title: WRITTEN QUESTION No. 330/99 by Alexander FALCONER Costs of EU information services

eurovoc_concepts:
EU publication
European Union
costing
information science
library
research and development
telematics
wage cost

text: C 325/106 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1999) Lampaanruhoista maksettiin jäsenvaltioissa (1) tammikuussa 1999 (2) seuraavat hinnat (euroa 100 kilogram- malta): Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Yhteisö 302,9 250,7 316,1 363,9 328,0 357,4 215,0 363,9 335,4 395,5 324,2 174,3 237,6 208,2 283,8 Luxemburg: tietoa ei ole saatavilla. (1) (2) Markkinointivuoden 199942000 neljän ensimmäisen viikon keskihinta. (1999/C 325/145) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0329/99 esittäjä(t): Alexander Falconer (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: EU:n tietopalvelukustannukset Mitkä ovat komission laatimassa asiakirjassa CB-58-90-425-EN-C lueteltujen kaikkien noin 50 tietokannan ja tiedonvälitysjärjestelmien (kuten MIDAS, MIDAS-NET, CELEX ja CELEX2 sekä CELEXiä korvaavat järjestelmät) vuosi- ja kokonaiskustannukset Euroopan unionille hankkeiden aloittamisesta alkaen, mukaan lukien henkilöstön työaika, tutkimus, kehitys, ohjelmointi, laitteistot (jakelijoiden ja käyttäjien), mainostus, koulutus ja matkat sekä juoksevat kustannukset? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 325/146) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0330/99 esittäjä(t): Alexander Falconer (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: EU:n tietopalvelukustannukset Mitkä ovat Euroopan kirjastosuunnitelman ja sitä seuranneiden informaatiotieteiden rahoitusohjelmien, esim. INFO 2000:n jne. kokonaiskustannukset, mukaan lukien kaikki hallinnointi- ja arviointikustannukset sekä juoksevat kustannukset tähän päivään saakka?


title: Commission Regulation (EC) No 392/1999 of 23 February 1999 fixing representative prices and additional import duties in the poultrymeat and egg sectors and for egg albumin, and amending Regulation (EC) No 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
egg product
import
poultrymeat
representative price

formats: pdf print

text: 24. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 48/5 COMMISSION REGULATION (EC) No 392/1999 of 23 February 1999 fixing representative prices and additional import duties in the poultrymeat and egg sectors and for egg albumin, and amending Regulation (EC) No 1484/95 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2771/75 of 29 October 1975 on the common organization of the market in eggs (1), as last amended by Commission Regu- lation (EC) No 1516/96 (2), and in particular Article 5 (4) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2777/75 of 29 October 1975 on the common organization of the market in poultrymeat (3), as last amended by Commis- sion Regulation (EC) No 2916/95 (4), and in particular Article 5 (4) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2783/75 of 29 October 1975 on the common system of trade for ovalbumin and lactalbumin (5), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2916/95, and in par- ticular Article 3 (4) thereof, Whereas Commission Regulation (EC) No 1484/95 (6), as last amended by Regulation (EC) No 117/1999 (7), fixes detailed rules for implementing the system of additional import duties and fixes additional import duties in the poultrymeat and egg sectors and for egg albumin; Whereas it results from regular monitoring of the in- formation providing the basis for the verification of the import prices in the poultrymeat and egg sectors and for egg albumin that the representative prices and additional duties for imports of certain products should be amended taking into account variations of prices according to origin; whereas, therefore, representative prices and cor- responding additional duties should be published; Whereas it is necessary to apply this amendment as soon as possible, given the situation on the market; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Poultrymeat and Eggs, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Annex I to Regulation (EC) No 1484/95 is hereby replaced by the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 25 February 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 23 February 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 282, 1. 11. 1975, p. 49. (2) OJ L 189, 30. 7. 1996, p. 99. (3) OJ L 282, 1. 11. 1975, p. 77. (4) OJ L 305, 19. 12. 1995, p. 49. (5) OJ L 282, 1. 11. 1975, p. 104. (6) OJ L 145, 29. 6. 1995, p. 47. (7) OJ L 15, 20. 1. 1999, p. 4. L 48/6 EN Official Journal of the European Communities 24. 2. 1999 ANNEX ‘ANNEX I CN code Description 0207 14 10 Boneless cuts of fowls of the species gallus domesticus, frozen 1602 32 11 Preparations uncooked of the species gallus domesticus Represen- tative price EUR/100 kg Additional duty EUR/100 kg Origin (1) 222,9 223,2 281,9 281,9 248,9 241,6 23 23 5 5 11 14 01 02 03 04 01 02 (1) Origin of imports: 01 Brazil 02 Thailand 03 Chile 04 Argentina. '


