal of radioactive waste or used fuel. The importance of both of the above types of investment relative to operational safety and the environment is evident. As these installations form an increasingly important and integral part of the nuclear fuel cycle, both from the commercial-financial and public opinion points of view, it is considered safer for the potential investor to make it clear that such investments must be declared to the Commission under the provisions of articles 41 -43 of the treaty. Waste handling/storage/disposal and facility decommissioning were not at the centre of political or commercial concerns in 1958 when the nuclear industry was still in it's very early days. It is however now certain that they will play an increasingly and potentially dominant role in the developments and the future of nuclear power. a) Waste and used fuel treatment, storage, interim storage or disposal. Long term radioactive waste disposal may be the human activity for which the longest term effects have to be best predicted, and as such it assumes an exceptionally important status. Furthermore it is an area of an increasing research activity which might provide technical solutions for a problem considered by many to be both very difficult and serious. Allowing the Commission to keep track of the activities and developments in this area is of primary importance if co-ordinated development is to be expected. The revised draft regulation contains, under article 1, the added reference to 'interim or final storage of used fuels or radioactive wastes' thus clarifying that these activities are within the general scope of the regulation. Additionally the clarification that 'facilities for treatment, storage, interim storage or final disposal of radioactive waste or used fuels pertain to sector n° 12' was added. b) Decommissioning of nuclear installations The same type of argument holds for the investment projects on decommissioning of nuclear installations, an issue which is expected to dominate both the 'politics' and finances of the fuel cycle industry in the immediate and not so immediate future. Decommissioning activities are not explicitly mentioned in the list of industrial sectors and although a decommissioning operation falls logically in the category of 'conversion' by it's very nature, annexe II rather refers to 'industrial activities' leaving it open to interpretation whether for example the decommissioning of a reactor is a 'conversion' of a reactor to, say for example, an empty field. Until today no decommissioning activities have been reported. The new draft regulation contains under article 1, the added explicit reference to the general activity of 'dismantling installations'. The Commission is currently keeping track of activities in the field of radioactive waste management in it's fourth 'Situation Report' which however contains technically oriented information rather than financial. The two (the fourth 'Situation Report' and the information to be submitted under articl;e 41 provisions can be considered complementary. 3. Other clarifications The following clarifications are also made in order to avoid potential differences of interpretation: I Any processing or by physical or chemical methods of source or special fissile materials falls under sector 4 of the regulation. 2. That dc-lluorination of effluents/wastes fail under one of the sectors 4, 6. 8 and 12. 3. That investment projects below 5 million EURO need not be communicated formally following the procedure laid down in article 43 of the treaty but instead by a simplified communication of only the basic essential characteristics. 4. Publication of limited information by the Commission The collection declarations under the provisions of articles 41-43 of the treaty form what may well be a unique data base of not only historic value but also useful in studies important in energy planning. The freedom to publish will give to the Commission the opportunity to communicate to the public its point of view on each investment. This may well prove to be beneficial for the investors who operate in an area of serious public concern. These publications will not contain any 'sensitive' data nor any data which may interfere with competition. Article four is an addition to the new draft regulation in order to allow the Commission to publish its 'point of view'. 5. Taking into account the proposed updatings and clarifications mentioned above, the Commission is proposing to the Council : - to adopt the attached proposal for a EURATOM Council Regulation - and, at the same time, to abrogate Regulation EURATOM n° 4 of the Council of 15 September 1958 - to circulate the present proposal to the European Parliament PROPOSAL FOR A COUNCIL REGULATION (EURATOM) of defining the investment projects to be communicated to the Commission in accordance with Article 41 of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the provisions of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community (EAEC), and in particular Article 41 thereof; Having regard to the proposal from the Commission; Whereas, in order to attain the objectives laid down in the Treaty establishing the EAEC, the Commission must be notified of investment projects concerning new installations and of replacements or conversions involved in the industrial activities listed in Annex II to the Treaty when such projects are sufficiently extensive and are likely to have a direct influence on production, productivity or nuclear safety; Whereas it is the responsibility of the Commission to facilitate a co-ordinated development of these investments and to make its point of view known about them, Whereas the full establishment of the internal market requires the removal of technical barriers, the harmonisation of the construction and safety, Whereas the investments made in the entire fuel cycle, including waste management and decommissioning, afe basically necessary for the development of nuclear energy and a correct and responsible operation of the nuclear industry, HAS ADOPTED THIS REGULATION : Article 1 Persons or undertakings engaged in the industrial activities listed in Annex II to the Treaty establishing the EAEC shall communicate to the Commission, within the time limits laid down in Article 42 of the Treaty, their investment projects aimed at : creating a production capacity; maintaining quantitative and qualitative production capacity; directly increasing production