title: 1999/168/EF: Rådets beslutning af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for et brugervenligt informationssamfund (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
access to information
pluralism in the media
research programme
technological change
testing

text: L 64/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 R(cid:138)DETS BESLUTNING af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for et brugervenligt informationssamfund (1998-2002) (1999/168/EF) R(cid:138)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), 1994 om fjerde rammeprogram for Det Euro- pæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994- 1998) (5) og artikel 4, stk. 2, i R(cid:229)dets beslut- ninger om særprogrammer til gennemførelse af fjerde rammeprogram har Kommissionen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, R(cid:229)det, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen- tet (2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og (4) ud fra følgende betragtninger: (1) Europa-Parlamentet og R(cid:229)det vedtog ved afgø- relse nr. 182/1999/EF (4) femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion (i det følgende benævnt »FTU«) for perio- den 1998-2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«), som fastsætter hovedlinjerne og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l for de aktioner, der skal gennemføres inden for et bru- gervenligt informationssamfund; (2) ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal ram- meprogrammet iværksættes ved hjælp af særpro- grammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktiviteter, som det best(cid:229)r af; i hvert særpro- gram fastlægges de nærmere regler for program- mets gennemførelse og varighed samt de midler, der skønnes nødvendige hertil; (3) ifølge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april R(cid:229)dets 1999/65/EF i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J finder af afgørelse 22. december 1998 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forsk- ningsresultater med henblik p(cid:229) gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammepro- gram (1998-2002) (6) følgende benævnt »regler for deltagelse og formidling«) anvendelse p(cid:229) dette særprogram; ifølge disse regler kan Det Fælles Forskningscenter deltage i indirekte aktio- ner omfattet af dette program; (i det (5) ved gennemførelsen af dette program kan inter- nationalt samarbejde med tredjelande eller inter- nationale organisationer ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:229)de eller af en asso- cieringsaftale, vise sig hensigtmæssigt, særlig p(cid:229) grundlag af traktatens artikel 130 M; (6) gennemførelsen af dette program omfatter ogs(cid:229) aktiviteter og ordninger, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at stimu- lere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV), samt tilskyndelse til forskeres uddannelse og mobilitet; for (1) EFT C 260 af 18. 8. 1998, s. 16. (2) Udtalelse af 15. 12. 1998 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT C 407 af 28. 12. 1998, s. 123. (4) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1. (5) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). (6) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 46. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/21 (7) det er vigtigt, at forskersamfundet, industrien og brugerne yder et væsentligt bidrag til at fastlægge aktiviteter, der skal iværksættes, og eventuelt ind- drages i programmets gennemførelse; (8) forskningsaktiviteterne under femte rammepro- gram bør ogs(cid:229) rettes imod innovation for bl. a. at bidrage til m(cid:229)lsætningerne i første handlingsplan for innovation; Artikel 2 1. I henhold til bilag III til femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennem- førelsen af særprogrammet, sig til 3 600 mio. EUR, heraf højst 7,5 % til Kommissionens administrations- omkostninger. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. (9) der bør lægges særlig vægt p(cid:229) at fremme SMV’s deltagelse; 2. Af beløbet i stk. 1 er (10) der skal tages hensyn til Fællesskabets ligestil- lingspolitik i forbindelse med gennemførelsen af dette program; (11) en effektiv og gennemsigtig forvaltning bidrager til et mere effektivt og brugervenligt program; (12) administrationsomkostningerne skal medregnes i fællesskabsbudgettet p(cid:229) en gennemsigtig m(cid:229)de; — 857 mio. EUR bestemt til perioden 1998-1999 — 2 743 mio. EUR bestemt til perioden 2000-2002. I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), i femte rammeprogram, tilpasser R(cid:229)det sidst- nævnte beløb efter artikel 2, stk. 1, litra c), andet led, i femte rammeprogram. S(cid:229) længe R(cid:229)det ikke har truf- fet afgørelse, m(cid:229) udgifterne til gennemførelse af sær- programmet ikke overstige det beløb, der er nævnt i første led. (13) der bør foretages en gennemgang af de frem- skridt, som gøres inden for dette program, for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabe- lige og teknologiske udvikling; desuden bør uaf- hængige eksperter til sin tid foretage en evalue- ring af programmets fremskridt; 3. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyn- tagen til de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillin- gerne for hvert regnskabs(cid:229)r under hensyn til de midler, der er til r(cid:229)dighed inden for de fler(cid:229)rige finansielle overslag. (14) Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning er blevet hørt med hensyn til særprogrammernes videnskabelige og teknologiske indhold — Artikel 3 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. Efter disse principper og kriterier 2. finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse p(cid:229) udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres. I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram inden for et brugervenligt samfund (i det følgende benævnt »særprogram«) for perioden 25. januar 1999 til 31. december 2002. Endvidere bør industrivirksomheders deltagelse i indu- striorienterede aktioner med omkostningsdeling gene- relt være relevant i forhold til aktivitetens art og for- m(cid:229)l. L 64/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Ved gennemførelsen af programmet, herunder det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskelligt vægt. Reglerne for deltagelse og formidling finder 3. anvendelse p(cid:229) særprogrammet. 4. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er dem, der er omhandlet i artikel 4 i femte rammeprogram. Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion. Arbejdsprogrammet tager hensyn til de relevante 2. interesser, især forskersamfundet, industrien og bruger- ne. Det bruges som grundlag for gennemførelsen af de indirekte FTU-aktioner efter procedurerne i reglerne for deltagelse og formidling. 3. Arbejdsprogrammer ajourføres om nødvendigt, og Kommissionen sørger for at stille det til r(cid:229)dighed for alle berørte parter i en brugervenlig form, herunder ogs(cid:229) i elektronisk form. De særlige bestemmelser for særprogrammets gennem- førelse er fastlagt i bilag III til denne beslutning. Artikel 6 Artikel 4 P(cid:229) baggrund af de kriterier, der er omhandlet i artikel 3, og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kom- missionen: a) med passende bistand fra uafhængige eksterne eks- perter undersøge, hvor langt gennemførelse af sær- programmet er n(cid:229)et, og om nødvendigt forelægge forslag for R(cid:229)det om at tilpasse det i overensstem- melse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de aktiviteter, der gennemføres under sær- programmet. Kommissionen er ansvarlig for programmets gen- 1. nemførelse. Proceduren i artikel 7 anvendes ved vedtagelsen 2. af følgende foranstaltninger: — udarbejdelsen og ajourføringen af det arbejdspro- gram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, ogs(cid:229) med hensyn til indholdet af indkaldelser af forslag — godkendelsen af FTU-aktioner, foresl(cid:229)s finansieret, herunder ogs(cid:229) tredjelandsorganisatio- ners deltagelse, hvis det skønnede beløb for Fælles- skabets bidrag i henhold til dette program er p(cid:229) 1,5 mio. EUR eller derover der — udarbejdelsen af mandatet for den eksterne evalue- ring, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte ram- meprogram Artikel 5 — enhver justering af den vejledende fordeling af mid- lerne som angivet i bilag I. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram 1. med: a) en mere detaljeret beskrivelse af m(cid:229)lene og FTU- prioriteterne i bilag II b) den vejledende tidsplan for gennemførelse af sær- programmet Artikel 7 Kommissionen bist(cid:229)s af et programudvalg, i det 1. følgende benævnt »udvalget«, der best(cid:229)r af repræsen- tanter for medlemsstaterne, og som har Kommissio- nens repræsentant som formand. c) koordineringsreglerne, som anført i bilag III, og ordninger til sikring af gennemførelse af m(cid:229)lene vedrørende innovation og SMV’s deltagelse i tredje aktion under femte rammeprogram 2. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, forelægger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udval- get afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/23 er flertal, der som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det p(cid:229)gældende spørgsm(cid:229)l haster. Det udtaler sig med det traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som R(cid:229)det skal træffe p(cid:229) forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgi- ves af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden del- tager ikke i afstemningen. fastsat i 3. a) Kommissionen vedtager de p(cid:229)tænkte foranstalt- ninger, n(cid:229)r de er i overensstemmelse med udval- gets udtalelse. b) Er de p(cid:229)tænkte foranstaltninger ikke i overens- stemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kom- missionen straks R(cid:229)det et forslag til de for- anstaltninger, der skal træffes. R(cid:229)det træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Har R(cid:229)det ved udløbet af en frist p(cid:229) ni uger ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de fore- sl(cid:229)ede foranstaltninger af Kommissionen. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget 4. om den generelle udvikling med hensyn til særspro- grammets gennemførelse, herunder navnlig oplysninger om fremskridtene med alle de FTU-aktioner, der finansieres under dette program. Artikel 8 I overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte ram- meprogram underretter Kommissionen med jævne mel- lemrum R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om, hvor langt man er kommet med den samlede gennemførelse af programmet, herunder med hensyn til SMV’s del- tagelse og forenklingen af de administrative procedu- rer. Artikel 9 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999. P(cid:229) R(cid:229)dets vegne J. FISCHER Formand L 64/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1998 BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKØNNES NØDVENDIGE Aktionens form a) Nøgleaktioner i) Systemer og tjenester til borgerne ii) Nye arbejdsmetoder og elektronisk handel iii) Multimedieinhold og -værktøjer iv) Essentiel teknologi og infrastruktur b) Generisk forskning og teknologisk udvikling Fremtidig og kommende teknologi c) Støtte til forskningsinfrastrukturer Etablering af forskningsnet (mio. EUR) Beløb 646 547 564 1 363 319 161 (1) Heraf mindst 10 % til temaer p(cid:229) tværs af programmet og mindst 2 % til integrerede applikationsplatforme. I alt 3 600 (1) 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/25 BILAG II GENEREL BESKRIVELSE, VIDENSKABELIG OG TEKNOLOGISK M(cid:138)LSÆTNING OG PRIORITETER INDLEDNING Vort samfund underg(cid:229)r netop nu en grundlæggende forandring, nemlig fra industri- til informations- samfund. Informationssamfundsteknologi gennemsyrer i stigende grad alle industri- og samfundsaktivi- teter og fremskynder globaliseringen af vore økonomier, navnlig ved at give SMV nye m(cid:229)der til at f(cid:229) adgang til den globale markedsplads, samt de globale samfund. Europas konkurrenceevne, beskæftigelse, livskvalitet og bæredygtig vækst afhænger af, at det er p(cid:229) for- kant med udviklingen og introduktion af informationssamfundsteknologi. Informationssamfundstekno- logi bidrager ogs(cid:229) til Den Europæiske Unions samhørighed ved at give lokalsamfund i fjerntliggende omr(cid:229)der og landdistrikter mulighed for at byrde ud af deres isolation og konkurrere i den globale øko- nomi. Samtidig er teknologien, der er bærer af informationssamfundets udvikling, i hastig udvikling. Frem- skridt inden for informationsbehandling og kommunikation (cid:229)bner spændende nye muligheder. Der er ved at ske et skift fra alenest(cid:229)ende systemer til netbaserede informationer og processer. Digitalisering fører til, at informationsbehandling, kommunikation og medier konvergerer. Indholdet er af stigende betydning. Systemernes stigende forskelligartethed og kompleksitet betyder imidlertid ogs(cid:229) nye udfor- dringer til disses udvikling og brug. Det vil ikke være muligt at virkeliggøre informationssamfundets fulde potentiale i Europa alene med dagens teknologi og applikationer. Nøglekrav som brugbarhed, p(cid:229)lidelighed, interoperabilitet og, frem for alt, overkommelig pris opfyldes langt fra i en s(cid:229)dan grad, at informationssamfundsteknologi (dvs. informations- og kommunikationsteknologi, -systemer, -applikationer og -tjenester) kan finde alminde- lig udbredelse p(cid:229) alle omr(cid:229)der. Der er behov for en fortsat indsats inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og teknologiintroduktion. Denne indsats skal inden for alle aktioner vedrøre universelle spørgsm(cid:229)l som f. eks. adgang, brugervenlighed, omkostningseffektivitet, interoperabilitet og standardisering. Den skal ogs(cid:229) omfatte aktionernes socioøkonomiske virkning, især de sociale ændrin- ger, der sker ved indførelse og mere udbredt brug af ny informations- og kommunikationsteknologi, herunder virkningen p(cid:229) forskellige befolkningsgrupper, især kvinder og unge. Spørgsm(cid:229)lene om adgang og brugervenlighed skal prioriteres højt i denne forbindelse. Programmets strategiske m(cid:229)l Den strategiske m(cid:229)lsætning for »The Information Society Programme (IST)« er at gøre informations- samfundets fordele til virkelighed for Europa ved at fremskynde dets komme og sikre, at individets og erhvervslivets behov dækkes. Programmet har fire indbyrdes forbundne specifikke m(cid:229)l, som b(cid:229)de m(cid:229)lretter teknologiudviklingen og muliggør en tæt forbindelse mellem den forskning og politik, der er p(cid:229)krævet for et kohærent infor- mationssamfund, der ikke udelukker nogen. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r enkeltindividet, er m(cid:229)let at opfylde de europæiske borgeres behov for og forventninger til højkvalitetstjenester af almen interesse og til over- kommelig pris. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r imødekommelse af de europæiske virksomheders, arbejdstageres og forbrugeres krav og ønsker, er m(cid:229)let at sætte b(cid:229)de individer og organisationer i stand til at innovere og blive mere produktive og effektive i arbejde og forretning, idet kvaliteten i den enkeltes arbejdsliv sam- tidig højnes. Multimedieindhold er af væsentlig betydning for informationssamfundet; m(cid:229)let er her at fastholde Europa i en ledende rolle p(cid:229) dette omr(cid:229)de og give det mulighed for fuldt ud at realisere sit kreative og kulturelle potentiale. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r den grundlæggende teknologi og infrastruktur, som udgør informationssamfundets byggeklodser, er m(cid:229)let at fremskynde disses udvikling, forbedre deres anvendelighed og sætte fart i deres indførelse i Europa. L 64/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Det nye i fremgangsm(cid:229)den. Fællesskabsstøttet forskning i informations- og kommunikationsteknologi og -applikationer er integreret i Den Europæiske Unions overordnede strategi for informationssamfun- det, som blev fastlagt i handlingsplanen med titlen »Europa p(cid:229) vej mod informationssamfundet« og revideret i handlingsplanen, der blev vedtaget i november 1996. Med »The Information Society Pro- gramme (IST)« indføres en nye metode for rammeprogrammets informationssamfundstema. Integration. IST’s hele kontekst, indre logik og m(cid:229)l nødvendiggør et enkelt og integreret program, som afspejler teknologien og medierne og industriernes og markedernes konvergens samtidig med indhol- dets voksende betydning, og opfylder behovet for at integrere forskning, udvikling og teknologiintro- duktionsaktiviteter. Med henblik herp(cid:229) best(cid:229)r dette program af fire nøgleaktioner, der er koncentreret om de fire specifikke m(cid:229)l, samt af en særlig aktion vedrørende forskning p(cid:229) længere sigt eller med højere risiko i fremtidig og fremspirende teknologi. Disse aktioner supplerer hinanden og er skabt ved at sammenstille teknologi, systemer, applikationer og tjenester samt forskning, udvikling og teknolo- giintroduktionsaktiviteter med størst affinitet og indbyrdes afhængighed. Hver aktion har sit eget speci- fikke m(cid:229)l og sin egen prioritering; nøgleemnerne brugbarhed, interoperabilitet, p(cid:229)lidelighed og over- kommelig pris vil blive taget op overalt i programmet. Dermed vil hver nøgleaktion efter behov omfatte en passende del af det samlede spektrum af FTU-aktiviteter fra grundforskning til demonstra- tions- og teknoloigiintroduktionsaktiviteter. Temaer p(cid:229) tværs af programmerne. Koordineringen og integration af aktionerne ved hjælp af et enkelt arbejdsprogram muliggør et gennemg(cid:229)ende tema for hele programmet (f. eks. grænseflader, mobilitet eller satellitrelaterede aktioner) og kan tages op p(cid:229) sammenhængende facon i mere end en aktion, idet hver af dem med sin særlige fokus bidrager fra sin særlige vinkel. Samling i klynger og samr(cid:229)d vil blive anvendt til at m(cid:229)lrette, koordinere og integrere aktioner. Der vil blive igangsat arbejde omfattende hele programmet vedrørende integrerede applikationsplatforme til transparent interaktion mellem borgere, virksomheder og forvaltning ved at skabe kohærente grupper af offentlige og private tjenester, der er tilpasset brugernes krav — de vil blive demonstreret og evalueret p(cid:229) digitale lokaliteter omfattende større byer eller regioner og dermed berede vejen for digitale fællesskaber i by- og landomr(cid:229)der samt fjerntliggende omr(cid:229)der og omr(cid:229)der beliggende i den yderste periferi, og de vil blive koordineret p(cid:229) hen- sigtsmæssig vis med andre nøgleaktioner, f. eks. »Fremtidens by og kulturarven«, og strukturfondinitia- tiver. Dette arbejde vil bygge p(cid:229) aktioner fra alle dele af dette program. Fleksibilitet. Aktionernes teknologiske rækkevidde giver den nødvendige fleksibilitet til at ændre sigtet i løbet af perioden gennem det alenest(cid:229)ende rullende arbejdsprogram (der er fastlagt i samr(cid:229)d med nøgleaktører) for at tilpasse sig ændrede behov i erhvervsliv og samfund og ændret teknologisk kon- tekst. Socioøkonomisk behov. En bred vifte af varer, tjenesteydelser og processer er ved at blive ændret gen- nem integration og brug af informationssamfundsteknologi. Arbejdet vil fokusere p(cid:229) de kvantitative og kvalitative fordele, som informationssamfundsteknologi kan tilbyde inden for alle erhvervs- og sam- fundsaktiviteter, lige fra mere konkurrencedygtige arbejds- og handelsmetoder til tjenesteydelser af almen interesse med højere kvalitet og til lavere priser eller nye former