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 324/99 του Ernesto CACCAVALE Παράνομη απευθείας ανάθεση ιπποδρομιακού συστήματος στην Ιταλία

eurovoc_concepts:
Italy
award of contract
competition law
dominant position
equidae
free competition
game of chance
infringement of EU law
invitation to tender
services contract

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 329/99 de Alexander FALCONER Coûts des services d'information de l'Union européenne

eurovoc_concepts:
European Commission
computer equipment
costing
database
overheads
research and development
sales promotion
software
staff
vocational training

formats: html pdf print

text: C 325/106 Journal officiel des Communautés européennes FR 12. 11. 1999 Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (11 mars 1999) Le prix moyen en euros par 100 kilogrammes payé aux exploitants pour les carcasses d’agneau dans chaque État membre (1) en janvier 1999 (2) est le suivant: Allemagne Autriche Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Pays-Bas Portugal Royaume-Uni Suède Communauté 316,1 395,5 302,9 250,7 328,0 174,3 357,4 363,9 215,0 363,9 335,4 324,2 208,2 237,6 283,8 Luxembourg: aucune donnée disponible. (1) (2) Moyenne pour les quatre premières semaines de la campagne 1999-2000. (1999/C 325/145) QUESTION ÉCRITE E-0329/99 posée par Alexander Falconer (PSE) à la Commission Objet: Coûts des services d’information de l’Union européenne (23 février 1999) Quels sont, depuis leur création, les coûts annuels et totaux > en ce compris les heures de travail du personnel, la recherche, le développement, la programmation, le matériel informatique (distributeurs et utilisateurs), la promotion, la formation, les déplacements et les frais généraux > de l’ensemble des quelque 50 bases de données qui, selon le document CB-58-90-425-EN-C, ont été créées par la Commission européenne, et des systèmes de transmission tels que MIDAS, MIDAS-NET, CELEX, CELEX2 ainsi que des systèmes appelés à remplacer CELEX? Réponse donnée par M. Liikanen au nom de la Commission (29 avril 1999) La Commission recueille les informations nécessaires pour répondre à la question posée. Elle ne manquera pas de communiquer le résultat de ses recherches dans les plus brefs délais. (1999/C 325/146) QUESTION ÉCRITE E-0330/99 posée par Alexander Falconer (PSE) à la Commission Objet: Coûts des services d’information de l’Union européenne (23 février 1999) Quels sont les coûts totaux, à ce jour, du programme «Bibliothèque européenne» et des programmes de financement de la science de l’information lui faisant suite > par exemple INFO 2000,. > compte tenu de tous les coûts de gestion et d’évaluation et des frais généraux?