capacity; directly increasing productivity; improving the quality of production; dismantling installations; management of spent fuel or radioactive waste (including treatment, interim or final storage and/or disposal); when, in the industrial activities listed in column I, the cost exceeds the corresponding amount in column II for new installations and that in column III for replacements and conversions 1 Sectors ' I Millions of E U R0 ii I III New installations Replacements and conversions 1. Mining of uranium and thorium ore 2. Concentration of such ores 30 30 N 3. Chemical processing and refining of uranium and 30 thorium concentrates 4. Preparation of nuclear fuels, in any form 5. Fabrication of nuclear fuel elements 6. Production of uranium hexafluoride 7. Production of enriched uranium 10 10 10 80 8. Processing of irradiated fuels for the purpose of 80 separating some or all of the elements contained therein 9. Production of reactor moderators 30 10. Production of hafnium-free zirconium or compounds 15 thereof 11. Nuclear reactors of all types and for all purposes 50 12. Facilities for the industrial processing of radioactive 20 waste, set up in conjunction with one or more of the facilities specified in this list 13. Semi-industrial installations intended to prepare the 10 way for the construction of plants involved in any of activities 3 to 10 15 15 15 5 5 5 40 40 15 7. 5 25 10 5 Preparation of nuclear fuels, in any form (sector n°4), includes chemical processing and conversion of source materials or special fissile materials. De-fluorination processes for effiuents/wastes after enrichment pertain to sectors n° 4, 6, 8 and 12. Facilities for treatment, storage or disposal of radioactive waste or used fuels pertain to sector n° 12, even if these facilities are not located on the site of any other nuclear industrial facility mentionned in Annex II of the Euratom Treaty. Decommissioning of any kind of installation is considered as a conversion. Projects for new installations for nuclear reactors of any type and for any purpose and projects concerning the replacement, transformation, modernisation or power increase of such installations, where the costs does not exceed five million EURO, may be notified through a simple declaration giving only their essential characteristics; the procedure laid down in Article 43 of the Treaty establishing the EAEC need not be applied. Article 2 -^L For the purpose of calculating the costs referred to in Article 1 all expenditure arising directly from the carrying out of the investment projects shall be taken into account, irrespective of the time at which such expenditure is incurred. Article 3 Communication of projects in pursuance of this Regulation shall include all the details required for the discussion provided for in Article 43 of the Treaty establishing the EAEC and in particular all the information relating to : !. the type of products or activity and the production or storage capacity; 2. the total amount of expenditure directly chargeable to the project under consideration as well as the share of its essential components; 3. the length of time likely to be required for carrying out the project; 4. the prospects as regards supplies for and operation of the installation. Article 4 Without prejudice to the provisions of article 44 of the Treaty establishing the EAEC, the Commission may publish the essential elements of a general nature of its opinion and the main features allowing the identification of the project, except for those elements of a commercial nature, related to intellectual property or likely to affect competition. Article 5 This Regulation will enter into force on 1st January 1999. It will be published in the OffwialJournal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Article 6 Regulation n° 4 of the Council of the European Atomic Energy Community of 15 September 1958 is repealed. Done at Brussels,. For the Council The President 8 ISSN 0254-1475 COM(98) 804 final DOCUMENTS EN 12 09 01 10 Catalogue number : CB-CO-98-807-EN-C Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: 1999/58/EG: Entscheidung der Kommission vom 11. Januar 1999 zur Festsetzung von Quoten für die Einfuhr der vollhalogenierten Fluorchlorkohlenwasserstoffe 11, 12, 113, 114 und 115, der übrigen vollhalogenierten Fluorchlorkohlenwasserstoffe, von Halonen, Tetrachlorkohlenstoff, 1,1,1-Trichlorethan, Fluorbromkohlenwasserstoffen und Methylbromid für den Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 sowie zur Festsetzung von Quoten für das Inverkehrbringen von teilhalogenierten Fluorchlorkohlenwasserstoffen für den Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 4563) (Nur der spanische, der deutsche, der englische, der französische, der griechische, der italienische, der niederländische, der portugiesische und der schwedische Text sind verbindlich) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
chemical product
dangerous substance
import restriction
international convention
ozone
production quota

text: L 19/10 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 1. 1999 KOMMISSION ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 11. Januar 1999 zur Festsetzung von Quoten f(cid:129)r die Einfuhr der vollhalogenierten Fluorchlorkoh- lenwasserstoffe 11, 12, 113, 114 und 115, der (cid:129)brigen vollhalogenierten Fluorchlor- kohlenwasserstoffe, von Halonen, Tetrachlorkohlenstoff, 1,1,1-Trichlorethan, Fluorbromkohlenwasserstoffen und Methylbromid f(cid:129)r den Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 sowie zur Festsetzung von Quoten f(cid:129)r das Inver- kehrbringen von teilhalogenierten Fluorchlorkohlenwasserstoffen f(cid:129)r den Zeit- raum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 4563) (Nur der spanische, der deutsche, der englische, der franz(cid:148)sische, der griechische, der italienische, der niederl(cid:132)ndische, der portugiesische und der schwedische Text sind verbindlich) (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (1999/58/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 des Rates vom 15. Dezember 1994 (cid:129)ber Stoffe, die zum Abbau der Ozonschicht f(cid:129)hren (1), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 8 und Artikel 7 Absatz 2, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Nach Artikel 7 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 3093/ 94 unterliegt die (cid:154)berf(cid:129)hrung der aus Drittl(cid:132)ndern einge- f(cid:129)hrten geregelten Stoffe in den zollrechtlich freien Verkehr der Gemeinschaft, unbeschadet des Artikels 4 Absatz 8 und sofern es sich nicht um Stoffe handelt, die mittels eines von den Vertragsparteien anerkannten Verfahrens vernichtet oder als Ausgangsstoffe zur Herstel- lung anderer Chemikalien bzw. zu Quarant(cid:132)nezwecken und f(cid:129)r die Behandlung vor dem Transport verwendet werden sollen, mengenm(cid:132)ßigen Beschr(cid:132)nkungen. Die mengenm(cid:132)ßigen Beschr(cid:132)nkungen f(cid:129)r die (cid:154)berf(cid:129)h- rung geregelter Stoffe in den zollrechtlich freien Verkehr der Gemeinschaft sind in Anhang II und Artikel 4 Absatz 8 der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 aufgef(cid:129)hrt. Diese Beschr(cid:132)nkungen k(cid:148)nnen nach Artikel 7 Absatz 3 ge(cid:132)n- dert werden. (1) ABl. L 333 vom 22. 