title: 1999/172/CE: Decisione del Consiglio del 25 gennaio 1999 che adotta un programma specifico di ricerca, di sviluppo tecnologico e di dimostrazione intitolato «Promuovere l'innovazione e incoraggiare la partecipazione delle PMI» (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
innovation
research programme
small and medium-sized enterprises
technological change
testing

text: 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 64/91 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 25 gennaio 1999 che adotta un programma specifico di ricerca, di sviluppo tecnologico e di dimostrazione la partecipazione delle PMI» intitolato «Promuovere e incoraggiare l’innovazione (1998-2002) (1999/172/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunita` europea, in particolare l’articolo 130 I, paragrafo 4, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Parlamento europeo (2), visto il parere del Comitato economico e sociale (3), seguito europea (1) considerando che, con decisione 182/1999/CE (4), il Parlamento europeo ed il Consiglio hanno adottato il Quinto programma quadro della denominato Comunita` (in «Quinto programma quadro») delle azioni comunitarie di ricerca, di sviluppo tecnologico e di dimostrazione (in seguito denominati «RST») per il periodo 1998-2002 che stabilisce le linee generali e gli obiettivi scientifici e tecnologici delle azioni da intraprendere per promuovre l’in- novazione e incoraggiare la partecipazione delle PMI; (2) considerando che l’articolo 130 I, paragrafo 3, del trattato stabilisce che il programma quadro e` attuato mediante programmi specifici sviluppati nell’ambito di ciascuna azione da esso prevista; che ogni programma specifico precisa le modalita` di realizzazione del medesimo, ne fissa la durata e prevede i mezzi ritenuti necessari; (3) considerando che, conformemente all’articolo 4, paragrafo 2, della decisione 1110/94/CE del Par- lamento europeo e del Consiglio, del 26 aprile 1994, relativa al Quarto programma quadro delle azioni comunitarie di ricerca, di sviluppo tecnologico e di dimostrazione (1994-1998) (5) e all’articolo 4, paragrafo 2, delle decisioni del Consiglio relative ai programmi specifici che attuano il Quarto programma quadro, la Com- missione ha fatto eseguire una valutazione esterna che ha trasmesso, unitamente alle sue osservazioni e conclusioni, al Parlamento euro- peo, al Consiglio, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni; (4) considerando che, in forza dell’articolo 130 J del trattato, la decisione 1999/65/CE del Consiglio, del 22 dicembre 1998, relativa alle norme per la partecipazione delle imprese, dei centri di ricerca e delle universita` e alle norme in materia di divulgazione dei risultati della ricerca ai fini del- l’attuazione del quinto programma quadro della Comunita` europea (1998-2002) (6) (in seguito denominate «norme in materia di partecipazione e divulgazione») si applica al presente pro- gramma specifico; che tali norme consentono la partecipazione del Centro comune di ricerca alle azioni indirette previste dal presente programma specifico; (5) considerando che, nell’attuazione del presente programma, oltre alla cooperazione prevista dal- l’accordo sullo Spazio economico europeo o da un accordo di associazione, possono rendersi opportune attivita` di cooperazione internazionale con paesi terzi o organizzazioni internazionali, in particolare ai sensi dell’articolo 130 M del tratta- to; (6) considerando l’importanza che le comunita` scien- tifiche, industriali e degli utenti contribuiscano in modo sostanziale alla definizione delle azioni da intraprendere e partecipino, se del caso, all’attua- zione del presente programma; (7) considerando che le azioni nel quadro del presente programma dovrebbero essere orientate (1) GU C 260 del 18. 8. 1998, pag. 75. (2) Parere espresso il 15 dicembre 1998 (non ancora pubbli- cato nella Gazzetta ufficiale). (3) GU C 407 del 28. 12. 1998, pag. 123. (4) GU L 26 dell’1. 2. 1999, pag. 1. (5) GU L 126 del 18. 5. 1994, pag. 1. Decisione modificata da ultimo dalla decisione 2535/97/CE (GU L 347 del 18. 12. 1997, pag. 1). (6) GU L 26 dell’1. 2. 1999, pag. 46. L 64/92 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 12. 3. 1999 verso l’innovazione al fine di contribuire, tra l’al- tro, al conseguimento degli obiettivi del primo piano d’azione per l’innovazione; 2. Dell’importo di cui al paragrafo 1: — 78 milioni di euro sono destinati al periodo (8) considerando l’opportunita` di porre l’accento sulla promozione della partecipazione delle PMI; (9) considerando che, nell’attuare il programma, si deve tener conto della politica comunitaria delle pari opportunita` ; (10) considerando che una gestione efficiente e traspa- rente contribuisce a un programma pi(cid:156) efficace e di facile impiego; (11) considerando amministrative dovrebbero essere incluse nel bilancio comunita- rio in modo trasparente; spese che le 1998-1999 e — 285 milioni di euro al periodo 2000-20002. Nel caso di cui all’articolo 2, paragrafo 1, lettera c), il Consiglio adegua del Quinto programma quadro, quest’ultima disposizioni dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera c), del Quinto pro- gramma quadro. In attesa di una decisione del Consi- glio, il programma specifico e` attuato nei limiti del- l’importo previsto al primo trattino. secondo somma le (12) considerando che e` necessario controllare l’attua- zione del presente programma ai fini del suo eventuale adeguamento al progresso scientifico e tecnologico; che e` altres(cid:236) opportuno sottoporre in tempo utile lo stato di avanzamento del pro- gramma alla valutazione di esperti indipendenti; L’autorita` di bilancio determina, in coerenza con 3. gli obiettivi scientifici e tecnologici e le priorita` stabiliti dalla presente decisione, le somme relative a ciascun esercizio tenendo conto della disponibilita` delle risorse indicate nel quadro delle prospettive finanziarie plu- riennali. (13) considerando che il comitato per la ricerca scien- tifica e tecnica e` stato consultato in merito al contenuto scientifico e tecnologico dei pro- grammi specifici, Articolo 3 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 In applicazione dell’articolo 3, paragrafo 1, del Quinto programma quadro, e` adottato un programma speci- fico intitolato «Promuovere l’innovazione e incorag- giare la partecipazione delle PMI» (in seguito denomi- nato «programma specifico») per il periodo dal 25 gennaio 1999 al 31 dicembre 2002. Articolo 2 1. Le linee generali, gli obiettivi scientifici e tecnolo- gici del programma specifico e le relative priorita` sono indicati nell’allegato II. Essi sono definiti in conformita` dei principi fondamentali e delle tre categorie di criteri di selezione stabiliti nell’allegato I del Quinto pro- gramma quadro. 2. Nel rispetto di tali principi e criteri, per la sele- zione delle azioni di RST da intraprendere si applicano i criteri di selezione indicati all’articolo 10 delle norme in materia di partecipazione e divulgazione. Inoltre, un’eventuale partecipazione di entita` a carat- tere industriale alle azioni a compartecipazione finan- ziaria riguardanti il settore industriale deve di norma essere adeguata alla natura e allo scopo dell’attivita`. Conformemente all’allegato III del Quinto pro- 1. gramma quadro, l’importo ritenuto necessario per l’esecuzione del programma specifico ammonta a 363 milioni di euro, di cui un massimo del 7,35 % per le spese amministrative della Commissione. ivi compreso il pro- L’attuazione del programma, gramma di lavoro di cui all’articolo 5, paragrafo 1, deve essere conforme a tutti i criteri summenzionati, anche se tali criteri possono formare oggetto di diversa valutazione. Una ripartizione indicativa di tale importo e` contenuta nell’allegato I. 3. Al programma specifico sono applicabili norme in materia di partecipazione e divulgazione. le 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 64/93 4. Le modalita` dettagliate di partecipazione finan- ziaria della Comunita` al programma specifico sono stabilite dall’articolo 4 del Quinto programma quadro. 3. Ove necessario, lavoro viene aggiornato e reso disponibile dalla Commissione a tutte le parti interessate in forma facilmente utilizza- bile incluso il supporto informatico. il programma di Le azioni indirette di RST del programma specifico sono definite negli allegati II e IV del Quinto pro- gramma quadro. Articolo 6 Modalita` specifiche di realizzazione del programma sono stabilite dall’allegato III della presente decisione. La Commissione e` responsabile dell’esecuzione 1. del presente programma specifico. Articolo 4 Ai 2. applica la procedura stabilita all’articolo 7: fini dell’adozione delle seguenti misure si Sulla base di criteri di cui all’articolo 3, degli obiettivi indicati scientifici nell’allegato II, la Commissione: e delle priorita` tecnologici e indipendenti, a) verifica, con un’adeguata assistenza di esperti esterni l’attuazione del programma specifico e sottopone al Consiglio, ove opportuno, proposte di adeguamento ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 1, del Quinto programma quadro; b) dispone la valutazione prevista dall’articolo 5, paragrafo 2, del Quinto programma quadro per intraprese nella materia oggetto del programma specifico. le azioni esterna Articolo 5 La Commissione stabilisce un programma di 1. lavoro che determina: — adozione e aggiornamento del programma di lavoro di cui all’articolo 5, paragrafo 1, anche per quanto riguarda il contenuto degli inviti a presen- tare proposte; — approvazione delle azioni di RST di cui si propone il finanziamento, compresa la partecipazione di organismi di paesi terzi, qualora l’importo stimato del contributo comunitario in base al presente pro- gramma sia pari o superiore a 0,3 milioni di euro; — assegnazione dell’incarico della valutazione esterna prevista dall’articolo 5, paragrafo 2, del Quinto programma quadro; — qualsiasi variazione della ripartizione indicativa dell’importo di cui all’allegato I. a) con maggiori dettagli, gli obiettivi e le priorita` di Articolo 7 RST dell’allegato II; b) il calendario indicativo di attuazione del pro- gramma specifico; c) modalita` le nell’allegato III; di coordinamento indicate d) se necessario, i criteri di selezione e le relative modalita` di applicazione per ogni azione indiretta di RST. interessate, Il programma di lavoro tiene conto delle princi- 2. in particolare delle comunita` pali parti scientifiche, industriali e degli utenti. Esso funge da base per l’attuazione delle azioni indirette di RST, con- formemente alle procedure stabilite nelle norme in materia di partecipazione e divulgazione. La Commissione e` assistita da un comitato del 1. programma (in seguito denominato «il comitato») composto di rappresentanti degli Stati membri e pre- sieduto dal rappresentante della Commissione. 