for fritidsbeskæftigelse og underholdning. Der vil i arbejdet blive taget hensyn til de informationsetiske følger, til nødvendigheden af at fjerne diskriminerende faktorer, som f. eks. kønsfordomme, og at sikre let adgang og brugervenlig- hed, og til befolkningens stigende gennemsnitsalder samt til behovet for at bidrage til stigende ressour- ceeffektivitet og faldende miljøbelastning. Socioøkonomisk forskning og resultater fra andre fælles- skabsinitiativer, som p(cid:229)viser behov for informationssamfundsteknologi, som f. eks. regionalprogrammer, vil blive integreret i hele programmet og i forvaltningen heraf for at støtte introduktionen af infor- mationssamfundsteknologier. Det samme vil være tilfældet med statistik, som er af afgørende betyd- ning for informationssamfundet, og som informationssamfundsteknologi kan tilbyde nye veje til de højeste kvalitetsniveauer og den videste, hurtigste og lettest tilgængelige udbredelse. Man vil være sær- lig opmærksom p(cid:229) at sikre, at innovationsdimensionen tages op aktivt, samt at SMV’s deltagelse stimu- leres og støttes for derigennem at bidrage til en effektiv praktisk anvendelse af forskningsresultater med deraf følgende økonomiske og sociale fordele. Ekstra gevinst ved indsats p(cid:229) europæisk plan. Virkeliggørelsen af informationssamfundets fulde poten- tiale kræver teknologi, infrastruktur, applikationer og tjenester, der er tilgængelige og brugbare for alle, hvor som helst og p(cid:229) alle tidspunkter, hvad enten det er til forretningsbrug eller i personligt øjemed. Samarbejdsforskning og teknologisk udvikling er nødvendig for at skabe b(cid:229)de den kritiske indsatskraft og den nødvendige interoperabilitet for at sikre dette i Europa. Fælleseuropæisk forskning er ogs(cid:229) nød- vendig for at sikre, at indhold sammen med skabelsen og brugen heraf afspejler og udnytter EU’s kul- turelle forskelligartethed og mange sprog p(cid:229) korrekt vis. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/27 Europæisk konkurrenceevne. Informationssamfundsteknologi er integreret i eller understøtter produk- ter eller processer i alle økonomiske sektorer. For at være konkurrencedygtig p(cid:229) den globale markeds- plads m(cid:229) Europa beherske b(cid:229)de forsyning med og brug af informationssamfundsteknologi. I dette øje- med og for at fremskynde videns omsætning i innovation integrerer dette program forskning og udvik- ling i aktiviteter til fremme af introduktion af informationsteknologi for at sikre, at betingelserne for og kravene til deres brug kan opfyldes. Foruden demonstrationer og afprøvninger omfatter disse aktivi- teter til fremme af udvikling og formidling af de nødvendige færdigheder til udnyttelse af forsknings- og udviklingsresultater (som f. eks. validering, evaluering, bevidstgørelse, førstebrugeraktiviteter og optimal praksis-initiativer), konsensusskabelse og standardiseringsaktioner. FORBINDELSER TIL ANDRE PROGRAMMER Tilknytningen til andre tematiske programmer er baseret p(cid:229), at aktionerne vedrørende udvikling, demonstration og introduktion af informationssamfundsteknologi koncentreres i dette program, og at deres anvendelse (omr(cid:229)despecifik integrationsforskning samt brug) koncentreres p(cid:229) specifikke omr(cid:229)der i andre tematiske programmer. Informationssamfundets teknologi er af en s(cid:229)dan art, at der er behov for nøje koordinering med andre programmer og relevante strategiske initiativer p(cid:229) omr(cid:229)der, hvor dens anvendelse spiller en afgørende rolle. Der vil blive taget særligt hensyn til programmer, der dækker fremstilling, transport, miljø og sundhedspleje. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r satellitrelaterede aktioner, koordineres disse med beslægtede aktioner i andre programmer og initiativer i Kommissionens Rumkoordinerings- gruppe. I overensstemmelse med artikel 6 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse om femte ramme- program er nøje overholdelse af menneskerettighederne og grundlæggende etiske principper sikret i alle særprogrammets aktioner. I overensstemmelse med informationssamfundets globale karakter vil internationalt samarbejde spille en hovedrolle i udvikling og introduktion af informationssamfundsteknologi. Dette afspejles i deltagel- sen i og afviklingen af dette program, bl. a. i støtten til internationale initiativer som f. eks. IMS (Intel- ligent Manufacturing Systems/intelligente fremstillingssystemer) og i forbindelserne til programmet »Befæstelse af EF-forskningens internationale rolle«, der beskæftiger sig med støtte til organisationer i tredjelande. Særlige aktioner til lettelse af tredjelandsorganisationers deltagelse og til fastholdelse af forbindelsen med europæisk uddannede specialister i tredjelande vil ogs(cid:229) spille en rolle i varetagelsen af program- mets internationale dimension. I fornødent omfang vil arbejdet kunne supplere og koordineres med arbejdet i Cost-regi. Innovationsaktioner, der er integreret i hele programmet vil være det samlende midtpunkt for fremme af udbredelse og brug af dette programs resultater og bidrage til at sikre kom- plementaritet med og grænseflade til innovationsaktioner under programmet »Fremme af innovation og tilskyndelse til sm(cid:229) og mellemstore virksomheders deltagelse«. Desuden vil forbindelser p(cid:229) program- niveau til Eureka samt TEN-aktioner og andre EF-instrumenter blive brugt til at fremme egnede meto- der og mekanismer for yderligere introduktion og udbredelse af resultater. Forbindelser til programmet »Fremme af innovation og tilskyndelse til sm(cid:229) og mellemstore virksomheders deltagelse« supplerer de aktioner til forøgelse af SMV’s reelle deltagelse (som f. eks. tilskud til forberedende undersøgelser), der er integreret i dette program. At skaffe europæiske forskere bedre kundskaber, større kompetence og bedre kvalifikationer og at øge forst(cid:229)elsen for de samfundsøkonomiske følger af forskningen inden for de omr(cid:229)der, der omfattes af programmet, er af afgørende betydning, hvis det skal sikres, at der i tilstrækkeligt omfang er relevant ekspertviden til r(cid:229)dighed, og hvis der skal skabes konkrete og varige resultater. Uddannelse og sam- fundsøkonomisk forskning vil derfor indg(cid:229) som en integrerende del af dette program suppleret med relevante forbindelser med det horisontale program »Udvikling af det menneskelige forskningspoten- tiale og den samfundsøkonomiske vidensbase« og initiativerne under Den Europæiske Socialfond. Uddannelsesaktionerne vil omfatte støtte til stipendier i form af Marie Curie-stipendier i overensstem- melse med definitionerne og reglerne i det horisontale program. Dette programs arbejde vedrørende etablering af forskernet vil knytte sig til det horisontale programs støtte til adgang til store computerfa- ciliteter og aktioner til støtte til adgang til forskningsinfrastrukturer i andre tematiske programmer. De muligheder, som Cost og Eureka tilbyder, vil ligesom samarbejdet med internationale organisationer blive udnyttet fuldt ud med henblik p(cid:229) at skabe synergi mellem dette programs aktiviteter og projekter og forskningsaktiviteter, der finansieres nationalt. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r samarbejdet med Eureka, kan pro- jekter, der svarer til temaer af fælles interesse med rammeprogrammet, udvikles i nøgleaktionernes regi i overensstemmelse med rammeprogrammets udvælgelseskriterier og -procedurer. L 64/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 a) NØGLEAKTIONER i) Systemer og tjenester til borgerne M (cid:229) l o g F T U - a k t i v i t e t e r m e d t o p p r i o r i t e t M(cid:229)let med dette arbejde er give stødet til skabelsen af næste generation af brugervenlige, p(cid:229)lidelige og omkostningseffektive tjenester af almen interesse med indbygget interoperabilitet, og som imødekom- mer brugerkrav om fleksibel adgang for alle, alle steder fra og p(cid:229) et hvilket som helst tidspunkt. Arbej- det, herunder uddannelse og erhvervsuddannelse i tilknytning hertil, omfatter FTU-aktiviteter ved- rørende den samlede nøgleaktion s(cid:229) vel som specifikke FTU-aktiviteter p(cid:229) følgende omr(cid:229)der: sundhed, særlige behov, herunder alderdom og invaliditet, forvaltninger, miljø samt transport og turisme. Nogle af de gennemg(cid:229)ende emner, der behandles i hele dette program, tages op til yderligere behandling nedenfor for at tage skyldigt hensyn til behov og forventninger fra de typiske brugere under denne nøg- leaktion, navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r nye tjenesters brugbarhed og acceptabilitet, herunder informationers sikkerhed og fortrolighed samt de socioøkonomisk og etiske aspekter. — Sundhed Arbejdet vil omfatte en ny generation af computerbaserede kliniske systemer, avancerede telemedi- cintjenester, sundhedsnetapplikationer til støtte af sundhedspersonalet, kontinuitet i plejen og sty- ring i sundhedsvæsenet, samt intelligente systemer, der sætter borgere i stand til i højere grad at engagere sig i og tage ansvar for deres egen sundhed. FTU-emner med topprioritet: Professionale sundhedspleje: systemer, der styrker sundhedspersona- lets muligheder inden for forebyggelse, diagnostik, pleje og genoptræning, som f. eks. intelligente systemer til non-invasiv diagnose og terapi, intelligente medicinske assistenter og avanceret medi- cinsk billeddannelse; avancerede telemedicinapplikationer; »virtuelle sundhedsplejefaciliteter«, der udbyder tjenester via en eneste indgang; sikre højhastighedsnet og -applikationer til at forbinde beredskabstjenester, hospitaler, laboratorier, apoteker, primær sundhedstjeneste og socialcentre samt private hjem med henblik p(cid:229) kontinuitet i plejen; styring af arbejdsgange og omstrukturering inden for sundhedsvæsenet; en ny generation af elektroniske sundhedsjournaler og -kort til avance- rede