12. 1994, S. 1. Etwaige (cid:142)nderungen dieser mengenm(cid:132)ßigen Beschr(cid:132)n- kungen d(cid:129)rfen auf keinen Fall zur Folge haben, daß der Verbrauch an geregelten Stoffen in der Gemeinschaft die gem(cid:132)ß dem Montrealer Protokoll (cid:129)ber Stoffe, die zum Abbau der Ozonschicht f(cid:129)hren, festgelegten mengenm(cid:132)- ßigen Beschr(cid:132)nkungen (cid:129)bersteigt. Artikel 4 Absatz 8 der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 legt den berechneten Umfang an teilhalogenierten Fluor- chlorkohlenwasserstoffen (H-FCKW) fest, den Hersteller und Importeure in dem Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1995 und in jedem Zw(cid:148)lfmonatszeitraum danach insgesamt f(cid:129)r den eigenen Bedarf verwenden d(cid:129)rfen. Dies entspricht einer Menge von 8 079 OAP-t. in Verkehr bringen oder Nach Artikel 4 Absatz 8 teilt die Kommission gem(cid:132)ß dem Verfahren des Artikels 16 jedem Hersteller oder Importeur zu dem Zeitpunkt, da die Gesamtmenge H-FCKW, die Hersteller und Importeure in Verkehr bringen oder f(cid:129)r den eigenen Bedarf verwenden, 80 % der festgelegten mengenm(cid:132)ßigen Beschr(cid:132)nkung erreicht hat, oder sp(cid:132)testens am 1. Januar 2000 eine Quote zu. Im Jahr 1997 wurde der Schwellenwert von 80 % erreicht. Vermutlich wird dies auch 1998 der Fall sein, weshalb es erforderlich ist, Quoten f(cid:129)r das Inverkehr- bringen von H-FCKW im Jahr 1999 zuzuteilen. Nach Artikel 7 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 3093/ 94 teilt die Kommission den Unternehmen jedes Jahr gem(cid:132)ß dem Verfahren des Artikels 16 Quoten f(cid:129)r gere- gelte Stoffe zu. 26. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 19/11 Die Kommission hat eine Mitteilung an EG-Importeure von geregelten ozonabbauenden Stoffen (1) ver(cid:148)ffentlicht, in deren Folge ihr Antr(cid:132)ge auf Einfuhrquoten gestellt wurden. Die Antr(cid:132)ge f(cid:129)r die Einfuhr der Fluorchlorkohlenwasser- stoffe 11, 12, 113, 114 und 115 sowie von Halonen (cid:129)ber- steigen die aufgrund von Artikel 7 Absatz 2 zustehenden Quoten. Die Kommission kann diesen Antr(cid:132)gen daher nicht stattgeben. Einige Antr(cid:132)ge von EG-Herstellern ozonabbauender Stoffe wurden im Hinblick auf spezielle unvorhersehbare technisches Zwecke gestellt, wie Produktionspannen, Versagen und Nichtverf(cid:129)gbarkeit der Stoffe in der Gemeinschaft. Die Forderung eines Herstellers nach einer Einfuhrquote f(cid:129)r unvorhersehbare Zwecke kann nur bei Unterbrechung der normalen Lieferung gepr(cid:129)ft werden und wenn die Stoffe in der Gemeinschaft nicht verf(cid:129)gbar sind. Die Zuteilung individueller Quoten f(cid:129)r Hersteller und Importeure erfolgt auf der Grundlage des Kontinuit(cid:132)ts-, Gleichwertigkeits- und Proportionalit(cid:132)tsprinzips. Bei der Festlegung von Quoten geht die Kommission von der Notwendigkeit aus, die Herstellung, Einfuhr und Verwen- dung von Stoffen, die sich nachteilig auf die Ozonschicht auswirken, weiterhin abzubauen und dabei m(cid:148)glichst wenig in den Markt einzugreifen. Die Einfuhrquoten f(cid:129)r Methylbromid werden Prim(cid:132)rim- porteuren gew(cid:132)hrt. Die Kommission betrachtet als solche die Importeure, die mit den Herstellern außerhalb der Gemeinschaft im Wege der Rechnungsstellung direkt verhandeln. Eine Reserve von 100,6 OAP-t Methylbromid wird f(cid:129)r die Zuteilung im Jahr 1999 gem(cid:132)ß dem Verfahren des Artikels 16 bereitgehalten. Es ist angezeigt, einen Teil der Gesamtquoten f(cid:129)r das Inverkehrbringen von H-FCKW f(cid:129)r Importeure in der Gemeinschaft vorzusehen, die keine H-FCKW herstellen. 1998 betrug der Umfang der Importe 4 % der insgesamt zustehenden Quoten. Daher ist es angezeigt, 1999 4 % der Gesamtquoten f(cid:129)r Zuteilungen an Importeure vorzu- sehen, die keine H-FCKW herstellen. Dies entspricht einer Menge von 323 OAP-t. Die Quote f(cid:129)r das Inverkehrbringen von H-FCKW f(cid:129)r den einzelnen Hersteller in der Gemeinschaft im Jahr 1999 entspricht dem Marktanteil, den der Hersteller 1996 erreicht hat, umgerechnet in OAP-t. Es ist angezeigt, das Jahr 1996 als Basisjahr anzunehmen. Es wird als ange- messen erachtet, die gesamte verf(cid:129)gbare Menge H- FCKW, d. h. 7 756 OAP-t, auf die Hersteller zu verteilen und auf Reserven zu verzichten. Einfuhrlizenzen werden von der Kommission gem(cid:132)ß Artikel 6 der vorgenannten Verordnung erteilt, nachdem gepr(cid:129)ft wurde, ob die Importeure die Bestimmungen der Artikel 7, 8 und 12 eingehalten haben. (1) ABl. C 242 vom 1. 8. 1998, S. 6. Die (cid:154)berf(cid:129)hrung von aus Nicht-Parteil(cid:132)ndern einge- f(cid:129)hrten Fluorchlorkohlenwasserstoffen 11, 12, 113, 114 und 115, anderen vollhalogenierten Fluorchlorkohlenwas- serstoffen, Halonen, Tetrachlorkohlenstoff, 1,1,1-Tri- chlorethan und Fluorbromkohlenwasserstoffen in den zollfreien Verkehr der Gemeinschaft ist nach Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 untersagt. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des in Artikel 16 dieser Verordnung genannten Ausschusses — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an Fluorchlorkohlenwasserstoffen 11, 12, 113, 114 und 115, die 1999 aus Versorgungsquellen außerhalb der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft in den zoll- freien Verkehr der Gemeinschaft (cid:129)berf(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 0 OAP-t. (2) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an Fluorchlorkohlenwasserstoffen 11, 12, 113, 114 und 115, die 1999 aus Versorgungsquellen außerhalb der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft in den zoll- freien Verkehr der Gemeinschaft (cid:129)berf(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 1 600 OAP-t unbenutztes Material zur Verwen- dung als Ausgangsstoff. (3) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an Fluorchlorkohlenwasserstoffen 11, 12, 113, 114 und 115, die 1999 aus Versorgungsquellen außerhalb der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft in den zoll- freien Verkehr der Gemeinschaft (cid:129)berf(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 1 400 OAP-t zur(cid:129)ckgewonnenes Material zur Vernichtung. (4) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge anderer vollhalogenierter Fluorchlorkohlen- wasserstoffe, die 1999 aus Versorgungsquellen außerhalb der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft in den zollfreien Verkehr der Gemeinschaft (cid:129)berf(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 0 OAP-t. (5) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an Halonen, die 1999 aus Versorgungs- quellen außerhalb der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft in den zollfreien Verkehr der Gemeinschaft (cid:129)berf(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 0 OAP-t. (6) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an Tetrachlorkohlenstoff, die 1999 aus Versorgungsquellen außerhalb der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaft in den zollfreien Verkehr der Gemeinschaft (cid:129)ber- f(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 15 106 OAP-t unbenutztes Material zur Verwendung als Ausgangsstoff oder als Verar- beitungshilfsstoff. L 19/12 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 1. 1999 (7) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an 1,1,1-Trichlorethan, die 1999 aus Versor- gungsquellen außerhalb der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft in den zollfreien Verkehr der Gemeinschaft (cid:129)berf(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 0,496 OAP-t unbenutztes Material zur Verwendung als Ausgangsstoff oder als Verarbeitungs- hilfsstoff. (8) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an Methylbromid, die 1999 in den zollfreien (cid:129)berf(cid:129)hrt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft Verkehr werden darf, betr(cid:132)gt 5 870 OAP-t unbenutztes Material zu anderen Verwendungszwecken als Ausgangsstoff, Quaran- t(cid:132)ne und Behandlung vor dem Transport. (9) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an Fluorbromkohlenwasserstoffen, die 1999 aus Versorgungsquellen außerhalb der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft in den zollfreien Verkehr der Gemeinschaft (cid:129)berf(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 0 OAP-t. Artikel 2 (1) Die Menge an unbenutztem Tetrachlorkohlenstoff, die von Herstellern ozonabbauender Stoffe 1999 f(cid:129)r den eigenen Bedarf zu unvorhergesehenen Zwecken, wie Produktionspannen oder technisches Versagen und wenn der Stoff in der Gemeinschaft nicht verf(cid:129)gbar ist, in die Gemeinschaft eingef(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 2 200 OAP-t. (2) Die Menge an unbenutztem Tetrachlorkohlenstoff, die von Herstellern ozonabbauender Stoffe, die aus Versorgungsquellen außerhalb der Gemeinschaft zu den in Absatz 1 dieses Artikels genannten Zwecken in die Gemeinschaft eingef(cid:129)hrt wird, ist als Tetrachlorkohlen- stoff-Produktion zu verbuchen. (3) Die Menge an 1,1,1-Trichlorethan, die von Herstel- lern ozonabbauender Stoffe 1999 f(cid:129)r den eigenen Bedarf zu unvorhersehbaren Zwecken, wie Produktionspannen oder technisches Versagen und wenn der Stoff in der Gemeinschaft nicht verf(cid:129)gbar ist, in die Gemeinschaft eingef(cid:129)hrt werden darf, betr(cid:132)gt 2 000 OAP-t. (4) Die Menge an unbenutztem 1,1,1-Trichlorethan, die von Herstellern ozonabbauender Stoffe aus Versor- gungsquellen außerhalb der Gemeinschaft zu den in Absatz 3 dieses Artikels genannten Zwecken in die Gemeinschaft eingef(cid:129)hrt werden darf, ist als 1,1,1-Tri- chlorethan-Produktion zu verbuchen. Artikel 3 (1) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an teilhalogenierten Fluorchlorkohlenwasser- stoffen, die Hersteller und Importeure 1999 in der Gemeinschaft in Verkehr bringen oder f(cid:129)r den eigenen Bedarf verwenden d(cid:129)rfen, betr(cid:132)gt 8 079 OAP-t. (2) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an teilhalogenierten Fluorchlorkohlenwasser- in stoffen, die Hersteller 1999 in der Gemeinschaft Verkehr bringen oder f(cid:129)r den eigenen Bedarf verwenden d(cid:129)rfen, betr(cid:132)gt 7 756 OAP-t. (3) Die durch die Verordnung (EG) Nr. 3093/94 gere- gelte Menge an teilhalogenierten Fluorchlorkohlenwasser- stoffen, die Importeuren in der Gemeinschaft, die keine H-FCKW herstellen, von der Kommission zugeteilt wird, betr(cid:132)gt 323 OAP-t. Artikel 4 (1) Die Einfuhrquoten f(cid:129)r Fluorchlorkohlenwasser- stoffe 11, 12, 113, 114 und 115, Tetrachlorkohlenstoff, 1,1,1-Trichlorethan und Methylbromid f(cid:129)r den Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 werden f(cid:129)r die in Anhang IIa dieser Verordnung genannten Zwecke und Unternehmen erteilt. (2) Die Quoten f(cid:129)r das Inverkehrbringen oder die Verwendung von teilhalogenierten Fluorchlorkohlenwas- serstoffen f(cid:129)r den eigenen Bedarf durch Hersteller und Importeure in der Gemeinschaft f(cid:129)r den Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 werden f(cid:129)r die in Anhang IIb dieser Verordnung genannten Unternehmen erteilt. (3) Die Einfuhrquoten f(cid:129)r Fluorchlorkohlenwasser- stoffe 11, 12, 113, 114 und 115, Tetrachlorkohlenstoff, 1,1,1-Trichlorethan und Methylbromid f(cid:129)r den Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 sind in Anhang IIIa (1) dieser Verordnung enthalten. (4) Die Quoten f(cid:129)r das Inverkehrbringen oder die Verwendung von teilhalogenierten Fluorchlorkohlenwas- serstoffen f(cid:129)r den eigenen Bedarf durch Hersteller und Importeure in der Gemeinschaft f(cid:129)r den Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 sind in Anhang IIIb (1) dieser Verordnung enthalten. Artikel 5 Diese Entscheidung ist an die in Anhang I genannten Unternehmen gerichtet. Br(cid:129)ssel, den 11. Januar 1999 F(cid:129)r die Kommission Ritt BJERREGAARD Mitglied der Kommission (1) Die Anh(cid:132)nge IIIa und IIIb werden nicht ver(cid:148)ffentlicht, weil sie firmenvertrauliche Informationen enthalten. 26. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 19/13 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I AlliedSignal Fluorochemicals Europe BV Kempenweg 90 NL-6000 AG Weert Ausimont SpA Via S. Pietro 50/a I-20021 Bollate — MI Chemical Industries of Northern Greece SA Thessaloniki Plant PO Box 10183 GR-54110 Thessaloniki DuPont de Nemours (Nederland) BV Baanhoekweg 22 NL-3300 AC Dordrecht Elf Atochem SA Cours Michelet – La D(cid:130)fense 10 F-92091 Paris La D(cid:130)fense ICI Klea PO Box 13, The Heath Runcorn Cheshire WA7 4QF United Kingdom Rhodia Ltd PO Box 46 — St Andrews Road Avonmouth Bristol BS11 9YF United Kingdom Solvay Fluor und Derivate GmbH Hans-B(cid:148)ckler-Allee 20 D-30173 Hannover Agroqu(cid:146)micos de Levante SA Avda. Primado Reig. 129 — 4o B E-46020 Valencia Albemarle SA Av. Louise 523 (Bo(cid:140)te 19) B-1050 Bruxelles Alfa Agricultural Supplies SA 13, Tim. Filimonos str. GR-11521 Athens Biochem Ib(cid:130)rica Apartado 250, Jardia P-2870 Montijo Bromine and Chemicals Ltd 201 Haverstock Hill Hampstead London NW3 4QG United Kingdom Eurobrom BV Postbus 158 NL-2280 AD Rijswijk Great Lakes Chemical (Europe) Ltd PO Box 44, Oil Sites Road Ellesmere Port South Wirral L65 4GD United Kingdom Harlow Chemical Company Ltd Templefields Harlow, Essex CM20 2BH United Kingdom Mebrom NV Assenedestraat 4 B-9940 Ertvelde Metron Technology (Deutschland) GmbH Saturnstraße 48 Postfach 1243 D-85609 Aschheim Metron Technology (Italia) Srl Via per Ornago I-20040 Bellusco Metron Technology (UK) Ltd 2 Gregory Road Kirkton Campus, Livingstone West Lothian EH54 7DR United Kingdom Neoqu(cid:146)mica — Exporta(cid:135)(cid:209)o E Apartado 97 P-2580 Carregado Olin-Hunt Keetberglaan 1 A Havennr 1061 B-2070 Zwijndrecht Zeneca Agrochemicals Fernhurst Haslemere Surrey GU27 3JE United Kingdom AB Ninolab P. O. Box 137 S-194 22 Upplands V(cid:132)sby ADVchem La Carretera 31 E-08776 Sant Pere de Ruidebitlles (Barcelona) Alcobre SA C/Luis I, Nave 6-B E-28031 Madrid Asahi Glass Europe BV World Trade Center Strawinskylaan 1525 NL-1077 XX Amsterdam L 19/14 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 1. 1999 Bayer Hispania SA C/Pau Clar(cid:146)s 196 E-08037 Barcelona Boucquillon NV Nijverheidslaan 38 B-8540 Deerlijk Calorie 503 Rue H(cid:130)l(cid:138)ne Boucher Z. I. Buc B. P. 33 F-78534 Buc Cedex Caraibes Froid SARL B. P. 6033 Ste Th(cid:130)r(cid:138)se F-97219 Fort-de-France Celotex Limited Warwick House 27/31 St Mary’s Road Ealing London W5 5PR United Kingdom Efisol 14/24 Rue des Agglom(cid:130)r(cid:130)s F-92024 Nanterre Cedex Fibran SA 6th km Thessaloniki Oreokastro P. O. Box 40306 GR-56010 Thessaloniki Fiocco Trade S. L. C/Molina no 16, Pta 5 E-46006 Valencia Galco SA Avenue Carton de Wiart 79 B-1090 Bruxelles Galex SA B. P. 128 F-13321 Marseille Cedex 16 Gasco NV Assenedestraat 4 B-9940 Ertvelde Greencool Refrigerants Unit 12 Park Gate Business Centre Chandlers Way Park Gate Southampton SO31 1FQ United Kingdom Guido Tazzetti & Co. Strada Settimo 266 I-10156 Torino H & H International Ltd 25 Richmond Avenue London SW20 8LA United Kingdom HRP Refrigerants Ltd Gellihirion Industrial Estate Pontypridd CF37 5SX United Kingdom ICC Chemicals (UK) Ltd Northbridge Road Berkhamsted Hertfortshire HP4 1EF United Kingdom Kal y Sol P. I. Can Roca C/Sant Marti s/no E-08107 Martorelles (Barcelona) Nagase Europe Ltd Crown House 143 Regent Street London WIR 7LB United Kingdom Plasfi SA Ctra Montblanc, s/no E-43420 Sta Coloma de Queralt (Tarragona) Polar Cool S. L. C/Valdemorillo 8 P. I. Ventorro del Cano C/Valdemorillo 8 E-28925 Alcorc(cid:155)n (Madrid) Promosol Bld Henri Cahn B. P. 27 F-94363 Bry-sur-Marne Cedex Quimidroga SA Calle Tuset 26 E-08006 Barcelona Refrigerant Products Ltd N9 Central Park Estate Westinghouse Road Trafford Park Manchester M17 1PG United Kingdom Resina Chemie BV Korte Groningerweg 1A NL-9607 PS Foxhol Synthesia Espa(cid:157)ola SA C/Conde Borrell 62 E-08015 Barcelona SJB Chemical Products BV Wellerondom 11 NL-3231 XV Brielle Universal Chemistry & Technology (UCT) SpA V. le A. Filippetti 20 I-20122 Milano Vuoksi Yhti(cid:148) Oy Os. Lappeentie 12 FIN-55100 Imatra 26. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 19/15 ANHANG IIa GRUPPE I Einfuhrquoten f(cid:129)r unbenutzte Fluorchlorkohlenwasserstoffe 11, 12, 113, 114 und 115 f(cid:129)r Impor- teure aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 zur Verwendung als Ausgangsstoff Unternehmen Zeneca (UK) Einfuhrquoten f(cid:129)r zur(cid:129)ckgewonnene Fluorchlorkohlenwasserstoffe 11, 12, 113, 114 und 115 f(cid:129)r Importeure aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 zur Vernichtung Unternehmen Solvay (D) GRUPPE IV Einfuhrquoten f(cid:129)r unbenutzten Tetrachlorkohlenstoff f(cid:129)r Importeure aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 zur Verwendung als Ausgangsstoff oder als Verarbeitungshilfsstoff Unternehmen AlliedSignal (NL) CING (GR) Harlow (UK) Rhodia (UK) Einfuhrquoten f(cid:129)r unbenutzten Tetrachlorkohlenstoff f(cid:129)r Importeure aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 zur Verwendung als Ausgangsstoff f(cid:129)r unvorhersehbare Zwecke Unternehmen ICI (UK) GRUPPE V Einfuhrquoten f(cid:129)r unbenutztes 1,1,1-Trichlorethan f(cid:129)r Importeure aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 zur Verwendung als Ausgangsstoff oder als Verarbeitungshilfsstoff Unternehmen Metron (D) Metron (I) Metron (UK) Olin Hunt (B) Einfuhrquoten f(cid:129)r unbenutztes 1,1,1-Trichlorethan f(cid:129)r Importeure aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 zur Verwendung als Ausgangsstoff f(cid:129)r vorhersehbare Zwecke Unternehmen Elf Atochem (F) L 19/16 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 1. 1999 GRUPPE VI Einfuhrquoten f(cid:129)r Methylbromid f(cid:129)r Importeure aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 3093/94 zur Verwendung als Bodenbegasungsmittel und zu anderen Zwecken, f(cid:129)r die Quoten festgelegt wurden Unternehmen Albemarle (B) Alfa Supplies (GR) Agroqu(cid:146)micos de Levante (E) Biochem Ib(cid:130)rica (P) Bromine (UK) Eurobrom (NL) Great Lakes (UK) Mebrom (B) Neoqu(cid:146)mica (P) 26. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 19/17 ANHANG IIb Quoten f(cid:129)r das Inverkehrbringen oder die Verwendung von teilhalogenierten Fluorchlorkohlen- wasserstoffen f(cid:129)r den eigenen Bedarf durch Hersteller und Importeure in der Gemeinschaft im Zeitraum vom 1. Januar bis 31. Dezember 1999 f(cid:129)r die untengenannten Unternehmen HERSTELLER AlliedSignal (NL) Ausimont (I) CING (GR) DuPont (NL) Elf Atochem (E, F) ICI (UK) Rhodia (UK) Solvay (B, D, F) IMPORTEUR AB Ninolab (S) ADVchem (E) Alcobre (E) Asahi Glass (NL) Bayer Hispania (E) Boucquillon (B) Calorie (F) Caraibes Froid (F) Celotex (UK) Efisol (F) Fibran (GR) Fiocco (E) Galco (B) Galex (F) Gasco (B) Greencool (UK) Guido Tazzetti (I) H&H International (UK) HRPR (UK) ICC Chemicals (UK) Kal y Sol (E) (UK) Nagase & Co. Plasfi (E) Polarcool (E) Promosol (F) Quimidroga (E) (UK) Refrigeration Prod. Resina (NL) SJB Chemical (NL) Synthesia Espa(cid:157)ola (E) UCT (I) Vuoksi (FIN)