2. Nei casi di cui all’articolo 6, paragrafo 2, il rap- presentante della Commissione sottopone al comitato un progetto delle misure da adottare. Il comitato for- mula il suo parere sul progetto entro un termine che il presidente pu(cid:242) fissare in funzione dell’urgenza della questione in esame. Il parere e` formulato alla maggio- ranza prevista dall’articolo 148, paragrafo 2, del trat- tato per l’adozione delle decisioni che il Consiglio deve prendere su proposta della Commissione. Nelle vota- zioni in seno al comitato viene attribuita ai voti dei rappresentanti degli Stati membri la ponderazione defi- nita all’articolo precitato. Il presidente non partecipa al voto. L 64/94 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 12. 3. 1999 3. a) La Commissione adotta le misure previste qua- lora siano conformi al parere del comitato. Articolo 8 b) Se le misure previste non sono conformi al parere del comitato o, in mancanza di parere, la Commissione sottopone senza indugio al Consiglio una proposta in merito alle misure da prendere. Il Consiglio delibera a maggioranza qualificata. Se il Consiglio non ha deliberato entro il ter- mine di nove settimane a decorrere dalla data la in cui gli e` stata sottoposta la proposta, Commissione adotta le misure proposte. 4. La Commissione tiene periodicamente informato il comitato sull’andamento generale dell’attuazione del programma specifico e, in particolare, gli riferisce in merito allo stato di avanzamento di tutte le azioni di RST finanziate dal presente programma. Conformemente all’articolo 5, paragrafo 4, del Quinto programma quadro, la Commissione informa periodi- camente il Consiglio e il Parlamento europeo in merito allo stato di attuazione del programma, comprese la partecipazione delle PMI e la semplificazione delle procedure amministrative. Articolo 9 Gli Stati membri sono destinatari della presente deci- sione. Fatto a Bruxelles, add(cid:236) 25 gennaio 1999. Per il Consiglio Il Presidente J. FISCHER 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 64/95 ALLEGATO I RIPARTIZIONE INDICATIVA DELL’IMPORTO RITENUTO NECESSARIO Tipo di attivita` Promuovere l’innovazione Incoraggiare la partecipazione delle PMI Azioni comuni innovative/PMI (in milioni di euro) Importo 119 44 200 363 Totale L 64/96 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 12. 3. 1999 ALLEGATO II LINEE GENERALI, OBIETTIVI SCIENTIFICI E TECNOLOGICI E PRIORITA` INTRODUZIONE L’innovazione e` un fattore chiave della competitivita` industriale, dello sviluppo economico e sociale sostenibile e della creazione di posti di lavoro. Trattasi di un fenomeno complesso che implica la parte- cipazione di molteplici soggetti (imprese, universita`, centri di ricerca, operatori finanziari, ecc. ) e che si configura come un elemento importante dell’evoluzione del comportamento e della dinamica d’insieme del tessuto sociale. La competitivita` delle imprese si basa in gran parte sulla capacita` di innovazione: tramite lo sviluppo di nuovi prodotti e servizi, la capacita` innovativa permette di conquistare nuovi mercati e con la messa a punto di nuovi processi consente alle imprese di controllare i costi e di far fronte alla concorrenza. Nel settore informatico, ad esempio, i prodotti commercializzati da non pi(cid:156) di due anni incidono per il 78 % sui margini realizzati nel comparto. E` dunque essenziale promuovere le attivita` innovative, inclusa la creazione di imprese innovative, oltre che agevolare la diffusione e lo sfruttamento dei risultati della ricerca e il trasferimento di tecnologia. L’Europa deve mettere a frutto pi(cid:156) efficacemente le sue attivita` di ricerca e la sua notevole capacita` di produrre conoscenze e know- how a netto beneficio dell’economia e dell’intera societa`. E` essenziale che lo sforzo di ricerca in tutti i settori sia accompagnato e guidato da politiche ambiziose in materia di innovazione a livello comunita- rio, nazionale e regionale. Le piccole e medie imprese (PMI) sono importanti vettori e protagonisti dell’innovazione e svolgono un ruolo essenziale nell’economia europea, dando un importante contributo alla comparsa di nuove attivita`, alla competitivita` dell’industria europea, alla crescita economica e all’occupazione. Tali imprese presentano inoltre peculiarita` che richiedono apposite misure di promozione e controllo. Un’azione a livello europeo, ove necessario, deve essere complementare alle azioni promosse dagli Stati membri per aiutare le PMI ad accedere alle nuove tecnologie offerte sul pi(cid:156) ampio piano transnaziona- le, sia che si tratti di PMI ad alto contenuto tecnologico, sia di PMI con capacita` di ricerca ridotte o inesistenti che devono integrare tecnologie prodotte da terzi. Promuovere l’innovazione e incoraggiare la partecipazione delle PMI sono quindi due iniziative stretta- mente collegate, sebbene non riguardino le stesse strutture. Il presente programma contribuira` a otti- mizzare gli sforzi da compiere in questi due ambiti. Obiettivo strategico del programma Nel contesto degli obiettivi generali di cui all’allegato II (terza azione) del quinto programma quadro, il presente programma mira a promuovere le attivita` innovative, contribuendo all’esecuzione del primo piano d’azione per l’innovazione, e l’assunzione di un ruolo pi(cid:156) attivo da parte delle PMI, agevolando e incoraggiando la loro partecipazione al quinto programma quadro. COLLEGAMENTI CON ALTRI PROGRAMMI E ALTRE AZIONI COMUNITARIE Le azioni del presente programma non devono sovrapporsi a quelle svolte dagli Stati membri. Il loro obiettivo e` sostenere, integrare e coordinare le azioni svolte in altri programmi specifici o, eventual- mente, nel contesto di altre azioni comunitarie. Gli altri programmi contribuiscono attivamente alla realizzazione degli obiettivi strategici. In particolare il presente programma svolge una funzione di pro- pulsione e coordinamento delle azioni svolte nei settori dell’innovazione e delle PMI, in linea con la politica delle PMI. Utilizzando le misure, gli strumenti e le competenze sviluppate nell’ambito delle sue attivita` specifiche, questo programma si concentra soprattutto sull’ideazione di meccanismi che facilitino lo sfruttamento e il trasferimento dei risultati, la partecipazione delle PMI, la valutazione dei risultati e il controllo a posteriori della loro valorizzazione, allo scopo di definirne l’impatto economico e sociale. L’azione si 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 64/97 basa in primo luogo sulle attivita` condotte dalle «cellule di innovazione» nell’ambito dei programmi tematici, che saranno coordinate dal presente programma per integrare la dimensione innovativa nel- l’esecuzione dei programmi. ATTIVITA` DI COORDINAMENTO IN MATERIA DI INNOVAZIONE E PARTECIPAZIONE DELLE PMI Obiettivi Il programma specifico e` finalizzato a coordinare e sostenere i programmi tematici per promuovere e integrare le dimensioni «innovazione» e «PMI» nella definizione delle loro priorita` e dei loro pro- grammi di lavoro oltre che nell’esecuzione delle loro azioni; a garantire la coerenza generale delle atti- vita` a favore dell’innovazione e delle PMI e la loro armonizzazione all’interno dei programmi tematici; infine ad ottimizzare l’utilizzazione delle competenze, dell’esperienza e delle infrastrutture [inclusi i centri di collegamento innovazione (IRC) e i punti focali CRAFT] esistenti a livello orizzontale o in altri programmi. Azioni in materia di innovazione Per raggiungere l’obiettivo strategico del programma gli sforzi verranno concentrati soprattutto nel- l’ambito dei programmi tematici e sostenuti dalle «cellule di innovazione», in modo da tenere conto delle specificita` delle singole ricerche e garantire un’armonia ottimale tra la valorizzazione dei risultati e il loro contesto di applicazione. In primo luogo, il programma garantira` una sinergia tra le cellule di innovazione, interagendo con i programmi tematici, per definirne e concretizzarne i compiti specifici che includano: — il sostegno alle azioni che riguardano l’innovazione, ad esempio il controllo del trasferimento di tecnologie e il varo di progetti di carattere dimostrativo; — lo sfruttamento delle reti tematiche, delle azioni e dei meccanismi che favoriscono l’utilizzazione e il trasferimento dei risultati o la creazione di imprese innovative, facilitando ad esempio l’accesso ai finanziamenti privati; — l’organizzazione di studi di valutazione dei progetti e dei loro risultati per promuoverne la valoriz- zazione, soprattutto mediante il piano di applicazione delle tecnologie; — il monitoraggio e i dati di valutazione concernenti il trasferimento di tecnologia e le altre azioni connesse all’innovazione nell’ambito dei programmi tematici. In secondo luogo, il presente programma contribuisce, assieme ai programmi tematici, a definire i metodi e i meccanismi che consentono di sfruttare maggiormente i risultati dei progetti di ricerca di tali programmi, garantendo la coerenza e l’efficacia della diffusione delle informazioni relative ai pro- getti e ai risultati della ricerca e dello sviluppo mediante le infrastrutture orizzontali delle reti e dei ser- vizi (Cordis, IRC). Azioni destinate ad incoraggiare la partecipazione delle PMI L’obiettivo strategico del programma implica anche un coordinamento delle attivita` di sostegno per favorire la partecipazione delle PMI alle azioni di RST e alle azioni di dimostrazione svolte nell’ambito dei programmi tematici: — azioni di «ricerca in cooperazione» che consentano a almeno tre PMI indipendenti tra loro, di almeno due Stati membri, di cercare congiuntamente la soluzione di problemi tecnologici comuni al loro interno o affidandola a soggetti giuridici terzi, tra cui entita` a carattere industriale, dotati di appropriate capacita` di ricerca o di convalida tecnologica; L 64/98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 12. 3. 