sundhedsdataobjekter; personlige sundhedssystemer: prisoverkommelige og brugervenlige systemer til personlig sundhedsoverv(cid:229)gning og faste eller bærbare forebyggelsessystemer, herunder avancerede og prisoverkommelige sensorer, transducere og mikrosystemer; personlige sundhedsr(cid:229)d- givere til overv(cid:229)gning af forebyggelse og behandling; telesystemer og -applikationer til støtte for pleje i alle sammenhænge; brugervenlige og certificerede informationssystemer til støtte for borger- nes sundhedsuddannelse og -bevidsthed; arbejdet suppleres med introduktionsaktiviteter, herunder validering og vurdering samt førstebrugeraktiviteter og andre optimal praksis-initiativer. — Personer med særlige behov, herunder handicappede og ældre I arbejdet tages problemet med grænseflader mellem person og system samt hjælpemiddel- og støt- tesystemer til at klare problemer for(cid:229)rsaget af forhindringer i omgivelserne samt fysisk og mental svækkelse, s(cid:229) vel som intelligente systemer og tjenester, der kan bidrage til uafhængighed, social integration og deltagelse i informationssamfundet. FTU-emner med topprioritet: »Design for alle«-produkter, -systemer og -tjenester, herunder forbed- rede deltagerstyrede udviklingsmetoder, multimodale terminaler og universelle grænseflader; hjæl- pemiddelsystemer: kommunikationsredskaber til personer med specielle behov, mobilitetsfrem- mende anordninger b(cid:229)de til hjemmet og uden for hjemmet, styresystemer til robotteknologi; multi- medieapplikationer til støtte i det daglige liv og for social integration hjemme, p(cid:229) arbejdet, under uddannelse og transport, i fritiden osv. , netværk til social støtte og indsats, nye metoder til levering af tjenesteydelser; teknologiintroduktion: validering og demonstration bliver nøgleaspekter. — Forvaltninger Arbejdet koncentreres om multimediesystemer og -tjenester, der opfylder specifikke behov inden for alle forvaltningstyper (f. eks. i Fællesskabet og p(cid:229) nationalt, regionalt og lokalt plan), navnlig 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/29 med henblik p(cid:229) at bidrage til udvidelse og uddybelse af EU, og som tilbyder borgerne interaktive tjenester og/eller gør disse tilgængelige p(cid:229) steder, hvor mennesker normalt mødes, navnlig i fjernt- liggende omr(cid:229)der og landomr(cid:229)der. Der vil bl. a. blive fokuseret p(cid:229) at forbedre produktiviteten og den interne effektivitet. FTU-emner med topprioritet: Teknologi og systemer til onlinestøtte til den demokratiske proces og til forbedret fjern- og sproguafhængig og prisoverkommelig og brugervenlig adgang til information og tjenester, med henblik p(cid:229) at støtte central tjenesteadgang og transaktionsh(cid:229)ndtering for borgere og erhvervsliv; flersprogede personliggjorte tjenester og intelligente multifunktionelle systemer, der letter interaktion mellem borger og forvaltning, herunder udvikling af virtuelle fora (offentlige høringer, meningsm(cid:229)linger osv. ); systemer og værktøjer, ved hjælp af hvilke statistik kan spille sin rolle i forbedringen af forvaltningers gennemsigtighed og tilgængelighed og multimediedataudveks- ling mellem forvaltninger kan fremmes; de innovative applikationer til støtte af forvaltningernes til- pasning til de systemkrav, som Fællesskabets politik stiller til information og databehandling; tek- nologiintroduktion: optimal praksis og andre teknologiintroduktionsforanstaltninger har toppriori- tet. — Miljø Arbejdet koncentreres om en ny generation af overv(cid:229)gnings-, planlægnings- og beslutningsstøttesy- stemer og -tjenester for b(cid:229)de udendørs- og indendørsmiljøer til brug for forvaltninger, erhvervslivet og offentligheden, samt avancerede systemer og tjenester til risikop(cid:229)visning, -vurdering, -overv(cid:229)g- ning og -forebyggelse og styring og afhjælpning af s(cid:229)vel naturlige som menneskeskabte katastrofer (herunder personelminer). intel- FTU-emner med topprioritet: Overv(cid:229)gnings-, planlægnings- og beslutningstagningsstøtte: ligente informationssystemer vedrørende luft-, vand- og jordkvalitet samt til overv(cid:229)gning og for- valtning af naturressourcer; avancerede systemer til overv(cid:229)gning og forebyggelse af samt advarsel om vand-, luft-, hav-, jord- og affaldsforurening; lavprisdistribuerede overv(cid:229)gningssystemer, højper- formante systemer og avancerede værktøjer til miljødatafusion, datauddragning og datamodelle- ring, herunder geografisk relaterede data; integrerede informationsværktøjer og støttesystemer til en bæredygtig udvikling samt til forbedret økologi- og ressourceeffektivitet; risici og katastrofesi- tuationer: avancerede styringssystemer til udnyttelse af satellitbilleder, telem(cid:229)ling, sensorsystemer, realtidssystemer og kommunikationsnet; teknologiintroduktion: valideringer og demonstrationer bliver nøgleaspekter. — Transport og turisme Arbejdet kommer til at omhandle udvikling af informationssamfundsteknologi, validering og demonstration af intelligent infrastruktur og køretøjssystemer til styring af alle transportformer, herunder til intermodale operationer og »mobilitetskæder« til gods og passagerer, til sikkerhed og effektiv drift inden for alle transportformer, og som bl. a. understøtter aktioner inden for »Fremme af konkurrence og bæredygtig udvikling«, samt til systemer og tjenester i forbindelse med infor- mation, mobilitet og turisme. FTU-emner med topprioritet: Overv(cid:229)gnings-, positionsbestemmelses- og styringssystemer og den nødvendige forbedring af jord- og satellitkommunikations- og positionsbestemmelsesinfrastruktur, faste, i transportmidlet installerede og bærbare interaktive multimedieanordninger og telebetalings- systemer, navnlig til trafik- og efterspørgselsstyring, kollektiv og privat transport, fl(cid:229)de- og gods- operationer, der understøtter hele logistikkæden, samt brugerinformation; nye trafikstyringssyste- mer med avancerede grænseflader, simulerings- og forudsigelsesværktøjer, herunder systemer til sty- ring af større begivenheder og kriser; menneskecentrerede systemer intallerede i transportmidlet, herunder forbindelser til komplementære telematiksystemer, med henblik p(cid:229) sikkerhed og effektivi- tet, herunder forbedret udsyn, overv(cid:229)gning af førerens tilstand, sporing af forhindringer og avance- rede advarselssystemer, forhindring af sammenstød og systemer, der sikrer overholdelse af regler (f. eks. fartgrænser); telematiksystemer til intelligente køretøjsoperationer inden for alle transport- former; i transportmidlet installerede »info-mobilitets«-tjenester, herunder kombineret information og underholdning (»infotainment«); personliggjorte multimedieinformationssystemer til transport- og turist-sektoren, herunder telereservation og -betaling, systemer og tjenester vedrørende vejr, fri- tid og turisme; beslutningstagningsstøttesystemer med henblik p(cid:229) øget effektivitet og planlægning i turistsektoren; virtuel mobilitets-tjenester; teknologiintroduktion: vurdering af økonomisk og tek- nisk gennemførlighed, kvalifikations- samt optimal praksis-aktiviteter. L 64/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 ii) Nye arbejdsmetoder og elektronisk handel M (cid:229) l o g F T U - e m n e r m e d t o p p r i o r i t e t M(cid:229)let med dette arbejde er at udvikle informationssamfundsteknologi for at sætte europæiske arbej- dere og virksomheder, navnlig SMV, i stand til at forøge deres konkurrenceevne p(cid:229) den globale mar- kedsplads, samtidig med at kvaliteten af den enkeltes arbejdsliv forbedres gennem anvendelsen af infor- mationssamfundsteknologi, der kan give en fleksibilitet, der fjerner mange snærende b(cid:229)nd p(cid:229) b(cid:229)de arbejdsmetoder og arbejdets organisering, herunder s(cid:229)danne, som afstand og tid p(cid:229)tvinger. Der vil bli- ver lagt særlig vægt p(cid:229) de sociale følger af nye arbejdsmetoder, især virkningen for lige muligheder og livskvalitet. Det omfatter b(cid:229)de udvikling af og handel med varer og tjenesteydelser, navnlig p(cid:229) den elektroniske markedsplads, og tager hensyn til den enkelte arbejdstagers, forbrugers, virksomheds og organisations forskellige krav og evner, og det indbefatter den dertil knyttede uddannelse. Hensyn til den globale kontekst, navnlig markedspladsens hurtige udvikling, og socioøkonomisk faktorer vil være retningsgivende for arbejdet, og m(cid:229)let vil være at udvikle og demonstrere arbejde og forretningspraksis, der ikke overg(cid:229)s andetsteds i verden, idet Europas stærke sider som f. eks. elektronisk betaling, chip- kort, mobilsystemer, software til virksomhedsproceduremodellering og virksomhedsstyring samt forbru- gerbeskyttelse udnyttes. — Fleksible, mobile og fjern-arbejdsmetoder og -redskaber Arbejdet koncentreres om at muliggøre, validere og demonstrere konkurrencedygtige, fleksible og menneskecentrerede arbejdsmetoder og organisering af arbejdet, ogs(cid:229) i forvaltninger og almennyt- tige organisationer, ved hjælp af en integreret m(cid:229)de til kombination af virksomhedsprocedurer og organisering af arbejdet, styring af menneskelige ressourcer og informationssamfundsteknologi, der støtter sig p(cid:229) analyser af socioøkonomisk retlige behov og hensynet til den globale kontekst samt faktisk virksomhedspraksis. S(cid:229)vel arbejdstagernes som virksomhedernes og forbrugernes behov vil blive taget op p(cid:229) lige fod. Pilotprojekter vedrørende optimal praksis og skalerbare demonstrationer samt formidlingsaktiviteter til stimulering af eksperimenter og accept p(cid:229) bred basis vil være arbej- dets hovedemner. FTU-emner med topprioritet: Arbejdsmetoder: telearbejde og netbaseret kooperativt arbejde; mobilt arbejde; simulerings- og »virtual reality«-baserede metoder til b(cid:229)de individuelt arbejde og samarbejde; iværksættervirksomhed og