title: Ehdotus neuvoston asetus (Euratom): Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 01. 1999 KOM( 1998) 804 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUS (Euratom) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä (komission esittämä) Perustelut Euratomin perustamissopimuksen 4 investointeja. Erityisesti perustamissopimuksen 41 artiklassa määrätään, että investointihankkeista on annettava tieto komissiolle. Perustamissopimuksen luetellaan ne teollisuudenalat, joiden osalta tämäntyyppinen tiedonanto on pakollinen. Perustamissopimuksen 43 artiklassa määrätään, että komissio antaa "kantansa" kustakin hankkeesta tiedoksi investoijalle ja asianomaiselle jäsenvaltiolle. luku koskee ydinteollisuuden liitteessä II Näiden perustamissopimuksen 4 luvun määräysten täytäntöön panemiseksi on annettu kaksi asetusta; yksi neuvoston asetus (asetus nro 4, annettu 15. syyskuuta 1958) ja yksi komission asetus neuvoston asetuksen täytäntöönpanosta (asetus nro 1, annettu 5. marraskuuta 1958). Neuvoston asetuksessa nro 4 on taulukko, jossa on lueteltu teollisuudenalat ja kullekin alalle rahayksikköinä ilmaistut kaksi ylärajaa. Ensimmäinen yläraja liittyy uusiin laitoksiin ja toinen laitosten muuntamiseen. Kaikista luettelon teollisuudenaloihin liittyvistä investoinneista, jotka ylittävät alalle määritetyn ylärajan, on tehtävä ilmoitus. Neuvoston asetuksessa nro 4 käytetty rahayksikkö on EML (Euroopan maksulaskentayksikkö) Tämä oiettiin käyttöön 1958 ja sillä ei ole mitään merkitystä — tai hyvin vähän — nykyisille Euroopan kansallisille valuutoille eikä eurolle, joka on määrä ottaa käyttöön 1. tammikuuta 1999. Tämän ongelman johdosta komissio on etsinyt keinoa ylärajojen tarkistamiseen ja ilmaisemiseen euroina. Samassa yhteydessä tarjoutui tilaisuus tutkia ja päättää, kannattaisiko asetusta myös selkeyttää jollakin tavoin. Vaikka asetus on lähes 40 vuotta vanha ja se on tähän saakka toiminut hyvin, on totta, että ydinteollisuuden tilanne ja tarpeet ovat nykyään erilaiset kuin 40 vuotta sitten. Niinpä tilaisuuteen taituttiin asetuksen "modernisoimiseksi". Tärkeimmät ajantasaistamis- tai selkeyttämisalueet: • Ylärajojen ajantasaistaminen, jotta ne voitaisiin ilmaista euroina ja tehdä merkitykseUisenimiksi alan nykytilanteeseen nähden • Asetuksen tiettyjen teollisuudenalojen toiminta-alan laajuuden selkeyttäminen • Ehdotukset siitä, kuinka komissio saisi julkistaa yleisluontoisia tietoja toimitetuista lausunnoista. 1. Ylärajat: a) Menetelmä, jonka avulla ylärajat muunnetaan EML:istä euroiksi Tämä aritmeettinen muunto edellyttää kahta asiaa: • Hintaindeksisarjaa Euroopan ydinteollisuudelle • EML:n suhdetta euroon. Kumpaakaan ei ole saatavilla. Asiaa monimutkaistaa vielä sekin, että EML:n määritelmä on muuttunut vuosien varrella mahdottomaksi seurata millään konkreettisella tavalla. EML määriteltiin vuonna 1957 siten, että se perustuu kiinteään määrään kultaa, joka vastaa yhtä Yhdysvaltain dollaria ($), joka myös määriteltiin samalla tavalla. On kohtuullista olettaa, että on lähes samantekevää, ilmaistiinko ydinteollisuuden investoinnit vuonna 1958 Yhdysvaltain dollareina vai EML:inä, koska niiden välinen vaihtokurssi oli kiinteä (1:1). Samaa olettamusta voidaan soveltaa vuoden 1997 Yhdysvaltain dollareihin ja vuoden 1997 ecuihin, vaikka tässä tapauksessa vaihtokurssi muuttuukin. Näin vuoden 1958 EML:t voidaan ilmaista vuoden 1997 ecuina niiden dollarivastaavuuden avulla. Vastaavuus välivuosina ei ole olennaista ja voidaan unohtaa asetuksen ylärajojen muuttamisessa. Tämän ratkaisun etuna on myös se, että ydinteollisuuden hintaindeksisarja voidaan ilmaista Yhdysvaltain dollareina ja sitä voidaan siten käyttää ylärajojen lopullisessa muuntamisessa nykyisissä asetuksissa. Tämä ongelman toinen osa voidaan ratkaista käyttämällä asianmukaisesti painotettua hintaindeksisarjan yhdistelmää, jonka osatekijöinä ovat sähköntuotanto, kemian teollisuus ja uraanimarkkinat. Tämän mahdollistavia tietoja ei löytynyt. Vaihtoehtoisesti voidaan viimeisenä keinona käyttää hyvin tunnettua yleistä hintaindeksisarjaa. Voidaan tietysti väittää, että hintaindeksin kehittyminen Yhdysvalloissa oli erilainen kuin Euroopassa, mutta Yhdysvaltain dollari on toisen maailmansodan jälkeen ollut "maailmanvaluutta", ja kaikki kehityserot ovat ainakin osittain heijastuneet vaihtokursseihin. Jotta vuoden 1958 EML voidaan kytkeä kaavamaisesti vuoden 1997 ecuun, ehdotetaan alkamista vuoden 1958 EML:stä, siirtymistä vuoden 1958 Yhdysvaltain dollariin, siirtymistä vuoden perustuvaa käyttäen Yhdysvaltain hintaindeksisarjaa ja muuntaa lopputulos vuoden 1997 ecuiksi. Euron ja ecun väliseksi kiinteäksi vastaavuussuhteeksi on asetuksen 1103/97 2 artiklan 1 kohdassa (EYVL L 162, 16. 9. 97,s. 1) säädetty 1:1. 1997 Yhdysvaltain dollariin dollariin Vuoden 1958 EML:n ja vuoden 1997 ecun välisen vastaavuuden laskeminen Olettamukset: I. II. heijastuvat Hintaindeksimuutokset yleiseen samalla kuluttajahintaindeksiin (CPI) kuin Euroopan erityiseen ydinteollisuuden hintaindeksiin (jota ei ole olemassa). Täsmällisemmin sanoen oletetaan, että CPI hyväksyttävästi heijastaa Yhdysvaltain ydinteollisuuden hintaindeksiä, saman teollisuudenalan Euroopan hintaindeksistä) joka ei eroaisi merkittävästi Yhdysvaltain tavalla Euroopan sisäisten vaihtokurssien vaikutuksia ei voida laskea hyväksyttävällä tarkkuudella, koska korin määritelmät ovat muuttuneet useasti, unioniin on liittynyt uusia maita ja vaihtokurssit ovat muuttuneet jatkuvasti koko ajanjaksona. CPI-U (urbaanien kuluttajien CPI), yleisin saatavilla oleva CPI, on: 160. 1 vuonna 1997 (1. toukokuuta) 28. 9 vuonna 1958 (vuoden keskiarvo) 1 vuonna 1913 (Yhdysvaltain dollaritietojen aloitusvuosi) Huomautus: Sähkönkulutuksen CPI vuonna 1958 on 29. 1 ja 130. 