1999 — azioni per sostenere e incoraggiare la partecipazione delle PMI a progetti di ricerca in cooperazione e collaborazione (ad esempio attraverso sovvenzioni durante la fase di preparazione, dette contri- buti per la «fase esplorativa»), tenendo presente la necessita` delle PMI di disporre di un sistema di sostegno flessibile e facilmente accessibile; — monitoraggio e valutazione di dati concernenti l’applicazione delle misure relative alle PMI nel- l’ambito dei programmi tematici. Queste azioni, che mirano ad incoraggiare e facilitare la partecipazione delle PMI alle attivita` di RST, riguardano tutti gli obiettivi e le priorita` dei programmi specifici. Inoltre il programma offre un sostegno per organizzare e migliorare la diffusione e lo sfruttamento dei risultati ottenuti con i programmi tematici allo scopo, tra l’altro, di agevolare la partecipazione delle PMI ai progetti di convalida e dimostrazione delle azioni chiave. AZIONI SPECIFICHE DEL PROGRAMMA ORIZZONTALE Promuovere l’innovazione Svolte parallelamente alle azioni dei programmi tematici, le azioni specifiche contribuiscono a promuo- vere in Europa un ambiente favorevole all’innovazione e un contesto tale da consentire a numerosi operatori economici di trarne vantaggio. Tale contesto garantira` , ove necessario, la diffusione e lo sfruttamento transnazionali dei risultati e della tecnologia non ottenuti attraverso i programmi tematici. i) Utilizzare meglio i risultati della ricerca comunitaria O b i e t t i v o L’obiettivo e` di aumentare il livello di sfruttamento dei risultati della ricerca e di concorrere quindi all’obiettivo generale di migliorare l’impatto economico e sociale delle azioni del programma quadro. A t t i v i t a` — Definire e progettare meccanismi atti ad agevolare, nel ciclo di vita dei progetti, la protezione delle conoscenze acquisite, lo sfruttamento o il trasferimento delle tecnologie e dei risultati ottenuti e l’accesso a modalita` di finanziamento con capitali privati per mettere a frutto i risultati della ricer- ca; verranno altres(cid:236) incentivate le operazioni di riorganizzazione che favoriscono l’avvio del pro- cesso di innovazione. — Organizzare scambi di informazioni e di buone prassi tra i diversi programmi. — Favorire l’attuazione di questi meccanismi mediante altri programmi, in particolare con l’ausilio delle cellule di innovazione. ii) Nuove strategie in materia di trasferimento delle tecnologie O b i e t t i v o Il livello insufficiente di innovazione nell’Unione europea e` dovuto in gran parte ad uno sviluppo non equilibrato della «cultura dell’innovazione» in Europa, cultura che pu(cid:242) invece diffondersi attraverso il sostegno a progetti di trasferimento delle tecnologie e favorendo la sperimentazione in materia di tra- sferimento di tecnologie su scala internazionale. Mantenendo la coerenza con le azioni svolte nel quadro dei programmi tematici, si tratta di sviluppare, convalidare e applicare metodologie nell’ambito delle azioni concernenti il trasferimento delle tecnolo- gie sotto forma di progetti pilota o di dimostrazione, tenendo conto delle caratteristiche dei singoli set- tori di attivita`. 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 64/99 A t t i v i t a` — Promuovere l’integrazione delle nuove tecnologie e analizzare gli aspetti tecnologici, economici, organizzativi e sociali osservati in questo processo. — Contribuire alla diffusione e allo sfruttamento transnazionali dei risultati ottenuti attraverso i pro- grammi tematici, mediante progetti di trasferimento e di convalida delle tecnologie. Tali attivita` possono prevedere anche una dimensione internazionale (sperimentazione nel campo del trasferimento di tecnologie su scala internazionale in collaborazione con altre iniziative comunitarie) e servire a valutare nuove forme di trasferimento delle tecnologie. iii) Studio e promozione delle buone prassi O b i e t t i v i Per colmare le lacune in termini di innovazione, la Comunita` deve identificare, analizzare e promuo- vere l’applicazione di buone prassi in materia di innovazione. Grazie a queste attivita` si intende analizzare e calibrare, in un quadro comune di riferimento, le presta- zioni e le politiche di innovazione, favorendo la concertazione, gli scambi, la diffusione e l’applicazione delle buone prassi. A t t i v i t a` — Raccolta e aggiornamento costante delle informazioni concernenti le politiche di innovazione (so- prattutto in riferimento al finanziamento, alla creazione e allo sviluppo delle imprese innovative e alla protezione e al trasferimento delle tecnologie); elaborazione su tale base di una «tabella di marcia» dell’innovazione, che sia conforme al piano d’azione per l’innovazione in Europa, nonche´ pubblicazioni che faranno seguito ad essa. — Promozione delle buone prassi in materia di innovazione (inclusi il finanziamento, la creazione e lo sviluppo delle imprese innovative, la protezione e il trasferimento delle tecnologie e la dimensione regionale), progettando fra l’altro azioni di formazione. Incoraggiare la partecipazione delle PMI i) Unico punto di ingresso complementare O b i e t t i v o Si intende agevolare la partecipazione delle PMI ai programmi comunitari, offrendo loro un’ulteriore via di accesso con un unico punto d’ingresso complementare comune per tutti i programmi, che utilizzi appieno le reti di sostegno, come gli IRC e i punti focali CRAFT, esistenti negli Stati membri. A t t i v i t a` Realizzazione di una struttura che agevoli la partecipazione delle PMI ai programmi comunitari e con- senta loro: — di comprendere l’importanza e l’impatto delle azioni comunitarie di RST e di comunicare le loro esigenze particolari; — di ricevere informazioni sui programmi e poter beneficiare di un’assistenza per la preparazione delle proposte (incluso un aiuto per la costituzione di consorzi di imprese e per l’inoltro delle pro- poste relative al programma pi(cid:156) appropriato); L 64/100 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 12. 3. 1999 — di presentare proposte in qualsiasi momento nel quadro di un invito aperto in permanenza, allo scopo di usufruire di misure specifiche per le PMI, tra cui i contributi per la fase esplorativa o le azioni di «ricerca in cooperazione» (CRAFT); — di ricevere un feedback strutturato e rapido per la candidature. ii) Strumenti comuni di sostegno e assistenza O b i e t t i v o L’obiettivo e` di semplificare e armonizzare le condizioni di partecipazione delle PMI al fine di integrare e rafforzare la funzione dell’unico punto di ingresso complementare, possibilmente con il pi(cid:156) ampio ricorso ai mezzi elettronici pi(cid:156) adeguati: fascicoli di informazione e presentazione delle proposte per via elettronica, «help line», reti Intranet specializzate, ecc. A t t i v i t a` — Sviluppo di strumenti di sostegno per la gestione dei contratti e dell’informazione. — Assistenza alle PMI richiesta per integrare quella fornita a livello locale e regionale e dai pro- grammi tematici, quale l’organizzazione di workshop di formazione destinati ai coordinatori di progetti e agli intermediari e dedicati alla gestione dei contratti di ricerca, al coordinamento e al controllo dei progetti o ad altri temi di interesse generale per le PMI. iii) Informazioni economiche e tecnologiche O b i e t t i v o L’obiettivo e` di aiutare le PMI ad identificare i loro bisogni, ad anticipare le tendenze in materia di tec- nologie e a fornire informazioni ed analisi che consentano loro di soddisfare tali esigenze, nonche´ a orientarle in primo luogo verso strumenti comunitari per raggiungere i loro scopi. A t t i v i t a` — Identificare le informazioni pertinenti sulle tendenze del mercato e sullo stato dell’arte, utilizzando le fonti esistenti (ad esempio organizzando riunioni tra fornitori, utilizzatori, PMI e grandi impre- se). — Mettere a disposizione delle PMI tali informazioni mediante le reti e i servizi di informazione esi- stenti, compresi i servizi su Internet. Azioni comuni innovative/PMI i) Reti europee di sostegno per la promozione della ricerca, del trasferimento di tecnologia e dell’in- novazione O b i e t t i v i L’obiettivo e` la razionalizzazione e il coordinamento delle reti di informazione e di assistenza concer- nenti le attivita` svolte dalla Commissione nel settore della ricerca e dell’innovazione, al fine di creare un efficace quadro globale per l’informazione, l’assistenza, la cooperazione e la promozione dell’inno- vazione destinato in particolare alle PMI, che sfrutti al meglio soprattutto le reti esistenti dei centri di collegamento innovazione e i centri di contatto CRAFT. Si tratta inoltre di incrementare la ricettivita` delle imprese nei confronti delle tecnologie con le quali possono migliorare la loro capacita` di innovazione, di incoraggiare i trasferimenti transnazionali di tec- nologie, a prescindere dalla loro origine, di promuovere la divulgazione e la valorizzazione dei risultati della ricerca comunitaria e di informare e assistere i potenziali collaboratori che partecipano a queste attivita` di ricerca. 