title: Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Turkin tasavallan välisellä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen solvetamisalaan kuuluvien tuotteiden kaupasta tehdyllä sopimuksella perustetun sekakomitean päätös N:o 1/99,tehty 23 päivänä helmikuuta 1999,EHTY:n ja Turkin sekakomitean työjärjestyksen hyväksymisestä (1999/192/EHTY)

eurovoc_concepts:
Türkiye
agreement (EU)
joint committee (EU)
rules of procedure

text: L 66/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 13. 3. 1999 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO EUROOPAN HIILI- JA TER(cid:142)SYHTEIS(cid:153)N JA TURKIN TASAVALLAN V(cid:142)LI- JA TER(cid:142)SYHTEIS(cid:153)N PERUSTAMISSOPI- SELL(cid:142) EUROOPAN HIILI- MUKSEN SOVELTAMISALAAN KUULUVIEN TUOTTEIDEN KAUPASTA TEHDYLL(cid:142) SOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S N:o 1/99, tehty 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, EHTY:n ja Turkin sekakomitean ty(cid:148)j(cid:132)rjestyksen hyv(cid:132)ksymisest(cid:132) (1999/192/EHTY) SEKAKOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n ja Turkin tasavallan v(cid:132)lisen sopimuksen Euroopan hiili- ja ter(cid:132)s- yhteis(cid:148)n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuulu- vien tuotteiden kaupasta ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan, ON P(cid:142)(cid:142)TT(cid:142)NYT SEURAAVAA: 1 artikla J(cid:132)senyys 1. Sopimuspuolet nime(cid:132)v(cid:132)t edustajansa EHTY:n ja j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”komitea”. Komitean Turkin sekakomiteaan, j(cid:132)senten ollessa estynein(cid:132) kokouksiin voivat osallistua heid(cid:132)n edustajansa. 2. Nimettyjen edustajien lis(cid:132)ksi kokouksiin voi osal- listua heit(cid:132) avustavia virkamiehi(cid:132). Komitea voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) avustavien virkamiesten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n. Komitea voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) kutsua muita henkil(cid:148)it(cid:132) osallistumaan kokouksiinsa tark- kailijoina. 3. Komitean kokoukset eiv(cid:132)t ole julkisia, ellei komitea p(cid:132)(cid:132)t(cid:132) toisin. 2 artikla Toimikaudet 1. Komitean puheenjohtajana on vuorottaisina yhden vuoden pituisina kausina yhteis(cid:148)n edustaja eli Euroopan yhteis(cid:148)jen komission edustaja ja Turkin tasavallan edus- taja. Ensimm(cid:132)inen kausi alkaa p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona ensimm(cid:132)inen komitea kokoontuu ensimm(cid:132)isen kerran. Puheenjohtajana toimiva sopimuspuoli vastaa sihtee- 2. rist(cid:148)n teht(cid:132)vist(cid:132). 3. Euroopan yhteis(cid:148)jen komission edustaja ja Turkin nime(cid:132)m(cid:132) edustaja toimivat yhdess(cid:132) komitean sihteerein(cid:132). 3 artikla Kokoukset voivat j(cid:132)rjest(cid:132)(cid:132) sopimuspuolet 1. Komitea kokoontuu kerran vuodessa. Kiireellisiss(cid:132) tapauksissa erityisko- kouksia. Kumman tahansa sopimuspuolen esitt(cid:132)m(cid:132)t t(cid:132)llaisia kokouksia koskevat pyynn(cid:148)t osoitetaan senhetki- selle puheenjohtajalle. Puheenjohtajan on kutsuttava erityiskokous koolle kymmenen p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa pyynn(cid:148)n vastaanottamisesta, jollei pyynn(cid:148)n esitt(cid:132)neen sopimus- puolen kanssa toisin sovita. 13. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 66/31 Puheenjohtaja laatii alustavan esityslistan jokaista 2. kokousta varten. Kokouskutsu ja alustava esityslista l(cid:132)he- tet(cid:132)(cid:132)n 9 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille viimeist(cid:132)(cid:132)n seitsem(cid:132)n p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) ennen kokousta. Alustavan asiakirjan mukana on l(cid:132)hetett(cid:132)v(cid:132) kaikki tarvittavat alustavat asia- kirjat. — komitealle toimitetut asiakirjat, — kannat, joiden merkitsemist(cid:132) p(cid:148)yt(cid:132)kirjaan sopimus- puoli on pyyt(cid:132)nyt, — komitean tekem(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset, sen antamat suositukset, sen hyv(cid:132)ksym(cid:132)t kannat ja sen tekem(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t. 3. Edell(cid:132) 2 kohdassa vahvistettua aikataulua ei sovelleta 1 kohdan mukaisesti koolle kutsuttuihin kiireellisiin kokouksiin. 4. Komitea hyv(cid:132)ksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Komitea voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) ottaa esityslistalle aiheen, jota jonka vuoksi koko- ei ole alustavalla esityslistalla. Asia, uksen koolle kutsumista on pyydetty 1 kohdan mukai- sesti, on otettava esityslistalle. 3. Komitean tekemien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten ja sen antamien suositusten tekstit liitet(cid:132)(cid:132)n p(cid:148)yt(cid:132)kirjaan. P(cid:148)yt(cid:132)kirjaluonnos annetaan komitealle sen hyv(cid:132)k- 4. sytt(cid:132)v(cid:132)ksi. 5. Komitean hyv(cid:132)ksytty(cid:132) p(cid:148)yt(cid:132)kirjan hyv(cid:132)ksymisen aikana toiminut puheenjohtaja ja komitean sihteerit alle- kirjoittavat sen ja se l(cid:132)hetet(cid:132)(cid:132)n 9 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille. Komitean kokoukset pidet(cid:132)(cid:132)n vuorotellen Brysseliss(cid:132) ja sopimuksesta, Ankarassa jolleiv(cid:132)t sopimuspuolet toisin sovi. sopimuspuolten yhteisest(cid:132) 4 artikla Kustannukset Euroopan yhteis(cid:148) ja Turkin tasavalta vastaavat 1. kumpikin aiheutuvista kustannuksista sek(cid:132) henkil(cid:148)st(cid:148)-, matka- ja oleskelukus- tannusten ett(cid:132) posti- ja televiestint(cid:132)kustannusten osalta. osallistumisestaan komiteaan 2. Euroopan yhteis(cid:148) vastaa kokousten tulkkauskustan- nuksista sek(cid:132) asiakirjojen k(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)s- ja kopiointikustannuk- sista lukuun ottamatta turkin kieleen tai turkin kielest(cid:132) tulkkaamisesta tai k(cid:132)(cid:132)nt(cid:132)misest(cid:132) aiheutuneita kustan- nuksia, joista vastaa Turkin tasavalta. 3. Muista aiheutuvista kustannuksista vastaa kokoukset j(cid:132)rjest(cid:132)v(cid:132) sopimuspuoli. j(cid:132)rjest(cid:132)misest(cid:132) kokousten 5 artikla Kirjalliset menettelyt Kiireellisiss(cid:132) tapauksissa komitea voi tehd(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksi(cid:132) tai antaa suosituksia kirjallista menettely(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)en. 6 artikla P(cid:148)yt(cid:132)kirja 1. Sihteerit laativat puheenjohtajan valvonnassa jokai- sesta kokouksesta p(cid:148)yt(cid:132)kirjaluonnoksen kolmen p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa kokouksesta. 7 artikla S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset 1. Komitean s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset annetaan yhteisell(cid:132) suostumuk- sella, ja niiden antamisen aikana toiminut puheenjohtaja ja komitean sihteerit allekirjoittavat ne. 2. Komitean p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset ja suositukset varustetaan otsi- kolla ”P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s” tai ”Suositus”, jota seuraa j(cid:132)rjestysnumero, teko- tai antop(cid:132)iv(cid:132) ja kuvaus aiheesta. 