opgaveorienteret arbejde; organisation: integration af nye eller omlagte arbejdsmetoder og -strukturer i alle sektorer, herunder forvaltninger, idet der tages hensyn til hidtidig praksis; smidige virtuelle virksomheder med vid aktionsradius og netværk af enkeltpersoner; styring og integration af arbejdsgange; organisationsmetodologi, herunder tilkoblet intelligens, referencem(cid:229)ling og scenarieplanlægning; transformationsmetoder og forandrings- og risikostyring; socioøkonomisk emner (bl. a. de nødvendige statistiske metoder og værktøjer); ana- lyse af forandringer; menneskelige ressourcer og uddannelse; menneskelige faktorer, brugbarhed, sundhedsmæssige virkninger, ergonomi og sikkerhed p(cid:229) arbejdspladsen; følger for og overensstem- melse med de retlige og regulatoriske rammer; arbejdet afrundes med teknologiintroduktionsaktivi- teter, bl. a. validering og vurdering sam førstebrugeraktiviteter og andre initiativer inden for optimal praksis. — Styringssystemer til leverandører og forbrugere Arbejdet koncentreres om en ubrudt »dør til dør«-support, omfattende b(cid:229)de materielle og immate- rielle produkter, til elektronisk handel og distribuerede virtuelle virksomheder og markedspladser. Det skal omfatte applikationer eller systemer til interaktion mellem forbrugere, enkeltst(cid:229)ende entreprenører, virksomheder og forvaltninger. Arbejdet kommer til at omfatte b(cid:229)de forretnings- og arbejdsprocedurer, idet hele værdikæden og den informationssamfundsteknologi, der er nødvendig til at understøtte disse, inddrages. FTU-emner med topprioritet: Informationssamfundsteknologisystemer til brug for procedurer inden for udvikling, herunder: livscyklusstøtte, design, konstruktion, fremstilling og vedligeholdelse, logi- stik- og distributionsstyring, kvalitetskontrol, produktivitetsm(cid:229)ling; systemer til brug for procedu- rer inden for markedsføring og salg, herunder: kundeinteraktion, forhandling og kontraktindg(cid:229)else, specialfremstilling i stor m(cid:229)lestok, pakning og forhandling; systemer til brug for procedurer inden for finansiel forvaltning, der støtter euroen, herunder: ordreafgivelse, fakturering og betaling, regn- skabsførelse og beskatning; offentlige og private indkøb; systemer til brug for procedurer inden for ledelse, herunder: beslutningstagningsstøtte og -planlægning; styringssystemer til den virtuelle og 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/31 reale markedsplads; systemer til søgning og behandling af online forretningsinformation, herunder vejvisere og kataloger; systemer til brug for forbrugerprocedurer, herunder: produkt- og tjenestey- delsesvalg og -køb; systemer, der støtter beskyttelsen af forbrugernes rettigheder; teknologiintro- duktion: optimal praksis- og andre introduktionsforanstaltninger; arbejdet afrundes med validering og vurdering ved afprøvninger samt gennem koordineringsforanstaltninger, der skal bidrage til standardisering. — Informations- og netsikkerhed samt anden tillidsskabende teknologi Arbejdet koncentreres om teknologi, der kan fremme tiltro og tillid til, at informationsinfrastruktu- ren og dens tjenester og informationskilder er p(cid:229)lidelige, effektive og brugervenlige i forbindelse med nye arbejds- og forretningsmetoder. Dette omfatter beskyttelse af informationers integritet, forvaltning af intellektuel ejendomsret, forbedring af privatlivets fred samt teknik til bekæmpelse af datakriminalitet, og supplerer arbejdet i nøgleaktionen »Essentiel teknologi og infrastruktur«. FTU-emner med topprioritet: Teknik til elektronisk signatur, certificering og autentifikation; pro- duktdatarepræsentation; forebyggelse af svig og vildledende produktbeskrivelse; elektronisk infor- mationsbehandlings- og -søgningsteknologi; teknologi til forbedring af privatlivets fred, herunder s(cid:229)dan, som forhindrer uretmæssig indsamling, registrering og afsløring af person- og forretnings- data; sikre elektroniske transaktioner og betalinger, herunder anonyme betalinger, og som integre- rer den næste generation af chipkort; styring af kritiske systemer og p(cid:229)lidelige næste-generations- infrastrukturer til elektronisk handel; støtte til udvikling af og overensstemmelse med de retlige og regulatoriske rammer; teknologi til skabelse af tillid til, at virksomheder og forbrugere p(cid:229) menings- fuld m(cid:229)de kan forvalte store datamængder, herunder tilpasning til den enkelte bruger; teknologiin- troduktion: teknologivurdering, afprøvninger, demonstratorer, der skal opbygge tillid, og koordine- ring, der skal sikre interoperabilitet og bidrage til internationalt anerkendte standarder. iii) Multimedieindhold og -værktøjer M (cid:229) l o g F T U - e m n e r m e d t o p p r i o r i t e t M(cid:229)let med arbejdet er at forbedre fremtidige informationsprodukter og -tjenesters funktionalitet, brug- barhed og acceptabilitet med henblik p(cid:229) at muliggøre sproglig og kulturel mangfoldighed og bidrage til at (cid:229)bne og udnytte Europas kulturarv, stimulere kreativiteten og forbedre uddannelses- og erhvervs- uddannelsessystemer for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r livslang uddannelse. Arbejdet vil omfatte nye modeller, metoder, teknologier og systemer til skabelse, behandling, styring, netbasering af og adgang til samt udnyttelse af digitalt indhold, herunder audiovisuelt indhold. En væsentlig ny forskningsdimension vil være nye socioøkonomiske modeller til repræsentation af information, viden og færdigheder. Arbejdet kommer til at omfatte b(cid:229)de applikationsorienteret forskning med fokus p(cid:229) udgivervirksomhed, audiovisuelle medier, kultur, udannelse og erhvervsuddannelse samt generisk forskning med fokus p(cid:229) sprog- og ind- holdsteknologi til alle applikationsomr(cid:229)der, og det kommer ogs(cid:229) til at omfatte validering, teknologiin- troduktion, koordinering og standarder. — Interaktiv elektronisk udgivelse, digital arv og kulturelt indhold For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r interaktiv, elektronisk udgivelse, koncentreres arbejdet om nye udgivelses- og medieparadigmer til b(cid:229)de kommerciel og privat brug (herunder World Wide Webs udvikling). Det vil rette sig imod fremtidige udgivelsessystemer, der kan h(cid:229)ndtere nye kombinationer af indhold og give brugerne interaktion og kontrol p(cid:229) et hidtil ukendt niveau i hænde og omfatte nye former for indhold, som f. eks. virtuelle objekter i flerbrugermiljøer, eller animeret indhold, som brugeren bli- ver en del af. Tre applikationsomr(cid:229)der i hastig udvikling vil blive taget op: fagudgivelser, navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r videnskabeligt indhold og erhvervsindhold; livsstilsudgivelser, navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r nyheder, underholdning og borgerinformation; og geografisk og statistisk information, her- under dertil knyttet socioøkonomisk information, navnlig hvor kompleks information behøver nye fremstillingsformer for den ikke-sagskyndige bruger. Arbejdet med den digitale arv og det kulturelle indhold sigter mod at give bedre adgang til kulturarven, lette nyttiggørelsen heraf og stimulere den L 64/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 kulturelle udvikling ved at udvide bibliotekers, museers og arkivers bidrag til en »kulturøkonomi« i sin vorden, herunder økonomisk, videnskabelig og teknologisk udvikling. Aktiviteterne vil navnlig dreje sig om nye digitale processer og omfatte forretningsmodeller og økonomiske modeller, især s(cid:229)danne, som stimulerer til nye partnerskaber gennem netbasering og nye tjenester til borgerne. FTU-emner med topprioritet: — for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r elektronisk udgivervirksomhed: skabelse af kreativt indhold gennem avance- rede telesamarbejdsforfatter- og udviklingssystemer i realtid og færdighedsudvikling (f. eks. til 3-D- eller virtual reality-design og konceptuel modellering; systemer til generering og genbrug af indhold fra forskellige medier; samarbejdende kreativ skaben og udgivelse; forvaltning af digitalt indhold gennem støtte til distribueret og netbaseret indhold; behandling af støre data- mængder p(cid:229) innovative m(cid:229)der (f. eks. visualisering, scenarieudvikling eller spatialanalyse); udformning af nye normer til vurdering af informationsaktiver; personliggørelse af indholds- levering (via push- eller pull-teknologi), ved omkostningseffektiv indholdsindpakning, reklame og transaktioner, udarbejdelse af kundeprofiler og individualiseret design og præsentation (p(cid:229) en m(cid:229)de, som respekterer brugerens ret til privatlivets fred); udforskning af grænserne mellem domænespecifikt og domæneuafhængigt indhold; arbejdet suppleres med teknologiintroduk- tionsaktiviteter, herunder validering og vurdering samt førstebrugeraktiviteter og andre optimal praksis-initiativer — for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r den digitale arv og det kulturelle indhold: integreret og forbedret adgang til heterogent fordelte og netbaserede samlinger og opbevaringssteder samt de informationer, de indeholder i digital og traditionel form (f. eks. biblioteksbestande, museumsudstillingsmateriale, indholdet af offentlige arkiver, arkiver med multimediekunst eller -lyd, digitale filmsamlinger og net til digital formidling af film); forbedring af funktionaliteten i store indholdslagre ved at tilbyde omfattende og stærke interaktive faciliteter og avanceret styrings- og ophavsretteknik; bevarelse af og adgang til værdifuldt multimedieindhold fra mange forskellige kilder som f. eks. elektronisk materiale og elektroniske surrogater for skrøbelige fysiske genstande; teknologiin- troduktion: et nøgleaspekt bliver validering og demonstration. — Udannelse og erhvervsuddannelse Arbejdets m(cid:229)lsætning er at udstyre EU med en plan til en integreret