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 64/101 A t t i v i t a` — Incentivare il trasferimento di tecnologia per soddisfare le esigenze del tessuto economico, indu- striale e sociale locale. — Utilizzare strumenti di cooperazione e partenariato transnazionale tra imprese. — Incentivare la diffusione e la valorizzazione dei risultati delle attivita` comunitarie di ricerca mediante, ad esempio, «borse per la tecnologia». — Promuovere l’innovazione mediante reti e servizi sperimentali. — Assistere le imprese per guidarle nella partecipazione ai programmi e aiutarle a elaborare progetti di carattere transnazionale. ii) Servizi elettronici di informazione e altri mezzi di divulgazione O b i e t t i v i Nel quadro di un servizio comune d’informazione, si tratta di raccogliere tutti i dati disponibili e incen- tivarne la diffusione allo scopo di presentare pi(cid:156) efficacemente le attivita` di ricerca e di innovazione, le loro modalita` di attuazione, nonche´ i loro risultati ai fini del loro successivo sfruttamento, di informare il pubblico e le parti sociali sull’impatto socioeconomico delle politiche di innovazione e di alimentare il dibattito sulle loro implicazioni, tenendo conto delle esigenze dei cittadini. A t t i v i t a` — Consolidare il servizio comunitario di informazione Cordis, riorganizzandone il sistema di raccolta e diffusione dei dati, compreso l’uso di un formato comune per la raccolta dei dati sui progetti e sui risultati, rendendone pi(cid:156) agevole l’accesso (plurilinguismo, interfaccia «utilizzatori» e indivi- duazione dei risultati suscettibili di essere sfruttati in altri contesti), adeguandone il contenuto alle esigenze delle PMI e delle loro reti di sostegno e sviluppando strumenti su misura. — Ampliare eventualmente l’esperienza pilota ERGO (European research gateway on line), colle- gando Cordis e le fonti nazionali di informazione scientifica e tecnica. iii) Proprieta` intellettuale O b i e t t i v i Si tratta anzitutto di incentivare, mediante un’azione di informazione ed eventualmente azioni pilota, l’utilizzo dei sistemi di protezione delle conoscenze, sia per fini di tutela effettiva, sia per la raccolta di informazioni (risultati della ricerca, tendenze del mercato, ricerca di partner industriali, ecc. ) ed inoltre di agevolare l’accesso alle varie fonti d’informazione sulla proprieta` intellettuale e industriale, di pro- teggere le conoscenze di proprieta` della Comunita` (CCR) e di fornire assistenza ai partecipanti al pro- gramma quadro. A t t i v i t a` — Contributo allo sviluppo di un sistema di informazione che consenta di accedere alle varie fonti di informazione sui brevetti, gli altri diritti di proprieta` intellettuale, la legislazione vigente e la sua interpretazione. — Creazione di un «help desk» per gli operatori che partecipano ai programmi comunitari. — Protezione e valorizzazione dei risultati della ricerca di proprieta` della Comunita` in collegamento con il CCR. L 64/102 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 12. 3. 1999 — Realizzazione di attivita` pilota per incoraggiare i partecipanti effettivi e potenziali ad avvalersi del sistema dei brevetti in collaborazione con l’Ufficio europeo dei brevetti e gli altri Uffici nazionali. iv) Accesso al finanziamento dell’innovazione con capitali privati O b i e t t i v i Si tratta di fornire informazioni e consulenza alle PMI, in particolare a quelle che partecipano alle atti- vita` comunitarie di ricerca o alla valorizzazione dei loro risultati, circa le modalita` di accesso a stru- menti privati di finanziamento dell’innovazione (mercati finanziari, capitali di rischio) e di promuovere la cooperazione tra operatori finanziari, industriali e ricercatori. A t t i v i t a` — Costituzione di un servizio di informazione e di assistenza destinato ad agevolare l’accesso alle fonti private di finanziamento. — Attuazione, nell’ambito dei programmi tematici o tramite le reti di sostegno all’innovazione, di azioni mirate di sensibilizzazione, incentivazione e formazione, in particolare in materia di gestione dei rischi, e organizzazione di forum transnazionali sugli investimenti per riunire imprenditori, ricercatori e operatori finanziari, comprese le azioni LIFT (Links to innovation financing for technology). — Scambi di esperienze con gli operatori interessati dei vari Stati membri, il Fondo europeo per gli investimenti (FEI) ed altri operatori finanziari e formazione di reti transnazionali che colleghino operatori privati e pubblici interessati a progetti concreti; svolgimento di azioni pilota per speri- mentare nuovi approcci (ad esempio, valutazione di tecnologie, mobilitazione del capitale locale, raffronto delle prestazioni); tali attivita` pilota non forniranno assistenza finanziaria alle imprese e non istituiranno strumenti finanziari concorrenti. — Agevolazione dei contatti con gli ambienti finanziari per l’applicazione dei risultati della ricerca comunitaria. v) Meccanismi destinati ad agevolare la costituzione e lo sviluppo di imprese innovative O b i e t t i v i In linea con gli orientamenti del Consiglio europeo di Amsterdam si tratta di analizzare, definire e con- validare, nell’ambito delle attivita` pilota, nuove strategie che favoriscano la costituzione e lo sviluppo di imprese innovative e di attirare gli investimenti privati (soprattutto il capitale di rischio) (1) verso tali imprese. Tali attivita` pilota non forniranno assistenza finanziaria alle imprese e non istituiranno strumenti finanziari concorrenti. A t t i v i t a` — Studio e analisi degli elementi che ostacolano il finanziamento privato dell’innovazione e delle misure che potrebbero creare un clima favorevole per la costituzione e lo sviluppo di imprese inno- vative. — Orientamento dei capitali privati verso le fasi iniziali dei progetti innovativi ad alto contenuto tec- nologico e le imprese con forte potenziale di crescita, in particolare mediante iniziative basate sul- l’esperienza maturata con il progetto pilota I-TEC (Innovation and equity capital) in collabora- zione con il Fondo europeo per gli investimenti (FEI), la Banca europea per gli investimenti (BEI) e altri operatori finanziari. — Assistenza ai gestori di fondi (soprattutto dei capitali di rischio), affinche´ acquisiscano capacita` a lungo termine per valutare e gestire questo tipo di progetti. (1) Comunicazione della Commissione «Il capitale di rischio: una soluzione per la creazione di posti di lavoro nel- l’Unione europea»; SEC(98) 552 def. 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 64/103 ALLEGATO III MODALITA` DI REALIZZAZIONE DEL PROGRAMMA SPECIFICO Il programma specifico e` posto in esecuzione mediante azioni indirette di RST previste negli allegati II e IV del Quinto programma quadro. Esso prevede inoltre anche le seguenti modalita` , proprie del pre- sente programma specifico: 1. Misure di accompagnamento Le misure di accompagnamento comprendono in particolare: — studi a favore del programma specifico, inclusa la preparazione di attivita` future e la tabella di marcia delle azioni in materia di innovazione; — scambi di informazioni, conferenze, seminari, workshop o riunioni di carattere scientifico e tecnico sui temi concernenti le attivita` previste nei programmi; — sistemi di agevolazione della protezione delle conoscenze e dell’accesso ai finanziamenti privati; — ricorso all’assistenza di esperti indipendenti che procederanno alla valutazione del programma spe- cifico prevista all’articolo 5, paragrafo 1, del Quinto programma quadro e alla valutazione esterna prevista all’articolo 5, paragrafo 2, del Quinto programma quadro, alla valutazione delle azioni indirette di RST o al controllo della loro attuazione; — attivita` di divulgazione, informazione e comunicazione, incluse le pubblicazioni scientifiche e atti- vita` di sfruttamento dei risultati e di trasferimento delle tecnologie; — azioni di formazione collegate alle attivita` previste nel programma specifico in aggiunta alle borse Marie Curie; — sostegno ad azioni di sensibilizzazione e di assistenza agli operatori coinvolti nella ricerca, tra cui le PMI; — ricorso all’assistenza di esperti esterni per lo sviluppo e l’accesso a servizi e reti di informazione, assistenza o promozione della ricerca e dell’innovazione. 2. Attivita` pilota Le attivita` sono svolte nei settori definiti nell’allegato II della presente decisione e sono finalizzate alla sperimentazione di nuove misure che, in funzione della loro natura, del contesto e delle categorie di operatori coinvolti, richiedono modalita` specifiche di attuazione. Ai sensi dell’articolo 9, pargrafo 3, delle norme di partecipazione e di divulgazione, tali modalita` possono derogare alle procedure normal- mente applicabili alle azioni indirette di RST, a condizione che prevedano procedure di valutazione e selezione conformi ai principi della parita` di trattamento e della trasparenza. 3. Modalita` di coordinamento La Commissione si adoperera` per garantire, all’interno del programma, la complementarita` tra le azioni indirette di RST, in particolare facendole convergere attorno ad un obiettivo comune, al fine di evitare inutili doppioni, nel rispetto degli interessi legittimi di coloro che propongono azioni indirette di RST. L 64/104 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 12. 3. 1999 Nella misura del possibile, verra` assicurato un coordinamento anche tra le azioni del programma speci- fico e quelle attuate — in altri programmi specifici di esecuzione del Quinto programma quadro; — nei programmi di ricerca e di insegnamento in attuazione della decisione 1999/64/Euratom del Consiglio, del 22 dicembre 1998, concernente il Quinto programma quadro di attivita` di ricerca e di insegnamento della Comunita` europea dell’energia atomica (Euratom) (1998/2002) (1); — in altri ambiti europei di ricerca, fra cui Eureka e Cost; — in altri strumenti comunitari che riguardano la ricerca. Tale coordinamento prevede: i) l’identificazione dei temi o delle priorita` comuni, in vista soprattutto: — di uno scambio di informazioni, — della realizzazione di lavori decisi di concerto che implicano, in particolare, l’applicazione comune di una delle procedure di cui all’articolo 9 delle norme di partecipazione e divulga- zione dei risultati, — di una valutazione delle esperienze acquisite durante la realizzazione dei lavori e del loro impatto economico e sociale; ii) la ripartizione di proposte di azioni indirette di RST nei vari programmi specifici o tra programmi specifici e programmi di ricerca e di insegnamento. (1) GU L 26 dell’1. 2. 1999, pag. 34


title: Padomes Regula (EK) Nr. 192/1999 (1999. gada 25. janvāris), ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EEK) Nr. 3433/91 uzlikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, attiecina uz tādu dažu vienreizlietojamu, atkārtoti uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kam izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kas nosūtītas no Taivānas, vai kas ir Taivānas izcelsmes, un uz tādu neuzpildāmu šķiltavu importu, kas nosūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes, un ar kuru izbeidz procedūru attiecībā uz tādu neuzpildāmu šķiltavu importu, kas nosūtītas no Honkongas un Makao

eurovoc_concepts:
Asia
anti-dumping duty
customs duties
import
originating product
tobacco industry

formats: html pdf print