3. Puheenjohtaja toimittaa j(cid:132)ljenn(cid:148)kset kaikista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)k- sist(cid:132) ja suosituksista 9 artiklassa tarkoitetuille vastaanotta- jille. Sopimuspuolet voivat p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) komitean p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten ja 4. suositusten julkaisemisesta virallisessa lehdess(cid:132)(cid:132)n. 8 artikla Kielet Komitean p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset yhteis(cid:148)n virallisilla kielill(cid:132) ja turkin kielell(cid:132). tehd(cid:132)(cid:132)n ja suositukset annetaan 9 artikla Vastaanottajat ja 1. Komitean t(cid:132)m(cid:132)n ty(cid:148)j(cid:132)rjestyksen mukaisesti tekem(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset l(cid:132)hetet(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s Euroopan yhteis(cid:148)jen komissiolle, j(cid:132)senvaltioiden pysyville edustustoille Euroopan unionissa ja Turkin pysyv(cid:132)lle edustustolle Euroopan unionissa. suositukset antamat P(cid:132)(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)isesti p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa on esityslistan jokaisen 2. kohdan osalta: 2. Komitealle tarkoitettu kirjeenvaihto osoitetaan sen puheenjohtajalle. L 66/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 13. 3. 1999 10 artikla Alakomiteat ja ty(cid:148)ryhm(cid:132)t Jos komitea pit(cid:132)(cid:132) sit(cid:132) tarpeellisena, se voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) perustaa sellaisia tai ty(cid:148)ryhmi(cid:132), jotka avustavat sit(cid:132) sen teht(cid:132)vien hoitamisessa sen vahvistamien s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen ja menettelyjen mukaisesti. alakomiteoita tilap(cid:132)isi(cid:132) pysyvi(cid:132) ja/tai 11 artikla Yhteysryhm(cid:132) Yhteysryhm(cid:132) 4. toiminnastaan. esitt(cid:132)(cid:132) komissiolle kertomuksia Yhteysryhm(cid:132) kokoontuu v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kerran vuodessa 5. vuorotellen kummankin sopimuspuolen alueella 12 artikla Luottamuksellisuus Jollei komitea toisin p(cid:132)(cid:132)t(cid:132), sen ja yhteysryhm(cid:132)n ty(cid:148)h(cid:148)n sovelletaan ammatillista salassapitovelvollisuutta, sanotun kuitenkaan sovellettavien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten soveltamista. rajoittamatta muiden Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n ja Turkin tasavallan 1. v(cid:132)lisen Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kaupasta tehdyn sopimuksen 19 artiklalla perustettu yhteysryhm(cid:132) muodostuu kummankin sopimuspuolen edustajista. Hiili- ja ter(cid:132)steollisuuden edustajia kutsutaan kokoontumaan samanaikaisesti v(cid:132)litt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n yhteysryhm(cid:132)n kanssa ryhm(cid:132)lle edustajien keskustelujen tulokset, jos sopimus- puolet pit(cid:132)v(cid:132)t t(cid:132)t(cid:132) tarkoituksenmukaisena. ja Yhteysryhm(cid:132)n puheenjohtajana 2. on vuorotellen Euroopan yhteis(cid:148)jen komission edustaja ja Turkin edus- taja. Jollei jompikumpi sopimuspuoli toisin vaadi, sopi- 3. muksen toimimista koskevista kysymyksist(cid:132) keskustellaan ensiksi yhteysryhm(cid:132)ss(cid:132). 13 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona se tehd(cid:132)(cid:132)n. 14 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkaistaan Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). Tehty Brysseliss(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. EHTY:n ja Turkin sekakomitean puolesta Salvatore SALERNO Puheenjohtaja