6 vuonna 1997, jossa on 18 prosentin ero yleiseen CPI-U:hun. (Kaikki CPI-arvot on saatu Yhdysvaltain hallituksen työministeriön tilastoyksiköstä) 1 EMLi958 = 1 $1958 (kumpikin perustuen kiinteään määrään kultaa: 0,88867088 grammaa) 1 $,95„= 160. 1/28. 9 $,997= 5. 5397 $1997 siten 1 $1997 = 0,180512 $i958 1 $1997= 1/1,2485 ecua]997= 0,80096 ecuai997 Siten 0,180512 $i958 = 0,80096 ecuai997 ja lopuksi, kun vuotuiseksi inflaatioksi oletetaan 3 prosenttia, saadaan: 1 EMLi958 = 4,4371 ecuai997= 4,71 eciia3i. 12. 98) = 4,71 e u r o a^ Yksinkertainen kertominen viidellä on riittävän hyvä vuoden 1958 EML:n muuntamiseksi vuoden 1999 euroiksi. b) Muut ylärajoihin liittyvät tekijät Tärkeä tekijä asetuksen ylärajojen tarkistamisessa ovat ydinlaitosten koossa, rakenteessa ja teknologiassa tapahtuneet muutokset. Nykyisen asetuksen tarkoitus on selvästikin saada investointi- ilmoitukset kooltaan merkittävistä eikä pienistä hankkeista. Ilman tällaista rajoitusta luotaisiin sekä teollisuudelle että komissiolle raskas byrokraattinen taakka ilman mitään näkyvää hyötyä. Esimerkiksi ydinreaktoreiden ylärajoilla viitattiin kaikenlaisiin reaktoreihin (mukaan lukien tutkimusreaktorit), joiden koko oli huomattavasti pienempi kuin kahden viimeisen vuosikymmenen aikana rakennettujen tehoreaktorien. Teollisuuden edustajien kanssa on vaihdettu epävirallisesti näkemyksiä, ja äskettäin annettuja investointi-ilmoituksia on tarkasteltu, minkä tuloksena on päädytty siihen, että ylärajoja täytyy suurentaa kertoimella, joka on enemmän kuin 5, pelkästään hintaindeksin vaihtokurssinäkökohtien tiedon sanelemana, jotta saavutettaisiin tasapaino komission "tiedontarpeen" ilmoitetun ja 3 käyttökelpoisuuden välillä. Ylärajoja ci saa kuitenkaan nostaa ulkopuolelle jää tärkeitä laitoksia, jotka ovat pieniä mutta tärkeitä (esimerkiksi prototyyppireaktorit). liiaksi, koska silloin niiden c) Liitteenä olevan neuvoston asetusluonnoksen 1 artiklan taulukko sisältää uudet ehdotetut ylärajat. Selvennykset 2. jätteen käsittelyyn ja/tai varastointiin/loppusijoitukseen ja laitosten käytöstäpoistoon liittyvään toimintaan ilmoitusvelvollisuuden radioaktiivisen alaiseen Euratomin perustamissopimuksen liitteen II 12 kohdassa lukee: "Yhden tai useamman tässä luettelossa mainitun laitoksen yhteyteen perustetut laitokset radioaktiivisen jätteen teollista käsittelyä varten. " Tämän kohdan tulkinta on menneisyydessä johtanut "erimielisyyksiin" tapauksissa, joissa laitos on perustettu muusta laitoksesta riippumattomana radioaktiivisen jätteen tai käytetyn polttoaineen käsittelyä, varastointia tai loppusijoitusta varten. Kummankin edellä mainitun investointityypin merkitys toiminnan turvallisuuden ja ympäristön kannalta on ilmeinen. Tällaiset laitokset ovat yhä tärkeämpi ja olennaisempi osa ydinpolttoainekiertoa sekä kaupallis-rahoituksellisesta näkökulmasta että julkisen mielipiteen näkökulmasta katsottuna, minkä vuoksi on katsottu turvallisemmaksi mahdollisen investoijan kannalta tehdä selväksi, että tällaiset investoinnit on ilmoitettava komissiolle perustamissopimuksen 4 1 - 43 artiklan mukaisesti. Jätteen käsittely/varastointi/loppusijoitus ja laitoksen käytöstäpoisto eivät olleet poliittisen tai kaupallisen asialistan kärjessä vuonna 1958, kun ydinteollisuus eli vielä alkuaikojaan. Nyt on kuitenkin varmaa, että niillä on yhä kasvava ja mahdollisesti johtava rooli ydinalan kehityksessä ja tulevaisuudessa. a) Jätteen ja käytetyn polttoaineen käsittely, varastointi, välivarastointi tai loppusijoitus Radioaktiivisen jätteen loppusijoitus on inhimillisistä toiminnoista ehkä se, jonka vaikutukset on ennakoitava pisimmällä aikavälillä mahdollisimman hyvin, ja sellaisena se poikkeuksellisen tärkeässä asemassa. Lisäksi sen merkitys kasvaa tutkimustoiminnassa, joka saattaa tarjota teknisiä ratkaisuja monien mielestä sekä vaikeaan että vakavaluonteiseen ongelmaan. Jos tavoitteena on koordinoitu kehitys, on ensiarvoisen tärkeää, että komissio pysyy ajan tasalla alan toiminnasta ja kehityksestä. Tarkistetun asetusluonnoksen 1 artiklaan on lisätty viittaus "käytettyjen polttoaineiden tai radioaktiivisten jätteiden väliaikaiseen tai lopulliseen varastointiin", mikä tekee selväksi, että nämä toiminnat kuuluvat asetuksen yleiseen soveltamisalaan. Lisäksi on lisätty selvennys, jonka mukaan "radioaktiivisen jätteen tai käytettyjen polttoaineiden käsittelyyn, varastointiin, välivarastointiin tai loppusijoitukseen liittyvät laitokset kuuluvat alaan nro 12". b) Ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto lähitulevaisuudessa Samantyyppinen peruste pätee myös ydinlaitosten käytöstäpoistoon liittyviin investointihankkeisiin. Tämän aiheen odotetaan hallitsevan polttoainekiertoon liittyvän teollisuuden "poliittisia" piirejä ja ja myöhemmin. Käytöstäpoistotoimintaa ei rahoituspiirejä välittömässä suoranaisesti mainita teollisuudenalojen luettelossa, ja vaikka käytöstäpoisto loogisesti kuuluukin liitteessä II viitataan ainoastaan kategoriaan "muuntaminen" "teollisuudenaloihin", mikä reaktorin esimerkiksi käytöstäpoisto reaktorin "muuntamista" esimerkiksi tyhjäksi tontiksi. Tähän päivään mennessä ei ole lisätty tehty yhtään nimenomainen viittaus "laitosten käytöstäpoistoon" liittyvään yleiseen toimintaan. ilmoitusta käytöstäpoistosta. Uuden asetusluonnoksen 1 artiklaan on tulkinnanvaraiseksi, merkitseekö toiminnan jättää laadun perusteella, Komissio seuraa parhaillaan radioaktiivisen jätteen käsittelyn alalla tapahtuvaa toimintaa neljännessä "tilannekatsauksessaan", joka sisältää kuitenkin enemmän teknistä kuin rahoitukseen liittyvää tietoa. Näitä kahta lähdettä (neljäs "tilannekatsaus" ja 41 artiklassa ilmoitettavaksi säädetyt tiedot) voidaan pitää toisiaan täydentävinä. 3. Muita selvennyksiä Myös seuraavat selvennykset tehty mahdollisten tulkintaerojen välttämiseksi: 1. Kaikki lähdcaincidcn tai erityisten halkeamiskelpoisten aineiden käsittely fyysisin tai kemiallisin menetelmin kuuluu asetukseen alaan nro 4. 2. Päästöjen/jätteiden fluorin poisto kuuluu johonkin aloista 4, 6, 8 ja 12. 3. Alle viiden miljoonan euron investointihankkeista ei tarvitse tehdä muodollista ilmoitusta perustamissopimuksen 43 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, vaan olennaisista perusominaisuuksista koostuva yksinkertaistettu ilmoitus riittää. 