text: 170 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/30. sēj. 31999R0192 29. 1. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 22/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 192/1999 (1999. gada 25. janvāris), ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EEK) Nr. 3433/91 uzlikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, attiecina uz tādu dažu vienreizlietojamu, atkārtoti uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kam izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kas nosūtītas no Taivānas, vai kas ir Taivānas izcelsmes, un uz tādu neuzpildāmu šķiltavu importu, kas nosūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes, un ar kuru izbeidz procedūru attiecībā uz tādu neuzpildāmu šķiltavu importu, kas nosūtītas no Honkongas un Makao EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, (2) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), jo īpaši tās 13. pantu, 1993. gada novembrī Komisija saņēma lūgumu pārskatīt šos pasākumus, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 2423/88 (3) 14. pantu, ko bija iesniegusi Eiropas Šķiltavu ražotāju fede- rācija (EFLM), apgalvojot, ka ir pieaugusi dempinga star- pība un līdz ar to arī kaitējums. Attiecīgajā izmeklēšanā konstatēja 80,3 % dempinga starpību un ar Regulu (EK) Nr. 1006/95 (4) uzlika īpašu antidempinga maksājumu vienreizlietojamām neuzpildāmām krama šķiltavām no Ķīnas Tautas Republikas 0,065 EUR apmērā par vienību (še tur pmāk – “esošie pasākumi”). ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apsprieša- nās ar Padomdevēju komiteju, 2. Pieprasījums uzsākt izmeklēšanu par apiešanu tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Esošie pasākumi (1) Padome ar Regulu (EEK) Nr. 3433/91 (2) uzlika galīgo anti- dempinga maksājumu 16,9 % apmērā ar gāzi pildītu, neuz- pildāmu kabatas krama šķiltavu (še turpmāk – “vienreizlie- tojamas, neuzpildāmas krama šķiltavas”) ievedumam ar Ķīnas Tautas Republikas izcelsmi. Šā maksājuma pamatā bija konstatētā dempinga starpība. (3) EFML 1998. gada 24. martā iesniedza pieprasījumu attie- cībā uz esošo pasākumu apiešanu (še turpmāk – “pieprasī- jums”). Saskaņā ar pieprasījumu tika apgalvots, ka anti- dempinga maksājums tiek apiets, izmainot tirdzniecības modeli starp Ķīnas Tautas Republiku, Honkongu, Makao un Taivānu, no vienas puses, un Kopienu, no otras puses, ko veido šāda prakse, kurai nav pietiekama ekonomiska pamatojuma, kā vien maksājuma uzlikšana: — vienreizlietojamas, neuzpildāmas krama šķiltavas ar Ķīnas Tautas Republikas izcelsmi pārkrauj attiecīgi caur Honkongu, Makao un Taivānu; — tādu vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu ievedums ar Ķīnas Tautas Republikas izcelsmi, kuras pēc nelielām izmaiņām deklarē kā atkārtoti uzpildāmas šķiltavas un/vai šķiltavas ar atjaunojamu kramu, lai gan tās faktiski tādas nav. (1) OV L 56, 6. 3. 1996. , 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30. 4. 1998. , 18. lpp. ). (2) OV L 326, 28. 11. 1991. , 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izda- rīti ar Regulu (EEK) Nr. 423/97 (OV L 65, 3. 6. 1997. , 1. lpp. ). (3) OV L 209, 2. 8. 1988. , 1. lpp. (4) OV L 101, 4. 5. 1995. , 38. lpp. 11/30. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 171 (4) (5) (6) Turklāt izteica pieprasījumu šo ievedumu reģistrēt muitas dienestos, ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 5. punktu (še turpmāk – “pamatregula”), un, ja ir pamato- jums, piemērot iepriekšminēto antidempinga maksājumu arī tam. Pieprasījumā bija sākotnēji šķietami pietiekami pierādījumi saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, lai uzsāktu izmeklē- šanu iespējamās esošo pasākumu apiešanas sakarā. Tādēļ Komisija ar Regulu (EK) Nr. 971/98 (1) uzsāka izmeklēša- nu. B. IZMEKLĒŠANA Komisija informēja Ķīnas Tautas Republikas, Honkongas, Makao un Taivānas pārstāvjus par izmeklēšanas uzsākša- nu. Aptaujas lapas nosūtīja pieprasījumā minētajiem Kopienas importētājiem un ražotājiem, kā arī eksportētā- jiem, kas bija zināmi no iepriekšējās izmeklēšanas, un citām ieinteresētām personām, kuras atsaucās noteiktajā termiņā. Atbildes uz aptaujas lapām saņēma no viena ražo- tāja Makao un tā saistītā eksportētāja, vienas importēšanas grupas ar saistītiem iepircēju uzņēmumiem, kas atrodas Tālajos Austrumos un no turienes veic eksportu, un trim nesaistītiem importētājiem. muitas nolūkā varētu klasificēt kā atkārtoti uzpildāmas šķiltavas un tādējādi uz tām attiektos cits KN kods, uz kuru neattiecas esošie pasākumi. Turpmāk apgalvoja, ka šīs šķil- tavas (še turpmāk – “vienreizlietojamas, atkārtoti uzpildā- mas šķiltavas”) faktiski nepārdod vai nelieto kā atkārtoti uzpildāmas. 1. 2. Līdzīgi ražojumi (10) Vienreizlietojamās, atkārtoti neuzpildāmās krama šķiltavas no Ķīnas visādā ziņā bija identiskas vienreizlietojamām, neuzpildāmām krama šķiltavām iepriekšējā izmeklēšanā, izņemot atkārtotas uzpildīšanas vārsta pievienošanu, ko noteica kā neefektīvu pievienojumu šķiltavām, kuras patē- rētāji faktiski uztvēra un lietoja kā vienreizlietojamas (ska- tīt 16. līdz 21. apsvērumu). Tādēļ konstatēja, ka tās ir līdzī- gas šķiltavām, uz kurām attiecās esošie pasākumi. (7) Komisija veica pārbaudes uz vietas šādos uzņēmumos: 1. 3. Tirdzniecības modeļa izmaiņas Ražotājs: — Fábrica de Isqueiro Macau Lda (FDI), Makao. Saistītie eksportētāji: — Gladstrong Investments Limited (saistīts ar FDI), — Pollyflame Concept (HK) Ltd, Honkonga (Polly Concept Group Europe iepircēju uzņēmums). Importētājs: — Heinz Tröber GmbH & Co, Vācija. (8) Izmeklēšanas laika posms ilga no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. martam. C. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI 1. ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKA 1. 1. Aplūkojamā prakse (11) No Ķīnas Tautas Republikas šķiltavu ražotājiem vai ekspor- tētājiem netika saņemti nekādi dati. Tomēr informāciju saņēma no viena importētāja, kas sadarbojās un izmeklē- šanas laika posmā iepirka vienreizlietojamas, atkārtoti uzpildāmas krama šķiltavas, un no Honkongas uzņēmuma, kas bija saistīts ar Makao ražotāju, kas sadarbojās un tās izveda uz Kopienu. Kopā tie veidoja 15 % no visa atkārtoti uzpildāmo šķiltavu ieveduma no Ķīnas Tautas Republikas Kopienā izmeklēšanas laika posmā. Ņemot vērā šo zemo sadarbošanās pakāpi, tirdzniecības modeļa izmaiņas pār- baudīja, atsaucoties uz Statistikas biroja rādītājiem. (12) Saskaņā ar Statistikas biroja datiem atkārtoti uzpildāmo krama šķiltavu imports Kopienā no Ķīnas Tautas Republi- kas ir ievērojami pieaudzis no 22,8 miljoniem vienību 1994. gadā līdz 144 miljoniem vienību 1997. gadā. Tajā pašā laikā vienreizlietojamu, neuzpildāmu šķiltavu ieve- dums no Ķīnas Tautas Republikas samazinājās no 133,5 miljoniem vienību 1994. gadā līdz 6,8 miljoniem vienību 1997. gadā. (9) Pieprasījumā bija apgalvots, ka kabatas krama šķiltavu ražotāji Ķīnā ir pievienojuši pamata vienreizlietojamām lai tās krama šķiltavām atkārtotas uzpildīšanas vārstu, (1) OV L 135, 8. 5. 1998. , 38. lpp. (13) Daļu atkārtoti uzpildāmo šķiltavu ieveduma veido atkār- toti uzpildāmas šķiltavas, kuras acīmredzami nav vienreiz- lietojamas. Tomēr strauji krītošā vidējā cena par vienību no 0,37 EUR 1993. gadā līdz 0,19 EUR 1994. gadā un līdz 172 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/30. sēj. 0,10 EUR 1997. gadā neapgāžami pierāda, ka vienreizlie- tojamas, atkārtoti uzpildāmas šķiltavas veido lielāko importa daļu no 1994. gada. Turklāt šī 1997. gada vidējā cena ir pat zemāka nekā vidējā vienības cena vienreizlieto- jamām, neuzpildāmām krama šķiltavām no Ķīnas tajā pašā gadā. (18) Saskaņā ar paraugiem, ko Komisija ieguvusi no pusēm, kas sadarbojās, krama gabaliņi vienreizlietojamās, atkārtoti uzpildāmās šķiltavās nav garāki nekā krama gabaliņi vien- reizlietojamās, neuzpildāmās šķiltavās. Tādēļ kramu vaja- dzētu nomainīt, ja šķiltavas uzpildītu atkārtoti. Tomēr Komisija konstatēja, ka, no vienas puses, krama gabaliņi nav pieejami visos Kopienas apgabalos, savukārt, no otras puses, parasti nav praktiski un bieži pat neiespējami para- stam patērētājam nomainīt kramu. (14) Šī daudzumu un cenu attīstība laikā sakrita ar pārskata izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas vienreizlietojamām, neuz- pildāmām krama šķiltavām 1993. gada beigās (1) un aug- stākas dempinga nodevas ieviešanu 1995. gadā. 1. 4. Nepietiekami pamatots iemesls vai ekonomiskais pamatojums (19) Neraugoties uz iepriekš minētajām atrunām, vidējam Kopienas patērētājam maksimālie teorētiskie izmaksu ietaupījumi no vienreizlietojamu, atkārtoti uzpildāmu krama šķiltavu uzpildīšanas (ņemot vērā gāzes tvertņu izmaksas) būtu nebūtiski (apmēram 2 EUR gadā). Šajos apstākļos maz ticams, ka Kopienas patērētāju varētu pār- liecināt iziet nepraktisko krama nomaiņas un atkārtotas uzpildīšanas procesu. (15) Komisija pārbaudīja, vai vārsta pievienošana vienreizlieto- jamām krama šķiltavām ir pietiekami pamatota jebkādu iemeslu dēļ, izņemot izvairīšanos no esošā antidempinga maksājuma. Pārbaudot šo jautājumu, tā aplūkoja šādus pie- rādījumus. (20) Muitas dienesta veikto pārbaužu rezultāti un vairāku iein- teresētu pušu izteiktie viedokļi liecināja, ka vienreizlietoja- mās, atkārtoti uzpildāmās krama šķiltavas ne vienmēr var uzpildīt un ka tās bieži nedarbojas pienācīgi pat vienas gāzes tvertnes izlietošanas laikā. Turklāt tās bieži nepārdod līdz ar uzpildīšanas norādījumiem un brīdinājumiem, kā prasīts šķiltavu drošības starptautiskajā standartā ISO 9994. līdz 1997. gadam šī daļa bija pieaugusi (16) Vispārējā krama šķiltavu importa struktūrā Kopienā laika posmā no 1994. gada līdz 1997. gadam notika lielas izmaiņas. Tā kā 1994. gadā Ķīnas atkārtoti uzpildāmo šķil- tavu imports veidoja tikai 7,6 % no visa krama šķiltavu importa, līdz 44,2 %. Tajā pašā laika posmā vienreizlietojamo, neuzpil- dāmo krama šķiltavu imports no Ķīnas Tautas Republikas saruka no 45,0 % līdz 2,1 % no visa krama šķiltavu impor- ta. Šī atkārtoti uzpildāmo krama šķiltavu aizstāšana ar neuzpildāmām krama šķiltavām neparādījās saistībā ar importu Kopienā no nevienas citas trešās valsts. (17) Kopējais krama šķiltavu imports Kopienā no 1994. gada līdz 1997. gadam ir saglabājies relatīvi stabils, neraugoties uz vienreizlietojamo, neuzpildāmo krama šķiltavu importa īpatsvaru tajā pašā laika posmā. Saskaņā ar piezīmēm, kas saņemtas no ieinteresētajām pusēm, šķiet, ka Kopienas kopējais krama šķiltavu patēriņš (proti, gan uzpildāmo, gan neuzpildāmo) ir palicis relatīvi stabils visā šajā laika posmā. Pastāv liela iespējamība, ka gadījumā, ja vienreiz- lietojamās, atkārtoti uzpildāmās krama šķiltavas patiešām uzpildītu, kopējais krama šķiltavu patēriņš būtu samazinā- jies. (1) OV C 343, 21. 12. 