title: PREGUNTA ESCRITA n. 328/99 del Alexander FALCONER EU:n tietopalvelukustannukset

eurovoc_concepts:
European Union
dissemination of information
draft budget
information network
information policy
library
operating cost
project management

text: 21. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 370/29 (1999/C 370/037) PREGUNTA ESCRITA E-0327/99 de Alexander Falconer (PSE) a la Comisión (23 de febrero de 1999) Asunto: Coste de los servicios de información de la UE ¿Cuál es el coste anual y total, desde su creación incluyendo las horas de trabajo del personal, investigación, el desarrollo, la promoción, formación, EUROLIB, BREL, CASE, ECHO y EURONET) ¿Qué coste tiene cada uno de ellos para la UE? la la la programación, el hardware (distribuidores y usuarios), los desplazamientos y los gastos generales de los siguientes proyectos de información: Respuesta del Comisario Oreja en nombre de la Comisión (7 de mayo de 1999) EUROLIB es la agrupación de las bibliotecas institucionales europeas, creada a iniciativa del Secretario General del Parlamento en 1988. La participación en sus reuniones y su trabajo nunca ha sido cuantificado a través de asignaciones presupuestarias o de gasto específicas puesto que éstos se incluyen en los costes de funcionamiento generales de las instituciones participantes. La Comisión y las otras instituciones conside- ran que, particularmente en un momento de rápido cambio en el mundo de las bibliotecas, el actual ritmo semestral de reuniones entre colegas profesionales aporta un valor añadido importante a su trabajo, por ejemplo mediante la puesta en marcha de páginas EUROLIB en el sitio interinstitucional EUROPA de Internet. Intentar aislar de una manera significativa el componente específico de EUROLIB en el trabajo del personal de 18 bibliotecas, incluida la del Parlamento, que cubrió la función de secretaría de EUROLIB entre 1988 y 1994, es prácticamente imposible. La BREL (Biblioteca de Investigación sobre Temas Europeos de Luxemburgo) es responsabilidad del Parlamento y de la Biblioteca Nacional de Luxemburgo. ECHO (Tratamiento Electrónico de Casos en Oficinas) es un proyecto RACE y Euronett (que evalúa las respuestas del usuario a las nuevas tecnologías europeas de transporte) y fue un proyecto DRIVE 1, que se desarrolló entre 1980 y 1984. Un desglose detallado del gasto para cada proyecto se envía a Su Señoría y a la Secretaría del Parlamento. La Comisión no tiene conocimiento de que las siglas CASE identifiquen a ningún proyecto europeo de información. (1999/C 370/038) PREGUNTA ESCRITA E-0328/99 de Alexander Falconer (PSE) a la Comisión (23 de febrero de 1999) Asunto: Costes de los servicios de información de la UE ¿Cuál es el coste anual y total desde su creación, la investigación, el desarrollo, la la programación, el hardware (distribuidores y usuarios), los desplazamientos y los gastos generales, de otros proyectos de información de la UE formación, relacionados con CCN, ISBN, ISSN, JANET y SALBIN, y cuáles son los proyectos que han obtenido financiación de la UE? incluyendo las horas de trabajo del personal, la promoción, Respuesta del Comisario Oreja en nombre de la Comisión (7 de mayo de 1999) La Comisión no reconoce ninguna las sigla citadas por Su Señoría como correspondientes a proyectos europeos de información. El ISBN y el ISSN parecen ser competencias de la UNESCO, y JANET y SALBIN serían redes con base en el Reino Unido


title: WRITTEN QUESTION No. 344/99 by Ursula SCHLEICHER Environmental protection in respect of specific products

eurovoc_concepts:
environmental protection
exchange of information
impact study
interinstitutional relations
pollutant
product life