og omkostningseffektiv imple- mentering af avanceret teknologi til forbedring af b(cid:229)de undervisnings- og erhvervsuddannelsessyste- mer. Arbejdet koncentreres om de fælles behov for nye undervisnings- og indlæringsprocesser, nye indfaldsvinkler til livslang uddannelse og innovative m(cid:229)der at integrere pædagogisk multimediema- teriale p(cid:229). FTU-emner med topprioritet: Forbedring af indlæringsprocessen gennem mere selvstændig og indi- vidualiseret indlæring: arbejdet vil omfatte lokal elevstøtte, indlæring via ligemænd, telestudievej- ledning, systemer til udvikling af læseplaner/kurser, samt akkrediteringssystemer; udvikling af undervisningsmateriale af højere kvalitet gennem forbedring af selve indholdet, de deri indarbej- dede pædagogiske eller didaktiske indfaldsvinkler og tilpasningsmulighederne til elevernes behov: arbejdet vil dreje sig om redskaber til udformning af undervisning, teknik for elevmodellering, metoder for modellering af videnoverførsel, herunder tilkoblet intelligens, samt indlæringsergono- mi, og det vil omfatte indhold, der række fra simple hypermedier til avancerede simuleringer; bre- dere adgang til indlæringsressourcer og -tjenester for alle: arbejdet kommer til at dreje sig om fæl- les platforme, der kan give fuld adgang til tjenester overalt p(cid:229) heterogene net, herunder harmonise- ret identifikation af- og adgang til vidensressourcer, samt teknologiintroduktionsaktiviteter. — Teknologi i forbindelse med naturligt sprog Arbejdet koncentreres om avanceret teknologi i forbindelse med naturligt sprog, der kan gøre omkostningseffektiv udveksling p(cid:229) tværs af sprog og kultur mulig, naturlige grænseflader til tjene- ster og mere intuitiv assimilering og brug af multimedieindhold. Det vil dreje sig om teknologi til b(cid:229)de skrevet og talt sprog og dennes anvendelse i nøglesektorer, som f. eks. koncernudgivelser og kommerciel udgivervirksomhed, uddannelse og erhvervsuddannelse, kulturarv, global forretning og elektronisk handel, offentlig service og offentlige væsener samt grupper med særlige behov. Arbej- det kommer ogs(cid:229) til at omfatte udvikling af elektroniske sprogressourcer i standard- og genbrugs- format. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/33 FTU-emner med topprioritet: Tilføje flersprogethed til systemer i alle informationscyklussens faser, herunder indholdsgenerering og -vedligeholdelse p(cid:229) flere sprog, lokalisering af software og indhold, automatisk oversættelse og tolkning samt computerstøttet sprogindlæring; forbedre systemers naturlige interaktivitet og brugbarhed, hvor multimodale dialoger, forst(cid:229)else af beskeder og kom- munikative handlinger, uhindret sprogligt in- og output samt tastaturløs betjening kan forbedre applikationen betydeligt; muliggøre aktiv assimilering og brug af digitalt indhold, hvor der i arbej- det anvendes sprogbehandlingsmodeller, -værktøjer og teknik til dybtg(cid:229)ende informationsanalyse og metadatagenering, uddragning af viden, klassificering og sammenfatning af den betydning, der kan uddrages af indholdet, herunder intelligente sprogbaserede assistenter; arbejdet afrundes af tek- nologiintroduktionsaktiviteter omfattende validering og vurdering samt førstebrugeraktiviteter og andre optimal praksis-initiativer. — Informationsadgang, -filtrering, -analyse og -behandling Arbejdet koncentreres om avanceret teknologi til forvaltning af informationsindhold, der kan sætte brugeren i stand til at udvælge, modtage og manipulere (p(cid:229) en m(cid:229)de, der respekterer brugerens ret til privatlivets fred) udelukkende den information, der er brug for, i en situation med en stadig større vifte af heterogene kilder. Forbedringer af nøglefaciliteterne i systemer til forvaltning af mul- timedieaktiver i stor m(cid:229)lestok (herunder udvikling af World Wide Web) kan understøtte omkost- ningseffektiv levering af informationstjenester og disses brug. FTU-emner med topprioritet: Informationsbeherskelse: omfattende beskrivende modeller af digitalt informationsindhold, der omfatter alle medietyper og understøtter alle menneskets sanser i forlæn- gelse af rumlige og tidsmæssige aspekter; dertil knyttede redskaber, hvormed brugerne kan udvikle informationsprofiler, eventuelt baseret p(cid:229) vage begreber og tilvejebragt ved hjælp af personlige agenter; grundlæggende nye kognitive forbindelser mellem system og bruger gennem individualise- rede metaforer og visualiseringsteknik; informationsbehandlingssystemer: nye organisations- og sty- ringsmetoder til multimedieinformationskilder; under arbejdet vil avanceret teknik til data-back- up-lagre med integrerede adgangskontrolmekanismer, kvalitetssikring, integritetskontrol og teknisk beskyttelse af multimedie-»fragmenter« blive udforsket; informationsklassificering, -mærkning og -filtrering, der muliggør selektiv informationssøgning (bl. a. navigation og søgning baseret p(cid:229) ikke- tekstlig information) og -filtrering (bl. a. til begrænsning af ulovligt og skadeligt indhold); teknolo- giintroduktion: førstebruger- og andre introduktionsforanstaltninger; arbejdet rundes af med vali- dering og vurdering ved afprøvninger samt gennem koordineringsforanstaltninger som bidrag til standardisering. iv) Væsentlig teknologi og infrastruktur M (cid:229) l o g F T U - e m n e r m e d t o p p r i o r i t e t M(cid:229)let med dette arbejde er at fremme ekspertise inden for teknologi, som er af afgørende betydning for informationssamfundet, fremskynde introduktionen heraf og udvide deres anvendelsesomr(cid:229)de. Arbejdet vil beskæftige sig med konvergensen mellem informationsbehandling, kommunikation og net- teknologi og -infrastruktur. Vægten vil ligge p(cid:229) teknologi og infrastruktur, der er fælles for flere appli- kationer, mens s(cid:229)danne, som er specifikke for en applikation, kun tages op til behandling i forbindelse med denne applikation i andre dele af rammeprogrammet. — Teknologi til og styring af informationsbehandling, kommunikation og net, herunder bredb(cid:229)nd, samt dennes implementering, interoperabilitet og anvendelse Der lægges vægt p(cid:229) udvikling af informationsbehandling, telekommunikations- og radiosprednings- net og systemteknologi samt disses konvergens. FTU-emner med topprioritet: Teknologi til parallelle systemer og værktøjer til deling og interaktiv brug af fjerne ressourcer og samvirkende aktiviteter p(cid:229) geografisk spredte lokaliteter i en situation med heterogen hard- og softwarearkitektur og -systemer; realtidssystemer, der kan h(cid:229)ndtere store datamængder; grundlæggende teknologi og værktøjer, der understøtter indlejrede systemapplikatio- ner i realtid; det dertil knyttede arbejde bør aktivt bidrage til, eller overholde, standarder; bred- L 64/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 b(cid:229)ndstelenet: p(cid:229)lidelig optisk højkapacitetstransmission i terabitklassen; en større indsats inden for fotonbaseret teknologi til »dør til dør« optisk transparens i primær-, sekundær- og accesnet; tekno- logi og arkitektur, herunder særlig fuldt optiske net: topologisk og funktionelt layout, kobling og rutning, drift og styring; teknologi til netintegration (navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r konvergensen mel- lem fast- og mobilnet, herunder satellitnet) samt nye tjenesteuafhængige arkitekturer og systemer, s(cid:229)ledes at det sikres, at alle brugere har bredb(cid:229)ndsadgang til ikke-stedfaste multimedietjenester; interoperabilitet og indbyrdes samarbejdende net navnlig p(cid:229) netstyrings- og -tjenesteniveau med henblik p(cid:229) at øge kapacitet, fleksibilitet og funktionalitet samt for at skabe konkurrence og nye intelligente nettjenester (herunder udviklingen af Internet); generiske tjenestemetoder og -værktøjer, der kan h(cid:229)ndtere den øgede kompleksitet i nettet, nye arkitekturer og kravene til »dør til dør«-kva- litet og nettenes p(cid:229)lidelighed og sikkerhed; teknologiintroduktion: foranstaltninger til fremme og overførsel af optimal praksis, samr(cid:229)d med henblik p(cid:229) standarder, og til prøvning og validering af teknologi og tjenester i feltforsøg. — Teknologi og udviklingsmetoder til software, systemer og tjenester, herunder højkvalitetsstatistik Arbejdet koncentreres om udvikling, udbredelse, drift og videreudvikling af softwareintensive syste- mer indlejret i varer og tjenester samt om at lette produktions- og virksomhedsprocesser, herunder teknologi og værktøjer til prøvning og validering i alle faser. FTU-emner med topprioritet: Software- og systemudvikling: Arbejdet koncentreres om p(cid:229)lidelige, levedygtige og skalerbare systemer og vil beskæftige sig med reduktion af udviklingscyklus og -om- kostninger; brug og videreudvikling af p(cid:229)lidelige metoder og værktøjer bliver efter behov centrale emner; brug af programmelmoduler, især integration af specialfremstillede og standardkomponen- ter i systemer, bliver et nøgleaspekt; tjenesteudvikling vil dreje sig om integration af heterogene platforme og net samt om nye tjenesters stigende kompleksitet og ydeevne, disses fremstilling og tilr(cid:229)dighedsstillelse; m(cid:229)let er at udvikle teknologi og værktøjer til hurtig, individuelt tilpasset og omkostningseffektiv tjenesteudvikling, -udbredelse, -udbud og -styring, som kan sikre en (cid:229)ben infrastruktur til informations- og kommunikationstjenester med den nødvendige p(cid:229)lidelighed, sik- kerhed og kvalitet; softwareteknologiarbejdet skal skabe vidensbaserede metoder og værktøjer, der øger systemers brugbarhed og ydeevne og gør nettene mere intelligente; dette omfatter hurtig ind- samling, udarbejdelse, udbredelse og kommunikation af højkvalitetsinformation (herunder statistik- og styringsinformation); teknologiintroduktion: optimal praksis- og andre introduktionsforanstalt- ninger har topprioritet; arbejdet