1993. , 10. lpp. (21) Realizācijas nolūkā, paraugu iesaiņojumos, brošūrās un reklāmā vienreizlietojamās, atkārtoti uzpildāmās krama šķiltavas parasti nenošķir no vienreizlietojamām, neuzpil- dāmām krama šķiltavām, un to izplatīšanas kanāli ir vie- nādi. (22) Iepriekš minētajos punktos apstiprinātas piezīmes, kas saņemtas no vienreizlietojamu, atkārtoti uzpildāmu krama šķiltavu eksportētājiem un importētājiem par to, ka Kopie- nas patērētāji parasti atkārtoti neuzpildītu vienreizlietoja- mas, atkārtoti uzpildāmas krama šķiltavas. (23) Vienreizlietojamās, atkārtoti uzpildāmās krama šķiltavas, uz kuram attiecas izmeklēšana, atbilst vienam no agrāka- jiem Japānas vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķil- tavu modeļiem, ko Ķīnas ražotāji pieņēma apmēram pirms 10 gadiem. Pamata dizains ietver plastmasas tvertnes kor- pusu. Ķīnas ražotāji nav mēģinājuši jebkādas papildu iezīmes vai uzlabojumus pamatdizainā, izņemot bērnu drošības mehānismu ASV tirgum (ko ar likumu pie- prasa kopš 1995. gada) un atkārtotas uzpildīšanas vārstu Kopienas tirgum. ieviest 11/30. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 173 (24) Ņemot vērā iepriekš minēto, neatklāja citus pamatotus iemeslus vai ekonomisko pamatojumu atkārtotas uzpildī- šanas vārsta pievienošanai vienreizlietojamām krama šķil- tavām, kā vien esošo pasākumu ieviešana. (28) Tādēļ var secināt, ka vienreizlietojamo, atkārtoti uzpildāmo krama šķiltavu imports ievērojami mazina Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu importam uzliktā antidempinga maksā- juma korektīvo ietekmi. 1. 6. Dempinga pierādījumi 1. 5. Esošo pasākumu korektīvā iespaida mazināšana (25) Kā norādīts iepriekšējā iedaļā, Ķīnas vienreizlietojamās, atkārtoti uzpildāmās krama šķiltavas konkurē Kopienas šķiltavu tirgus vienreizlietojamo šķiltavu segmentā. Pro- tams, kā norādīts iepriekš, lielāko daļu no šā importa nevar izmantot un neizmanto kā atkārtoti uzpildāmas šķiltavas. (26) Daudzumu ziņā kopējais Ķīnas atkārtoti uzpildāmo krama šķiltavu imports veidoja apmēram 25 % no aprēķinātā Kopienas patēriņa un apmēram 50 % no krama šķiltavu kopēja importa izmeklēšanas laika posmā. Tas bija salīdzi- nāms ar Ķīnas vienreizlietojamo, neuzpildāmo krama šķil- tavu, kas patērētas un ievestas, īpatsvaru 1994. gadā (pro- ti, tūlīt pēc palielinātā maksājuma ieviešanas pēc pilnīga pārskata attiecībā uz dempingu, kaitējumu un Kopienas interesēm). Tādējādi ir redzams skaidrs aizvietošanas modelis, tā kā kopējais atkārtoti uzpildāmo un neuzpil- dāmo krama šķiltavu imports no Ķīnas Tautas Republikas ir saglabājies apmēram tajā pašā līmenī. (27) Cenu ziņā vienreizlietojamām, atkārtoti uzpildāmām krama šķiltavām vidējā importa cena, samaksātais ieved- muitas nodoklis, par ko ziņoja uzņēmumi, kas sadarbojās, izmeklēšanas laika posmā bija 0,047 ECU, savukārt līdz- vērtīga cena visām atkārtoti uzpildāmām krama šķiltavām, pamatojoties uz Statistikas biroja rādītājiem, bija 0,095 ECU. Neraugoties uz to, ka pēdējā minētā cena ir ievēro- jami augstāka nekā noteikts pusēm, kas sadarbojas, jo tajā iekļautas arī patiešām uzpildāmas šķiltavas, tā ir salīdzi- nāma ar dempingu un kaitējumu izraisošo importa cenu pēc ievedmuitas nodokļa nomaksas, ko noteica vienreizlie- tojamām, neuzpildāmām krama šķiltavām iepriekšējā izmeklēšanā (0,081 ECU). Turklāt abas pašreizējā izmeklē- šanā noteiktās importa cenas ir ievērojami zemākas nekā importa cena 0,146 EUR apmērā, kas bija iepriekšējā izmeklēšanā noteiktā cena, par kādu tiktu novērstas dem- pinga postošās sekas. (29) Vidējā FOB eksporta cena uz Ķīnas robežas vienreizlieto- jamām, atkārtoti uzpildāmām krama šķiltavām no abiem 11. apsvērumā minētajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmeklēšanas laika posmā bija 0,044 ECU. Vidējā CIF importa cena uz Kopienas robežas, pamatojoties uz Statis- tikas biroja ziņām, visām Ķīnas atkārtoti uzpildāmajām (vienreizlietojamām un vairākkārt lietojamām) krama šķil- tavām tajā pašā laika posmā bija 0,094 ECU, kas ir līdzvēr- tīga 0,092 EUR FOB cenai uz Ķīnas robežas. Abas šīs FOB vērtības zem normālvērtības 0,144 EUR apmērā, ko noteica iepriekšējā izmeklēšanā, un tādēļ šeit ir skaidri dempinga pierādījumi. ievērojami ir 1. 7. Secinājums (30) Šajos apstākļos esošie pasākumi ir jāattiecina uz vienreiz- lietojamām, atkārtoti uzpildāmām krama šķiltavām ar Ķīnas Tautas Republikas izcelsmi. (31) Esošie pasākumi nav jāattiecina uz visām atkārtoti uzpil- dāmām šķiltavām, bet tikai uz tām, kas nepārprotami līdzi- nās vienreizlietojamām, neuzpildāmām šķiltavām. Vērtības slieksnis kopā ar fizisko aprakstu (proti, plastmasas tver- tnes korpuss) šķiet vispiemērotākā pieeja šo šķiltavu defi- nēšanai. (32) Izmeklēšanā atklājies, ka vienreizlietojamas, atkārtoti uzpil- dāmas krama šķiltavas Kopienā ieved par 0,046 EUR vidējo CIF cenu (ko pielāgo CIF Kopienas robežcenas vērtībai), kura bija zemāka nekā slieksnis. (33) Esošais maksājums līdz ar to jāattiecina uz vienreizlietoja- mām, atkārtoti uzpildāmām krama šķiltavām ar plastma- sas tvertnes korpusu, ar KN kodu ex 9613 20 90, ko ieved no Ķīnas Tautas Republikas, ar Kopienas brīvas robežpie- gādes vērtību pirms muitas nodokļa, kas mazāka nekā 0,15 EUR par vienību. 174 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/30. sēj. 2. TAIVĀNA 2. 1. Aplūkojamā prakse (34) (35) Pieprasījumā apgalvoja, ka vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu imports no Taivānas apiet esošos pasāku- mus. Pieprasījumā bija teikts, ka Taivānā neražo vienreiz- lietojamas, neuzpildāmas krama šķiltavas un ka līdz ar to jebkādu šādu importu Kopienā, kuru reģistrējis Statistikas birojs, veido vienreizlietojamas, neuzpildāmas šķiltavas ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, kas tikušas nepareizi deklarētas kā Taivānas izcelsmes. Šo apgalvojumu pārbau- dīja, ņemot vērā pamatregulas 13. panta 1. punkta notei- kumus. Sākumā jāatgādina, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens uzņēmums no Taivānas, neraugoties uz to, ka Taivānas eksportētājiem netika nosūtītas 29 aptaujas lapas un ka Taivānas iestādes bija atbilstīgi informētas. Starp darīju- miem, par kuriem ziņoja importētāji, kuri izmeklēšanas laika posmā sadarbojās, nebija neviena no Taivānas nosū- tīta ieveduma. Viens importētājs izmeklēšanā nāca klajā ar apgalvojumu, ka attiecīgo ražojumu Taivānā izgatavo. Šis importētājs tomēr nesniedza nekādas ziņas par savu pie- gādātāju, pat tā nosaukumu. Importētājam lūdza aizpildīt aptaujas lapu, taču atbildi nesaņēma. importētāja apgalvojums norādīja uz viena šķiltavu ražo- tāja esamību Taivānā. Tomēr izmeklēšanas gaitā puses, kas sadarbojās, norādīja, ka, cik tām zināms, Taivānā nav īstas vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu ražošanas, izņemot, iespējams, pārdošanu vietējā tirgū. Turklāt tie atzīmēja, ka šā veida šķiltavu ražošana izvešanai Taivānā vairs nav ekonomiski izdevīga un ka visi Taivānas šķiltavu ražotāji ir pārcēluši savu vienreizlietojamo neuzpildāmo krama šķiltavu ražošanu uz Ķīnas Tautas Republiku. Pama- tojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka šis pārē- jais imports no Taivānas arī ir ticis pārkrauts caur šo valsti, taču tā izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika. Šajā sakarā arī jāatzīmē, ka pat tad, ja Taivānā notiek šķiltavu ražošana, nav norāžu par to, kādu eksporta īpatsvaru veido minētā produkcija, un turklāt, ņemot vērā to, ka neviens ražotājs Taivānā izmeklēšanas laikā nesadarbojās, uzskata, ka jebkāda ražošanas darbība Taivānā, kas pārbaudīta sai- stībā ar pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem, būtu esošo pasākumu apiešana. 2. 2. Tirdzniecības modeļa izmaiņas (36) Izmeklēšanas gaitā Komisija pārbaudīja statistiku par vien- reizlietojamām, neuzpildāmām krama šķiltavām. Saskaņā ar šo statistiku izmeklēšanas laika posmā Taivānas eksports veidoja apmēram pusi no Kopienas importa no Taivānas saskaņā ar Statistikas biroja ziņām. (39) (37) Šajos apstākļos secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu importu no Taivānas, ko nevarēja uzrādīt Taivā- nas eksporta statistika, jāuzskata par Ķīnas Tautas Repub- likas izcelsmes ievedumu, kas pārkrauts caur Taivānu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka bija pierādījumi par viltotām izcelsmes apliecībām saistībā ar vienreizlietojamām šķiltavām, kuras, iespējams, ir no Ķīnas Tautas Republikas un kuras sūdzī- bas iesniedzēju pieprasījumā nepareizi deklarētas kā Taivā- nas izcelsmes. Statistikas biroja rādītāji liecina, ka vienreizlietojamu, neuz- pildāmu krama šķiltavu ievedums no Taivānas ir pieaudzis no 7,5 miljoniem vienību 1994. gadā līdz 37 miljoniem vienību 1995. gadā. Pēc tam ievedums no Taivānas 1996. gadā kritās līdz 33 miljoniem vienību un turpināja kristies līdz 16 miljoniem vienību 1997. gadā. Vienlaicīgi un kā norādīts iepriekš, vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu importa apjomi no Ķīnas Tautas Republi- kas samazinājās no 133,5 miljoniem vienību 1994. gadā līdz 6,8 miljoniem vienību 1997. gadā. (38) Ciktāl tas attiecas uz atlikušo Taivānas ievedumu, bija arī jāizdara secinājumi, pamatojoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Viena iepriekš minēta (40) Tādēļ radās izmaiņas tirdzniecības modelī starp Taivānu, Ķīnas Tautas Republiku un Kopienu, proti, vienreizlieto- jamu, neuzpildāmu krama šķiltavu importu no Ķīnas Tau- tas Republikas ir daļēji aizstājis šādu šķiltavu imports no Taivānas. 11/30. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 175 2. 3. Nepietiekami pamatots iemesls vai ekonomiskais pamatojums Tautas Republikas un ka līdz ar to gan daudzumu, gan cenu ziņā mazināja antidempinga maksājuma, kas uzlikts Ķīnas izcelsmes vienreizlietojamām, neuzpildāmām krama šķiltavām, korektīvo ietekmi. (41) Kā minēts iepriekš, straujš vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu importa pieaugums no Taivānas, no vienas puses, un importa samazinājums no Ķīnas Tautas Repub- likas, no otras puses, nekavējoties sekoja ievērojami palie- lināta antidempinga maksājuma uzlikšanai šādu šķiltavu importam no Ķīnas Tautas Republikas 1995. gada maijā. 2. 5. Dempinga pierādījumi (42) Ievērojot pušu, kas sadarbojās, piezīmi, ka pieaugošās ražo- šanas izmaksas padarījušas vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu ražošanu Taivānā konkurētnespējīgu, un tā kā šajā sakarā nebija citas informācijas, secināja, ka nav saimnieciska pamatojuma vai pienācīga iemesla izmaiņām tirdzniecības modelī, kā vien esošo pasākumu uzlikšana. (46) Pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no sūdzības ies- niedzējiem un Statistikas biroja, ka Ķīnas izcelsmes vien- reizlietojamas, neuzpildāmas krama šķiltavas, kas nosūtī- tas uz Kopienu no Taivānas, tika importētas par dempinga cenu, salīdzinot ar iepriekšējā izmeklēšanā noteikto nor- mālvērtību. Šajā sakarā jāatzīmē, ka iepriekšējā izmeklē- šanā noteiktā normālvērtība bija 0,144 EUR vienai vienī- bai, savukārt vidējā importa cena, kas koriģēta pēc FOB uz Taivānas robežas, izmeklēšanas laika posmā bija 0,092 ECU. 2. 