text: C 325/108 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 Komissio on lähettänyt Italian viranomaisille kirjallisen pyynnön toimittaa lisätietoja ja aikoo toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan. On kuitenkin syytä mainita, ettei jäsenvaltioiden ole välttämättä tehtävä ympäristövaikutusten arviointia liitteeseen II kuuluvista hankkeista. (Jäsenvaltioiden on kuitenkin tehtävä alustava arvio ja päätettävä, onko tällaisista hankkeista tarpeen tehdä ympäristövaikutusten arviointi. ) Lisäksi jäsenvaltioita ei voida velvoittaa tekemään hankkeesta direktiivin 85/337/ETY mukaista ympäristövaikutusten arviointia, jos hanke on hyvin varhaisessa vaiheessa. Näyttäisi siltä, että hankkeelle ei ole myönnetty rakennerahaston tukea. (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985. (1999/C 325/148) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0344/99 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: Tuotekohtainen ympäristönsuojelu Euroopan komission pääosasto XI on kuuleman mukaan teetättänyt tutkimuksen tuotekohtaisen ympäris- tönsuojelun alalla käytettävissä olevista välineistä. Tutkimuksen johtopäätökseksi saatiin se, että olisi luotava kokonaisvaltainen tuotepolitiikka, joka ottaisi huomioon tuotteen koko elinkaaren. 1. Tukeeko Euroopan komissio tätä johtopäätöstä? 2. Mitä muita johtopäätöksiä Euroopan komissio aikoo vetää tästä tutkimuksesta muun ympäristönsuoje- lua koskevan lainsäädännön varalle? 3. 4. Onko tämän tutkimuksen pohjalta jo tehty konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia? Onko tutkimuksesta olemassa tiivistelmää, johon Euroopan parlamentti voisi tutustua? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1999) Komissio tukee päätelmää, 1. tuotteiden koko elinkaari. jonka mukaan integroidussa tuotepolitiikassa olisi otettava huomioon Integroidusta tuotepolitiikasta keskustellaan edelleen eikä lopullisia päätelmiä ole vielä tehty. Komissio 2. järjesti aiheesta työpajan joulukuussa 1998, ja siitä keskustellaan ympäristöministerien epävirallisessa kokouksessa Weimarissa 7. 39. toukokuuta 1999. Komission on tarkoitus esitellä integroitua tuotepolitiikkaa käsittelevä vihreä kirja kesän jälkeen. 3. Lainsäädäntöön liittyviä aloitteita ei vielä ole tehty. Tutkimuksen tiivistelmä lähetetään välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsih- 4. teeristölle. (1999/C 325/149) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0347/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: Kreikan postilaitoksen uudistaminen Vastauksessaan (11. 6. 1998) Kreikan postilaitoksen (ELTA) uudistamista koskevaan kysymykseeni E-1370/98 komissio ilmoitti, että toimintaohjelman ”posti” toteuttaminen aloitetaan lähiaikoina (toukokuun lopussa 1998)


title: WRITTEN QUESTION No. 349/99 by María SORNOSA MARTÍNEZ Pego- Oliva marshland

eurovoc_concepts:
EU financing
Spain
bird
degradation of the environment
humid zone
protection of animal life
protection of plant life
report
stagnant water