afrundes med validering og vurdering af teknologi, systemer og tjenester i feltforsøg samt gennem samordningsforanstaltninger, der skal bidrage til standardisering. — Simulerings- og visualiseringsteknologi i realtid og i stor m(cid:229)lestok Arbejdet vil dreje sig om udvikling og integration af avanceret simulerings- og visualiseringstekno- logi samt -miljøer i alle applikationer. Det vil ogs(cid:229) omfatte distribueret simulering og fælles virtu- elle miljøer. FTU-emner med topprioritet: Simulering og visualisering: Arbejdet med simuleringsmiljøer omfat- ter forbehandling, avanceret efterbehandling (herunder visualisering og virtual reality) og værktøjer til validering af simulering med forsøgs- og arkivdata; værktøjer, der kan støtte integrationen af simulering i industri- og forretningsprocesser prioriteres højt; teknologi og værktøjer til distribueret simulering med vægt p(cid:229) understøttelse af heterogene software- og hardwaresystemers interopera- bilitet; fælles virtuelle miljøer skalerbare via store net; indsats af autonome agenter og visualisering, f. eks. ved hjælp af avatarer; arbejdet rundes af med teknologiintroduktionsaktiviteter som f. eks. validering, vurdering, førstebrugeraktiviteter og andre optimal praksis-initiativer. — Mobil- og personkommunikation og systemer, herunder satellitrelaterede systemer og tjenester Arbejdet m(cid:229)lrettes mod udviklingen hen imod et integreret og ubrudt net, som sikrer global per- sonlig forbindelsesmulighed og giver adgang til tr(cid:229)dløs multimediekommunikation for alle, hvor som helst fra, p(cid:229) ethvert tidspunkt, med faciliteter, kvalitet og ydeevne som fastnettjenester. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/35 FTU-emner med topprioritet: Arbejdet koncentreres om udvikling og videreudvikling af nye gene- rationer af jord- og satellitbaserede tr(cid:229)dløse bredb(cid:229)ndsarkitekturer, systemer og teknologi, der udnytter nye frekvensgrænser til b(cid:229)de private og offentlige miljøer, som understøtter avancerede tjenester og maksimerer frekvenseffektivitet og nettets ydeevne; der tilstræbes fuld dækning gennem adskillige radiosystemer, der indsættes i en cellulær arkitektur i flere lag og dimensioner; tjeneste- mobilitet og terminalroaming p(cid:229) tværs af jord- og satellitbaserede tr(cid:229)dløse og faste net har høj prioritet; net, systemer og terminaler, der kan omkonfigureres ved hjælp af software med henblik p(cid:229) at lette netplanlægningsforbedringer, interoperabilitet og indbyrdes samarbejde; miniaturiserede, billige og bærbare terminaler med lav sendestyrke til mobilkommunikation (b(cid:229)de hardware- og softwareaspekter); teknologi, tjenester og applikationer, der understøtter interaktive mobile og per- sonlige multimedietjenester med regional eller global dækning, og som eventuelt er integreret med jord- og satellitbaserede navigationstjenester; teknologiintroduktion: et nøgleaspekt bliver valide- ring og demonstration af mobile og interaktive multimedieteknologier og -tjenester via bredb(cid:229)nd; der vil blive gjort særlig indsats inden for teknologivurdering og samordningsforanstaltninger med henblik p(cid:229) standardisering. — Grænseflader, der benytter sig af forskellige sanser Arbejdet sigter imod at kunne tilbyde intuitive m(cid:229)der til søgning og levering af information samt til interaktion med systemer. Det kommer til at omfatte udvikling og integration af avanceret sen- sor-, aktuator- og skærmteknologi. FTU-emner med topprioritet: Multimodale, multisensoriske grænseflader og nyskabende redskaber og anordninger, validering og vurdering er centrale punkter i dette arbejde; teknologi omfattende billed- og lydscenebehandling, -forst(cid:229)else og -syntese vil blive udviklet og integreret med henblik p(cid:229) at give nye løsninger til arbejds-, fritids- og underholdningsmiljøer; arbejdet vil lette indførelsen af teknologi som f. eks. beriget og virtual reality; udvikling og integration af en række avancerede skærmteknologier til erhvervs- og forbrugerapplikationer er emner, der vil blive taget op; der vil blive lagt vægt p(cid:229) udvikling af billige lavenergigrænseflader samt p(cid:229) brugen af nye fleksible mate- rialer til bærbare og mobile undersystemer; herindunder kommer emner som mulighed for tilpas- ning til brugeren, viden om de sundhedsmæssige virkninger, brugerinteraktionsmodellering og pro- filopstilling; teknologiintroduktion stimuleres navnlig gennem førstebrugeraktiviteter. — Periferiudstyr, undersystemer og mikrosystemer Behovet for intelligent (computer- og kommunikations-) netperiferiudstyr, som kan have flere funk- tioner og alligevel forblive brugervenlige, vil være et problem, som tages op. Arbejdet med under- systemer vil omfatte byggeklodserne i informationsbehandling og kommunikationssystemer og -net. Arbejdet med mikrosystemer vil i denne forbindelse omfatte miniaturiserede systemer inklusive m(cid:229)ling og manøvrering med behandlingsfunktioner, og som almindeligvis kombinerer to eller flere elektriske, mekaniske, optiske, kemiske, organiske, biologiske, magnetiske eller andre egenskaber integreret i en enkelt chip eller en multichiphybrid. FTU-emner med topprioritet: Integration, lavt energiforbrug og miniaturisering bliver drivkræf- terne bag teknologiudviklingen af periferiudstyr og terminaler, der integrerer avanceret skærmtek- nologi samt soft- og hardwaremoduler til indholdssøgning, -lagring og h(cid:229)ndtering; udviklingen af avancerede masselagringsmetoder er en nøglefornødenhed; undersystemer: ud over de grundlæg- gende byggeklodser bliver hjemmesystemer et væsentligt emne; arbejdet med mikrosystemer kon- centreres om at fremme bred anvendelse af intelligente mikrosystemer, navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r deres anvendelse inden for medicin, biokemi, miljø, transport og luft- og rumfart samt deres anven- delse i m(cid:229)le- og kontrolsystemer og undersystemer; det primære m(cid:229)l er at overføre kompetence fra forskning til industriel anvendelse og at give lettere adgang til eksisterende teknologi til prototype- fremstilling og produktion i begrænsede serier; integration af optiske forbindelser til mikroelektro- niske undersystemer og mikrosystemer til højydelsesanvendelser (f. eks. elektro-optiske printkort); arbejdet støttes gennem foranstaltninger, der supplerer s(cid:229)danne inden for »Fremme af konkurrence- og bæredygtig udvikling«, som beskæftiger sig med muligheden for at fremstille intelligente mikro- systemer og den dermed forbundne teknologi til samling, forbindelser, indkapsling, materialer og udstyr, samt støtte til den nødvendige konstruktions- og simuleringsaktivititeter; teknologiintroduk- tion: Arbejdet afrundes med samr(cid:229)d med henblik p(cid:229) koordinering og standardisering, og for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r mikrosystemer, navnlig med førstebrugeraktiviteter. — Mikroelektronik Arbejdet kommer til at omfatte materiale-, udstyrs-, proces-, konstruktions- og prøvningsmetoder og -værktøjer til brug i udviklingen af elektroniske komponenter, disses indkapsling, forbindelser L 64/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 og anvendelse. Indfaldsvinklen bliver systemorienteret og anvendelsesb(cid:229)ret og sigter mod at styrke stærke sider og udnytte teknologiske muligheder, idet der trækkes p(cid:229) de relevante mikroelektronik- løsninger, der bedst opfylder generiske applikationers krav. FTU-emner med topprioritet: Metoder og værktøjer til applikationer om samtidig udvikling af hardware og software; de teknologiske nøglekrav vil blive søgt opfyldt gennem støtte til udvikling og vurdering af halvledermaterialer, indkapslings- og forbindelsesteknologi, navnlig for de mest avancerede generationer; der lægges vægt p(cid:229) bredere anvendelsesomr(cid:229)der gennem udvikling af omkostningseffektive aktive og passive silicium-, siliciumbaserede eller sammensatte halvlederkom- ponenter og undersystemer til applikationer med generiske karakteristika, navnlig mobilitet (tr(cid:229)d- løs kommunikation med lav sendestyrke og høj frekvens), meget komplekse og/eller højtydende systemer, systemer, der er modstandsdygtige over for ekstreme omgivelser for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r p(cid:229)lide- lighed, lang virketid, m(cid:229)ling og styring; udvikling, integration eller specialudvikling af avancerede signal- og databehandlingsfunktioner til undersystemer samt dermed forbundne hukommelses- og input/outputfunktioner prioriteres højt sammen med makrocelle- og supportværktøjer eller klasser af applikationer; optisk teknologi: nye optiske kilder, optoelektroniske, integrerede kredsløb, aktive og passive optiske komponenter og anordninger p(cid:229) nye bølgelængder, herunder optoelektroniske anordninger baseret p(cid:229) organiske forbindelser; teknologiintroduktion: fremme af applikations- og konstruktionskompetence tages op i tematiske klynger; der vil blive gjort en særlig indsats inden for teknologivurdering, førstebruger- og andre optimal praksis-foranstaltninger. b) GENERISK FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING FREMTIDIG OG KOMMENDE TEKNOLOGI Denne særlige aktion vedrørende fremtidig og kommende teknologi dækker forskning af længereva- rende natur eller som indebærer særlig høj risiko, men som er lovende for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r store videnska- belige fremskridt og industrielle og samfundsmæssige potentiale. S(cid:229)dan forskning vil typisk enten være tværfaglig eller foreg(cid:229) inden for en kommende disciplin. Den vil styrke forbindelserne og strømmen af ide´er, initiativer og personer mellem den akademiske verden og erhverslivet i EU. Denne aktion supple- rer det domænespecifikke arbejde, der er integreret i den enkelte nøgleaktion. For at sikre en fuldstændig