4. Esošo pasākumu korektīvā iespaida mazināšana 2. 6. Secinājums (43) Tā kā nebija informācijas no pusēm, kas sadarbojās, izman- toja vidējās vienību vērtības, kuru pamatā izmantoja Sta- tistikas biroja rādītājus, iegūstot vidējo importa cenu, kas koriģēta pēc nodokļu nomaksas, 0,098 EUR apmērā no Taivānas izmeklēšanas laika posmā. To var salīdzināt ar līdzvērtīgu importa dempinga cenu no Ķīnas Tautas Republikas, ko konstatēja iepriekšējā izmeklēšanā (0,081 ECU). Tā ir arī ievērojami zemāka nekā cena iepriekšējā izmeklēšanā, ar kādu būtu varēts novērst dempinga kaitē- jumu izraisošās sekas, proti, 0,146 ECU. Jāatzīmē, ka cenas importam no Taivānas laika posmā no 1994. gada līdz 1996. gadam bija ievērojami zemākas par šo rādītāju un 1995. gadā nokritās līdz viszemākajam vidējam līmenim (0,038 ECU). (44) Attiecībā uz daudzumiem, saskaņā ar Statistikas biroja datiem imports no Taivānas izmeklēšanas laika posmā vei- doja 2,5 % no kopējā Kopienas vienreizlietojamo šķiltavu tirgus un 4,8 % no importa kopapjoma (ieskaitot Ķīnas vienreizlietojamās krama šķiltavas), salīdzinot ar attiecīgi 0,3 % un 1,1 % 1993. gadā. Vienreizlietojamu, neuzpil- dāmu krama šķiltavu importa kritums no Ķīnas Tautas Republikas Kopienā jau ir atspoguļots 39. apsvērumā. (45) Tādēļ secināja, ka vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu imports no Taivānas daļēji aizstāja vienreizlieto- jamu, neuzpildāmu krama šķiltavu importu no Ķīnas (47) Ņemot vērā iepriekš minēto, esošie pasākumi ir jāattiecina uz vienreizlietojamu krama šķiltavu importu no Taivānas. 3. HONKONGA 3. 1. Aplūkojamā prakse (48) (49) Pieprasījumā bija apgalvots, ka vienreizlietojamu, neuzpil- dāmu krama šķiltavu imports apiet esošos pasākumus. Pie- prasījumā bija pausts, ka Honkongā vienreizlietojamas, neuzpildāmas krama šķiltavas neražo un ka līdz ar to jeb- kādu šādu importu Kopienā, ko reģistrējis Statistikas birojs, veido vienreizlietojamas, neuzpildāmas krama šķiltavas ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, kuras ir nepareizi dekla- rētas kā Honkongas izcelsmes. Izmeklēšanas laikā nepieteicās neviens ražotājs no Hon- kongas. Izmeklēšanas gaitā tika saņemta turpmāka infor- mācija, kura liecināja, ka Honkongā sakarā ar drošības noteikumiem, kas ierobežo gāzes uzglabāšanu teritorijā, nenotiek vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu ražošana. Tādēļ šo apgalvojumu pārbaudīja attiecībā uz pārkraušanas iespēju, ņemot vērā pamatregulas 13. panta 1. punktu. 176 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/30. sēj. 3. 2. Esošo pasākumu korektīvā iespaida mazināšana reģistrējis Statistikas birojs, veido vienreizlietojamas, neuz- pildāmas šķiltavas ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, kuras nepareizi deklarētas kā Makao izcelsmes. (50) Importu, kas izmeklēšanas laika posmā reģistrēts kā Hon- kongas izcelsmes, veidoja tikai mazliet virs 1 % no Kopie- nas vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu patē- riņa un 3,8 % no kopējā Kopienas vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu importa. (56) Kā minēts iepriekš 6. un 7. apsvērumā, FDI, ražotājs, kas atrodas Makao, pieteicās, atdeva atpakaļ aizpildītu aptau- jas lapu un pēc tam tika pakļauts pārbaudes apmeklēju- mam. (51) Pašreizējās izmeklēšanas gaitā noteica, ka vienreizlietoja- mas, atkārtoti uzpildāmas krama šķiltavas ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā ir līdzīgs ražojums vienreizlietojamām, neuzpildāmām krama šķiltavām. (57) Apgalvojumu attiecībā uz šo ražotāju vispirms pārbaudīja, aplūkojot pamatregulas 13. panta 2. punktā izklāstītos īpa- šos kritērijus, kurus piemēro montāžas darbībām, cita star- pā, trešā valstī. (52) Lai analizētu to, vai esošo pasākumu korektīvais iespaids ir mazināts, bija nepieciešams atspoguļot iepriekš minēto secinājumu un koriģēt kopējo importa apjomu, lai vien- reizlietojamu, atkārtoti uzpildāmu šķiltavu kopskaitā iekļautu vienreizlietojamas, atkārtoti uzpildāmas krama šķiltavas no Ķīnas Tautas Republikas. (53) Rezultātā Komisija konstatēja, ka vienreizlietojamu, neuz- pildāmu krama šķiltavu imports no Honkongas veido tikai 2 % no kopējā neuzpildāmo krama šķiltavu importa, ieskai- tot Ķīnas atkārtoti uzpildāmās krama šķiltavas, Kopienā izmeklēšanas laika posmā. Turklāt šis imports veido tikai 4,1 % no šķiltavu daudzuma, kas Kopienā ievests no Ķīnas Tautas Republikas, proti, pirms sākās apiešana. Ņemot vērā mazos importa daudzumus no Honkongas, neuzskata, ka korektīvā iespaida mazināšana, ja tāda bija, ir nozīmīga. Tādēļ uzskata, ka ir lietderīgi izbeigt izmeklēšanu saistībā ar apiešanu attiecībā uz vienreizlietojamu, neuzpildāmu krama šķiltavu importu no Honkongas. 3. 3. Secinājums (54) Pamatojoties uz iepriekš minēto, esošie pasākumi nav jāat- tiecina uz Honkongu. 4. MAKAO 4. 1. Aplūkojamā prakse (58) Tad apgalvojumu aplūkoja attiecībā uz iespēju, ka vienreiz- lietojamās, neuzpildāmās krama šķiltavas, kas nosūtītas no Makao uz Kopienu, Kopienas muitas iestādēm deklarē kā Makao izcelsmes, lai gan to izcelsmes valsts ir Ķīnas Tau- tas Republika, un ka šāds imports tādējādi apiet esošos antidempinga pasākumus. To pārbaudīja, ņemot vērā pamatregulas 13. panta 1. punktu, ievērojot secinājumus, ko izdarīja attiecībā uz Makao ražotāju. 4. 2. Makao ražotāja darbības izmeklēšana pamatregulas 13. panta 2. punkta sakarā 4. 2. 1. a) Darbība sākusies vai ievērojami pieaudzis tās apmērs kopš īsi pirms antidempinga izmeklēšanas uzsākšanas, un attiecīgās detaļas nāk no Ķīnas Tautas Republikas vai (59) FDI tika reģistrēts 1991. gada aprīlī un uzsāka ražošanu 1992. gada janvārī. Tādēļ bija skaidra sakarība laikā starp darbības sākumu un sākotnējās antidempinga procedūras uzsākšanu 1990. gada aprīlī (1). Šajā laikā tomēr galvenais FDI tirgus bija ASV. Pārdošanas apjomi uz Kopienu laika posmā no 1992. gada līdz 1994. gadam nebija ievērojami. (60) Komisija 1993. gada decembrī izplatīja paziņojumu par Regulas (EEK) Nr. 3433/91 pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vienreizlietojamu, neuzpil- dāmu krama šķiltavu importu. Pēc tam ievērojami pieauga eksports Kopienā no FDI, pārsniedzot 60 miljonus vienību 1997. gadā. Tādējādi ir izpildīts galvenais kritērijs, kas paredzēts pamatregulas 13. panta 2. punkta a) apakš- punktā. (55) Pieprasījumā bija apgalvots, ka vienreizlietojamu, neuzpil- dāmu krama šķiltavu imports apiet esošos pasākumus. Pie- prasījumā bija teikts, ka jebkādu šādu importu Kopienā, ko (1) OV C 89, 7. 4. 1990. , 3. lpp. 11/30. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 177 4. 2. 2. b) Detaļas (no Ķīnas Tautas Republikas) veido 60 % vai vairāk no saliktā ražojuma detaļu kopējās vērtības Regulā (EK) Nr. 971/98 noteiktā pieteikšanās termiņa iein- teresētajām pusēm. (61) Lai konstatētu atbilstību kritērijiem šajā un nākošajā pār- baudē, Komisija balstīja savus secinājumus uz 1997. kalen- dārā gada finanšu pārskatiem, kuri attiecās uz 80 % no izmeklēšanas laika posma, tā kā datus par šo 12 mēnešu laika posmu uzskatīja par reprezentatīviem visam izmek- lēšanas laika posmam. (69) Viens importētājs, JOJA, Francija, pieprasīja atbrīvošanu no pasākumiem trim saviem ražojumiem. Komisija pārbaudīja šos ražojumus un konstatēja, ka tie ir līdzīgi ražojumi tiem ražojumiem, uz kuriem attiecas esošie pasākumi, un tādēļ atbrīvojumu nevar piešķirt. (62) Pamatojoties uz sīki izstrādātu detaļu izmaksu analīzi, noteica, ka detaļas no Ķīnas Tautas Republikas veido mazāk nekā 60 % no saliktā ražojuma detaļu vērtības. (63) Tādēļ nevarēja uzskatīt, ka FDI apiet antidempinga pasā- kumus, uz kuriem attiecas izmeklēšana. (70) Otrs importētājs, Samaco Ltd no Apvienotās Karalistes, pie- prasīja atbrīvojumu no pasākumiem, pamatojoties uz to, ka tā importu patiešām izgatavo Taivānā. Tā kā šis impor- tētājs neaizpildīja aptaujas lapu un netika saņemtas atbil- des uz aptaujas lapu ne no viena ražotāja eksportētāja Tai- vānā, šoreiz nav iespējams šo pieprasījumu izskatīt tālāk. 4. 3. Apgalvojums, ka no Makao uz Kopienu nosūtītās vienreizlietojamās, šķiltavas Kopienas muitas iestādēs deklarē kā Makao izcelsmes, lai gan to izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika neuzpildāmās (64) Tad apsvēra, vai ir, kā apgalvots, vēl cits Makao izcelsmes eksports, papildus FDI ražotajam, ko varētu uzskatīt par esošo pasākumu apiešanu. (65) Šajā sakarā konstatēja, ka kopējo importu no Makao saskaņā ar Statistikas biroja reģistrēto laika posmā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posma beigām veido eksports no FDI. (72) (66) Turklāt Komisijas pārbaudē uz vietas un protestā, ko Komi- sijai iesniedza Portugāles vēstniecības Makao delegācija, bija norādīts, ka FDI ražošanas jauda un faktiskā izlaide ir pietiekama, lai veidotu visu Makao izcelsmes eksportu. (71) lūgs aizpildīt Pusēm, kas pieprasa atbrīvojumu, parasti aptaujas lapu, lai dotu Komisijai iespēju konstatēt, vai atbrī- vojumu var piešķirt, un Komisija parasti veiks pārbaudi uz vietas. E. PASĀKUMI 1. Pasākumu raksturs Ievērojot izdarītos secinājumus, spēkā esošais antidem- pinga maksājums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītām, neuzpildāmām kabatas krama šķiltavām ir jāattiecina uz tādu pašu šķiltavu importu, kuras nosūta no Taivānas, vai kuru izcelsme ir Taivānā, un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, atkārtoti uzpildāmu šķiltavu ar plastmasas gāzes tvertni importu, ko nosūta no Taivānas, vai kura izcelsme ir Taivānā, ar brīvas robežpie- gādes vērtību pirms nodokļu nomaksas, kas mazāka nekā 0,15 EUR vienam gabalam. 4. 3. 1. Secinājums (73) Izmeklēšana attiecībā uz Honkongu un Makao jāizbeidz. (67) Šajos apstākļos esošie pasākumi nav jāattiecina uz Makao. D. PIEPRASĪJUMI ATBRĪVOT NO MAKSĀJUMA DARBĪBAS JOMAS PAPLAŠINĀJUMA 2. Maksājuma iekasēšana reģistrētajam importam (68) Komisija saņēma pieprasījumus no diviem tādiem impor- tētājiem sakarā ar viņu atbrīvošanu no maksājuma darbī- bas jomas paplašināšanas, kuri vērsās pie Komisijas pēc (74) Maksājumu importam, kas reģistrēts, ievērojot Regulu (EK) Nr. 971/98, jāiekasē tikai tiem ražojumiem, kuri ir aprak- stīti 72. apsvērumā. 