4. Komission rajoitettu oikeus julkistaa tietoja Perustamissopimuksen 4 1 - 43 artiklan säännösten mukaisten ilmoitusten kokoelma muodostaa ainutlaatuisen tietokannan, joka on paitsi historiallisesti arvokas, myös hyödyllinen tutkittaessa energian suunnittelulle tärkeitä asioita. Julkistamisvapaus tarjoaa komissiolle mahdollisuuden tiedottaa julkisuuteen näkemyksensä kustakin investoinnista. Tästä voi olla hyötyä investoijille, jotka toimivat kaikille ihmisille hyvin tärkeällä alalla. Julkistetut tiedot eivät sisällä "arkaluontoisia" tietoja tai muitakaan tietoja, jotka voisivat häiritä kilpailua. Uuden asetusluonnoksen 4 artikla on lisäys, joka antaa komissiolle mahdollisuuden julkistaa "näkökantansa". 5. Ottaen huomioon edellä ehdotetut ajantasaistukset ja selvennykset komissio ehdottaa neuvostolle, että se: - antaa liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston asetukseksi (Euratom) -ja samalla kumoaa 15. syyskuuta 1958 annetun neuvoston asetuksen nro 4 - toimittaa tämän ehdotuksen Euroopan parlamentille. S EHDOTUS : NEUVOSTON ASETUS (Euratom) annettu Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen ja erityisesti sen 41 artiklan säännökset, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että jotta voitaisiin saavuttaa Euratomin perustamissopimuksessa määrätyt tavoitteet, komissiolle on ilmoitettava investointihankkeet, jotka koskevat uusia laitoksia sekä laitosten korvaamista tai niiden muuntamista perustamissopimuksen liitteessä II luetelluilla teollisuudenaloilla silloin, kun hankkeet ovat riittävän laajoja ja omiaan vaikuttamaan suoraan tuotantoon, tuottavuuteen tai ydinturvallisuuteen, komission vastuulla on näiden investointien koordinoidun kehittämisen helpottaminen ja niitä koskevien näkökantojensa julkistaminen, sisämarkkinoiden täydellinen toteuttaminen edellyttää teknisten esteiden poistamista ja rakenteisiin ja turvallisuuteen liittyvien tekijöiden yhdenmukaistamista, ja polttoaineen koko kiertoon, mukaan lukien jätehuolto ja käytöstäpoisto, liittyvät investoinnit ovat pohjimmiltaan tarpeen ydinenergian kehittämiselle ja ydinteollisuuden oikealle ja vastuulliselle toiminnalle ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Euratomin perustamissopimuksen liitteessä II luetelluilla teollisuudenaloilla toimivien henkilöiden ja yritysten on ilmoitettava komissiolle perustamissopimuksen 42 artiklassa määrätyissä määräajoissa investointihankkeet, joiden tarkoituksena on: luoda uutta tuotantokykyä; pitää yllä määrällistä ja laadullista tuotantokykyä; lisätä suoraan tuotantokykyä; lisätä suoraan tuottavuutta; parantaa tuotannon laatua; poistaa laitoksia käytöstä; käsitellä käytettyä polttoainetta tai radioaktiivista jätettä (mukaan lukien käsittely, väliaikainen tai lopullinen varastointi ja/tai loppusijoitus), kun I sarakkeessa lueteltujen teollisuudenalojen kulut ovat uusien laitosten osalta suuremmat kuin II sarakkeessa olevat ja laitosten korvaamisen ja muuntamisen osalta suuremmat kuin 111 sarakkeessa olevat rahamäärät. _ Alat miljoonaa euroa _ |_ Uudet laitokset Laitosten korvaaminen muuntaminen ja 1. Uraani-jatoriummalmienlouhinta 2. Uraani-jatoriummalmienrikastaminen 30 30 3. Uraani- ja toriumrikasteiden kemiallinen kasittely ja 30 puhdistaminen 4. Kaikissa muodoissa olevien ydinpolttoaineiden 10 valmistus 5. Ydinpolttoaine-elementtien valmistus 6. Uraaniheksafluoridin valmistus 7. Rikastetun uraanin tuotanto 10 10 80 8. Sateilytettyjen polttoaineiden kasittely, jolla erotetaan 80 kaikki tai osa niiden sisaltamista alkuaineista 9. Reaktorin hidasteiden tuotanto 30 lO. Hafhiumia sisaltamattoman zirkoniumin tai sen 15 yhdisteiden tuotanto ll. Kaikentyyppiset ydinreaktorit kaikkiin 50 kayttotarkoituksiin 12. Yhden tai useamman tassS luettelossa mainitun 20 laitoksen yhteyteen perustetut laitokset radioaktiivisen jatteen teollista kasittelya" varten 13. Puoliteolliset laitokset, jotka on tarkoitettu jonkin 3 - 10 laitosten tarkoitettuun liittyvien alaan kohdassa rakentamisen valmisteluun 10 15 15 15 5 5 5 40 40 15 7. 5 25 10 5 Kaikissa muodoissa olevien ydinpolttoaineiden valmistus (ala nro 4) sisältää lähdeaineiden tai erityisten halkeamiskelpoisten aineiden kemiallisen käsittelyn ja muuntamisen. Rikastuksen jälkeiset päästöjen/jätteiden fluorinpoistoprosessit kuuluvat aloihin 4, 6, 8 ja 12. Radioaktiivisen jätteen tai käytettyjen polttoaineiden käsittelyyn, varastointiin tai loppusijoitukseen liittyvät laitokset kuuluvat alaan nro 12, vaikka ne eivät sijaitsisikaan minkään toisen Euratomin perustamissopimuksen liitteessä II mainitun laitoksen yhteydessä. Kaikenlaisten laitosten käytöstäpoisto katsotaan muuntamiseksi. Kaikentyyppisiin ydinreaktoreihin ja kaikkiin käyttötarkoituksiin liittyvistä uusista korvaamiseen, muuntamiseen, laitoshankkeista tällaisten laitosten sekä uudenaikaistamiseen tai tehon lisäämiseen liittyvistä hankkeista, joiden kustannukset eivät ole suuremmat kuin viisi miljoonaa euroa, voidaan tehdä yksinkertainen ilmoitus, joka Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä ei tarvitse noudattaa. ominaisuudet; ainoastaan olennaiset sisältää niiden 2 artikla Edellisessä artiklassa tarkoitettujen kustannusten laskemiseksi on otettava huomioon kaikki investointihankkeiden toteuttamisesta suoranaisesti johtuvat kustannukset riippumatta hetkestä, jolloin nämä kustannukset syntyvät. 3 artikla Tämän asetuksen mukaisesti ilmoitetuista hankkeista on ilmoitettava Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyyn käsittelyyn tarvittavat tiedot ja erityisesti kaikki tiedot, jotka koskevat: 1. tuotteiden tai toiminnan lajia ja tuotanto- tai varastointikykyä; 2. kustannusten kokonaismäärää, joka voidaan suoraan laskea kuuluvaksi tarkasteltavaan hankkeeseen sekä sen olennaisten osatekijöiden osuutta; 3. hankkeen toteuttamisen todennäköistä kestoa; 4. laitosten hankintoihin ja toimintaan liittyviä näkymiä. 4 artikla Komissio voi julkistaa lausuntonsa yleisluontoiset olennaiset osatekijät ja tärkeimmät ominaisuudet, joiden avulla hanke voidaan tunnistaa, lukuun ottamatta luonteeltaan kaupallisia osatekijöitä, henkiseen omaisuuteen liittyviä osatekijöitä tai kilpailuun todennäköisesti vaikuttavia osatekijöitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euratomin perustamissopimuksen 44 artiklan määräyksiä. 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999. Se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. 6 artikla Kumotaan 15 päivänä syyskuuta 1958 annettu Euroopan ydinenergiayhteisön neuvoston asetus N:o 4. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja s ISSN 1024-4492 KOM(98) 804 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 09 01 10 Luettelonumero : CB-CO-98-807-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3