dækning af informationssamfundsteknologi m(cid:229) døren holdes (cid:229)ben for enhver ny ide´ med potentielle virkninger for erhvervslivet eller samfundet p(cid:229) en bottom-up-maner. Denne (cid:229)benhed m(cid:229) styrkes p(cid:229) specifikke omr(cid:229)der med meget m(cid:229)lrettede, godt koordinerede, proaktive initiativer af strategisk natur. Fleksibilitet er af afgørende betydning, og det samme er en korrekt balance mellem proaktive initiativer, som p(cid:229) den ene side kræver omhyggelig, men hurtig planlægning, og p(cid:229) den anden side (cid:229)benhed over for nye, særdeles lovende ide´er, n(cid:229)r de opst(cid:229)r. Det (cid:229)bne omr(cid:229)de De emner, der skal tages op, kan af naturlige (cid:229)rsager ikke beskrives p(cid:229) forh(cid:229)nd. Projektforslag kunne, p(cid:229) en ikke-bindende m(cid:229)de, omfatte videnteknologi (herunder teknologi til repræsentation, skabelse og h(cid:229)ndtering af viden), teknologi til computerkraft- og b(cid:229)ndbreddeintensive applikationer, fremtidige anordninger og kredsløb (herunder s(cid:229)danne, som er baseret p(cid:229) nano-, kvante-, foton- eller bioelektro- niske effekter og teknologier til integration i meget stor m(cid:229)lestok) samt ultrakomplekse systemer (som f. eks. supercomputere og superintelligente net). Proaktive initiativer I løbet af dette programs implementering vil der som supplement til det (cid:229)bne omr(cid:229)de blive fastlagt en række proaktive initiativer med strategisk perspektiv, som omfatter omr(cid:229)der med et stort fremtidigt vækstpotentiale, og som kræver nøje koordinering mellem forskellige projekter. Fastlæggelsen af emnerne baseres p(cid:229) deres potentielle langtidsvirkninger for erhvervsliv og samfund (herunder beskæfti- gelse gennem nye virksomheder), p(cid:229) de muligheder, som videnskabelige fremskridt giver, eller p(cid:229) en kombination heraf. Planlægningen af de proaktive initiativer m(cid:229) tage højde for, at det er nødvendigt at kunne reagere hurtigt, hvis nye muligheder uventet dukker op som følge af videnskabelige fremskridt. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/37 Hvert initiativ kommer til at best(cid:229) af en række selvstændige, men nøje koordinerede projekter, der p(cid:229) passende m(cid:229)de er forbundet i netværk. Initiativets netværkskarakter kunne styrkes ved hjælp af nogle centrale forskningsfaciliteter, n(cid:229)r s(cid:229)danne kan give deltagerne i flere projekter stordriftsfordele, f. eks. fælles faciliteter til eksperimentel nano-fabrikation, modelomr(cid:229)der eller -samfund til forsøg inden for grænseflader eller virtual reality osv. De konkrete valg foretages p(cid:229) passende tidspunkter i samr(cid:229)d med forskersamfundet efter opstilling af en plan baseret p(cid:229) et meget bredt grundlag af videnskabelige og teknologiske tilkendegivelser. I denne forbindelse vil det blive forsøgt at kaste et blik ind i fremtiden ved hjælp af en række strategiske semi- narer, der har til form(cid:229)l at bestemme udviklingslinjer og forskningsm(cid:229)l, og en teknologioverv(cid:229)gnings- aktion, der sættes i værk i tæt samarbejde med andre aktører p(cid:229) omr(cid:229)det, herunder FFC’s Institut for Teknologiprognoser og Europa-Parlamentets Kontor til Vurdering af Videnskabelige og Teknologiske Projekter, n(cid:229)r det er hensigtsmæssigt. c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUREN ETABLERING OF FORSKNINGSNET Bredb(cid:229)ndsforbindelse mellem nationale forsknings- og uddannelsesnet M(cid:229)let er at gøre det lettere at etablere transeuropæiske bredb(cid:229)ndsforbindelser mellem nationale forsk- nings-, uddannelses- og erhvervsuddannelsesnet med en kapacitet og af en kvalitet, der lever op til europæiske akademiske og industrielle forskeres samlede behov, samt at sørge for at dette net hele tiden er p(cid:229) forkant med den teknologiske udvikling. Dette indebærer en opgradering af den nuværende 34 Mbit/s-kapacitet over 622 Mbit/s til adskillige gigabit/s samt understøttelse af forskellige serviceni- veauer og den nødvendige opkoblingsmulighed til tredjelande set i lyset af Internets globale udvikling. Opgradering af nettet foretages i takt med den faktiske efterspørgsel. M(cid:229)let er at muliggøre effektivt samarbejdende forsknings-, uddannelses- og erhvervsuddannelsesaktioner (herunder skabelsen af virtu- elle laboratorier og institutter) p(cid:229) europæisk niveau, muliggjort af brugen af de seneste gennembrud inden for Internet-baserede applikationer i de akademiske og industrielle forskersamfund. Dette arbejde vil være til støtte for forskning p(cid:229) alle felter og dermed for hele rammeprogrammet. Avancerede europæiske eksperimentelle prøvningsanlæg M(cid:229)lsætningen er at integrere alle samarbejdsforsknings-, -udviklings-, -demonstrations- og -teknolo- giintroduktionsaktiviteter, der er p(cid:229) forkant med udviklingen, fra alle nøgleaktioner i dette program, der beskæftiger sig med fremtidige generationer af kommunikationsteknologi, protokoller, tjenester og distribuerede applikationer. Denne eksperimentelle sammenkobling af de enkelte operatørers, industri- foretagenders, universiteters og forskningsinstitutioners prøvningsanlæg i Europa (sammen med de nødvendige forbindelser til tredjelande) skaber det praktiske grundlag for indsatsen inden for sam- arbejdsforskning (f. eks. inden for lysledernet, tjenestekonfigurationsprotokoller eller mobile bredb(cid:229)nds- tjenester). Det vil ogs(cid:229) føre til, at de mest avancerede infrastrukturer af alle typer hurtigt bliver tilgæn- gelige, hvilket derefter muliggør tidlige forsøg med avancerede applikationer (f. eks. televisualisering af store datamængder, meta-databehandling eller netbaseret »immersive virtual reality«), som kræver meget stor b(cid:229)ndbredde eller nye tjenester. Den vil sætte Europa i stand til at spille en ledende rolle i fastlæggelsen, standardiseringen og valideringen af den næste generation af netprotokoller (herunder Internet-protokoller) og andre fremspirende bredb(cid:229)ndstjenester. Det vil bidrage til interoperablitet p(cid:229) lang sigt og integrerede avancerede netinfrastrukturer, -tjenester og -applikationer. L 64/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, som er omhandlet i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendelse: 1. Ledsageforanstaltninger Ledsageforanstaltningerne best(cid:229)r navnlig i: — teknologiintroduktion, herunder pilotprojekter, optimal praksis, førstegangsbrug, vurderinger og bedømmelser med henblik p(cid:229) tilskyndelse til teknologiintroduktion over en bred front, navnlig i SMV, og tilskyndelse til innovation — foranstaltninger til støtte for standardisering og andre foranstaltninger, der vedrører brugbarhed, interoperabilitet og p(cid:229)lidelighed af informations- og kommunikationsteknologier, systemapplikatio- ner og tjenester — foranstaltninger til støtte for sammenkobling af forskningsinfrastrukturer og anlæg, som kræves til FTU — undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af kommende aktiviteter — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller andre videnskabelige og tekni- ske sammenkomster samt forvaltning af sammenkoblede FTU-aktiviteter — brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik p(cid:229) den opfølgning af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram, den eks- terne vurdering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, samt evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse — analyser af de samfundsøkonomiske følger, der er forbundet med informationssamfundets teknolo- giske udvikling — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel, fremme af finansiering af innovation og bistand med henblik p(cid:229) beskyttelse af intellektuel ejendomsret — uddannelse i forbindelse med FTU relevant for særprogrammet, bortset fra Marie Curie-stipendier — støtte til programmer for oplysning og hjælp til fordel for forskningsaktører, herunder SMV — brug af ekstern ekspertviden med henblik p(cid:229) indførelse af og adgang til tjenester og net med hen- blik p(cid:229) information om, bistand til eller fremme af forskning og innovation. I overensstemmelse med bilag IV til femte rammeprogram kan Fællesskabets bidrag til de foranstaltnin- ger, der er nævnt i første led, og som ikke er omfattet af udbud, være p(cid:229) indtil 100 % af de støtteberet- tigede omkostninger. P(cid:229) grundlag af principperne om god og effektiv finansiel forvaltning kan Fælles- skabets finansielle bidrag til visse aktioner eller foranstaltninger dog begrænses til 100 % eller mindre af de omkostningskategorier, der skønnes nødvendige eller relevante for at n(cid:229) aktionens særlige m(cid:229)l. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/39 2. Koordineringsbestemmelser Kommission sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supplerer hinanden, navnlig ved at grupperne dem omkring en fælles m(cid:229)lsætning og ved at undg(cid:229) dobbeltarbej- de, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner. Der sørges s(cid:229) vidt muligt ogs(cid:229) for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram — forsknings- og uddannelsesprogrammerne til gennemførelse af R(cid:229)dets afgørelse 1999/64/Euratom af 22. december 1998 om det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (1) — andre europæiske forskningsrammer, herunder Eureka og Cost — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen. Samordningen best(cid:229)r i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig fører til: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gen- nemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og for- midling ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særpro- gram og et forsknings- og uddannelsesprogram. (1) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 34