178 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/30. sēj. F. PROCEDŪRA 2. pants (75) Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem fak- tiem un apsvērumiem, uz kuru pamata Komisija plānoja ierosināt spēka esošā galīgā antidempinga maksājuma attiecināšanu uz attiecīgajiem ražojumiem, un tām ir dota iespēja izteikt piezīmes, 1. Pieprasījumus atbrīvot no maksājuma, kura darbības joma paplašināta ar 1. punktu, iesniedz rakstiski vienā no Kopienas ofi- ciālajām valodām, un uz tiem jābūt tās personas parakstam, kas pilnvarota pārstāvēt iesniedzēju. Pieprasījums ir jāsūta uz šādu adresi: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Galīgo antidempinga maksājumu, kas uzlikts ar Regulu (EEK) Nr. 3433/91 un izmainīts ar Regulu (EK) Nr. 1006/95, Ķīnas Tau- tas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu ar KN kodu 9613 10 00 (TARIC kods KN 9613 10 00*11) importam, ar šo attiecina arī uz tādu pašu šķil- tavu importu, kas nosūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes, un gāzi pildītu, atkārtoti uzpildāmu šķiltavu ar plastmasas gāzes ar KN kodu ex 9613 20 90 (TARIC kods KN tvertni, 9613 20 90*21) importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, vai kas nosūtītas no Taivānas, vai kura izcelsmes valsts ir Taivāna. 2. Ar gāzi pildītām, atkārtoti uzpildāmām kabatas krama šķilta- vām ar plastmasas gāzes tvertni un ar brīvas robežpiegādes vēr- tību pirms nodokļu nomaksas, kas mazāka nekā 0,15 EUR par vienību, nepiemēro maksājumu, kura darbības jomu paplašina ar 1. punktu, ja šāda cena ir precizēta rēķinā, ko izdevis eksportē- tājs, kurš atrodas Ķīnas Tautas Republikā vai Taivānā, nesaistītam importētājam Kopienā. 3. Ievērojot 2. punktu, maksājumu, kas uzlikts ar 1. punktu, iekasē par importu, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 971/98 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 5. punktu. European Commission Directorate-General for External Economic Relations Unit I/C-1 DEMOT 24, 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels Fakss: (32-2) 295 65 05. 2. Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komisiju, ar lēmumu piešķir atbrīvojumu no maksājuma, kura darbības joma paplaši- nāta ar 1. punktu, ievedumam, kas neapiet ar Regulu (EK) Nr. 1006/95 uzlikto antidempinga maksājumu. 3. pants Ievērojot Regulas (EK) Nr. 971/98 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 5. punktu, muitas iestādēm ar šo uzdod pār- traukt reģistrēt: a) atkārtoti uzpildāmas kabatas krama šķiltavas ar brīvas robež- piegādes cenu pirms nodokļu nomaksas, kas mazāka nekā 0,5 EUR par vienību, ar KN kodu ex 9613 20 90 (TARIC kods 9613 20 90*10), ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, un b) ar gāzi pildītas, neuzpildāmas kabatas krama šķiltavas ar KN kodu ex 9613 10 00 (TARIC kods 9613 10 00*10), kas nosū- tītas no Honkongas, Makao un Taivānas. 4. pants 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 25. janvārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. FISCHER


title: 1999/89/EC: Commission Decision of 25 January 1999 on the procedure for attesting the conformity of construction products pursuant to Article 20(2) of Council Directive 89/106/EEC as regards prefabricated stair kits (notified under document number C(1999) 113) (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
Community certification
EU trade mark
building materials
prefabrication
producer's liability
product safety
production control
quality label
resistance of materials
technical specification

text: L 29/34 EN Official Journal of the European Communities 3. 2. 1999 COMMISSION DECISION of 25 January 1999 on the procedure for attesting the conformity of construction products pursuant to Article 20(2) of Council Directive 89/106/EEC as regards prefabricated stair kits (notified under document number C(1999) 113) (Text with EEA relevance) (1999/89/EC) and third possibilities of point (ii) of Section 2 of Annex III, and the procedure referred to in point (b) of Article 13(3) corresponds to the systems set out in point (i) of Section 2 of Annex III, and in the first possibility, with continuous surveillance, of point (ii) of Section 2 of Annex III; Whereas the measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Construction, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 set out in Annex I The products shall have their conformity attested by a procedure whereby, in addition to a factory production control system operated by the manufacturer, an approved certification body is involved in assessment and surveillance of the production control or of the product itself. Article 2 in The procedure for attesting conformity as set out Annex II shall be indicated in mandates for guidelines for European technical approval. Article 3 This Decision is addressed to the Member States. Done at Brussels, 25 January 1999. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 89/106/EEC of 21 December 1988 on the approximation of the laws, regula- tions and administrative provisions of the Member States relating to construction products (1), as amended by Directive 93/68/EEC (2), and in particular Article 13(4) thereof, Whereas the Commission is required to select, as between the two procedures pursuant to Article 13(3) of Directive 89/106/EEC for attesting the conformity of a product, the ‘least onerous possible procedure consistent with safety'; whereas this means that it is necessary to decide whether, for a given product or family of products, the existence of a factory production control system under the respons- ibility of the manufacturer is a necessary and sufficient condition for an attestation of conformity, or whether, for reasons related to compliance with the criteria mentioned in Article 13(4), the intervention of an approved certi- fication body is therefore required; Whereas Article 13(4) requires that the procedure thus determined must be indicated in the mandates and in the technical specifications; whereas, therefore, it is desirable to define the concept of products or family of products as used in the mandates and in the technical specifications; Whereas the two procedures provided for in Article 13(3) are described in detail in Annex III to Directive 89/ 106/EEC; whereas it is necessary therefore to specify clearly the methods by which the two procedures must be implemented, by reference to Annex III, for each product or family of products, since Annex III gives preference to certain systems; Whereas the procedure referred to in point (a) of Article 13(3) corresponds to the systems set out in the first poss- ibility, without continuous surveillance, and the second (1) OJ L 40, 11. 2. 1989, p. 12. (2) OJ L 220, 30. 8. 1993, p. 1. 3. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 29/35 ANNEX I Prefabricated stair kits (the complete stair placed on the market as a kit, incorporating prefabricated steps and other components) (1) — for use in dwellings and other buildings (1) Excluding monolithic concrete and steel stairs. Traditionally-made prefabricated stairs made of solid wood for use inside individual buildings are also excluded from this Decision. L 29/36 EN Official Journal of the European Communities 3. 2. 1999 ANNEX II ATTESTATION OF CONFORMITY Note: for kits having more than one of the intended uses specified in the following families, the tasks for the approved body, derived from the relevant systems of attestation of conformity, are cumulative. PRODUCT FAMILY PREFABRICATED STAIR KITS (1/2) 1. Systems of attestation of conformity For the product(s) and intended use(s) listed below, EOTA is requested to specify the following system(s) of attestation of conformity in the relevant guideline for European technical approvals: Product(s) Intended use(s) Level(s) or class(es) Attestation of conformity system(s) Prefabricated stair kits for dwellings and other buildings — 2+ System 2+: See Directive 89/106/EEC, Annex III(2)(ii), First possibility, including certification of the factory production control by an approved body on the basis of initial inspection of factory and of factory production control as well as of continuous surveillance assessment and approval of factory production control. The specifications for the system should be such that it can be implemented even where performance does not need to be determined for a certain characteristic, because at least one Member State has no legal requirement at all for such characteristic (see Article 2. 1 of Directive 89/106/EEC and, where applicable, point 1. 2. 3. of the Interpretative Documents). In those cases the verification of such a characteristic must not be imposed on the manufacturer if he does not wish to declare the performance of the product in that respect. 3. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 29/37 PRODUCT FAMILY PREFABRICATED STAIR KITS (2/2) 1. Systems of attestation of conformity For the product(s) and intended use(s) listed below, EOTA is requested to specify the following system(s) of attestation of conformity in the relevant guideline for European technical approvals: Product(s) Intended use(s) Level(s) or class(es) Attestation of conformity system(s) Prefabricated stair kits for uses subject to reaction to fire regulations A (1), B (1), C (1) A (2), B (2), C (2) A (3), D, E, F 1 3 4 System 1: System 3: System 4: See Directive 89/106/EEC, Annex III(2)(i), without audit-testing of samples. See Directive 89/106/EEC, Annex III(2)(ii), Second possibility. See Directive 89/106/EEC, Annex III(2)(ii), Third possibility. (1) Materials for which the reaction to fire performance is susceptible to change during production (In general, those subject to chemical modification, e. g. fire retardants, or where changes of composition may lead to changes in reaction to fire performance). (2) Materials for which the reaction to fire performance is not susceptible to change during the production process. (3) Materials of class A that according to the Decision 96/603/EC do not require to be tested for reaction to fire. The specification for the system should be such that it can be implemented even where performance does not need to be determined for a certain characteristic, because at least one Member State has no legal requirement at all for such characteristic (see Article 2. 1 of Directive 89/106/EEC and, where applicable, point 1. 2. 3 of the Interpretative Documents). In those cases the verification of such a characteristic must not be imposed on the manufacturer if he does not wish to declare the performance of the product in that respect