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/97 (1999/C 341/136) SKRIFTLIG FRÅGA E-0345/99 från Paul Rübig (PPE) till kommissionen (23 februari 1999) Angående: Diskriminerande färjebiljettpriser tillämpade av offentligrättsliga bolag Frågeställaren tackar för kommissionens svar på den muntliga frågan H-1068/98 (1) vid sammanträdet i kammaren den 15 december 1998 och genom skrivelse (nr 0207) av den 1 februari 1999. Han delar kommissionens uppfattning om att privaträttsliga företag utan marknadsdominerande ställning bryter mot EU:s lagstiftning. Kommissionen ombeds klargöra ytterligare två aspekter: 1. Finns det i detta konkreta fall inte också betänkligheter vad gäller överenskommelser som bryter mot artikel 85? 2. Hur skulle sakförhållandet förändras om ett offentligrättsligt bolag bedrev färjetrafik? Måste detta företag i så fall registreras som offentligrättsligt bolag? (1) Europaparlamentets förhandlingar (december 1998). Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (31 mars 1999) För att undvika missförstånd bör det påpekas att kommissionen i det skriftliga svar som parlamentsledamoten refererar till, meddelar att den inte anser att ett privat företag utan dominerande ställning på marknaden har brutit mot gemenskapens konkurrensregler. Vad beträffar artikel 85 i EG-fördraget, har kommissionen inte några belägg för att det förekommer 1. några horisontella avtal mellan företagen. 2. Offentliga företag är precis som andra företag skyldiga att hålla sig till gemenskapens konkurrenslag- stiftning. I artikel 90 i EG-fördraget anges att medlemsstaterna beträffande offentliga företag inte ska vidta och inte heller bibehålla någon åtgärd som strider mot konkurrensreglerna, förutom av skäl som anges i artikel 90. 2. I detta fall förefaller det inte som om det föreligger något brott mot konkurrensreglerna av ett privat företag och situationen skulle inte vara annorlunda om färjetrafiken drevs av ett offentligt företag. Det färjebolag som parlamentsledamoten refererar till i detta fall är ett privat företag som varken ägs eller kontrolleras av offentliga myndigheter. Det är därför inte något offentligt företag. (1999/C 341/137) SKRIFTLIG FRÅGA E-0349/99 från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen (23 februari 1999) Angående: Marjal de Pego-Oliva I november 1998 förklarade Europeiska kommissionen som svar på en skriftlig fråga (E-3006/98) (1) att den inte anser att gemenskapslagstiftningen överträtts i det fall som tidigare beskrivits rörande de övergrepp på miljön som sker i Marjal de Pego-Oliva (Valencia). Kommissionen sade att de spanska myndigheterna hade vidtagit rättsliga och administrativa åtgärder för att sätta stopp för förstöringen av området, som är en av de viktigaste våtmarkerna i Spanien. Under föregående år och under loppet av de förfaranden som de spanska myndigheterna hänvisar till har emellertid områdets miljösituation allvarligt förvärrats utan att de behöriga myndigheterna ingripit för att förhindra detta. Enligt en studie som genomförts av experter från universitetet i Alicante beräknas kostnaderna för de skador som redan orsakats i området uppgå till 1 500 miljoner. I en rapport från nationalparksstyrelsen konstateras det att hälften av alla fågelarter som häckar i Marjal de Pego-Oliva har försvunnit eller har minskat i antal till hälften. Förutom hoten mot fåglarna i parken har andra övergrepp på miljön förekommit under det gångna året, såsom fiskdöd orsakad av de turbiner som avleder vatten, utsläpp av pesticider från jordbruket, boskapsdöd till följd av förgiftat vatten, växande sophögar i de provisoriska jordbrukarbosättningarna, sänkt


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 455/99 af Carlo RIPA DI MEANA Højkapacitetsjernbaneforbindelsen Lyon-Torino-Milano- Venezia-Trieste

eurovoc_concepts:
Hungary
Slovenia
combined transport
enlargement of the Union
environmental protection
high-speed transport
impact study
rail transport
trans-European network
transport network

text: C 348/74 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 3. 12. 1999 På trods af disse ugunstige forhold fortsætter Kommissionen sine bestræbelser på at få gennemført international disciplin i denne sektor. I mellemtiden er Kommissionen rede til at behandle alle antisubven- tionsklager fra den europæiske skibsbygningsindustri eller overveje anvendelsen af alle andre handelspolitiske instrumenter i forbindelse med illoyal handelspraksis, hvis den modtager tilstrækkelige beviser. (1) (2) EFT C 304 af 2. 10. 1998. EFT C 341 af 29. 11. 1999, s. 77. (1999/C 348/092) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0454/99 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (5. marts 1999) Om: Opførelse af anlæg til behandling af fast affald i Meia Serra på Madeira Der er udarbejdet en plan for opførelse et nyt anlæg til behandling af fast affald i den autonome region Madeira, nærmere bestemt i Meia Serra, Camacha sogn, Santa Cruz kommune. Godkendelsen af ovennævnte projekt afhænger selvfølgelig af resultaterne af en uafhængig og troværdig miljøvurderingsundersøgelse. Vil Kommissionen på baggrund heraf oplyse følgende: 1. Har projektet været genstand for en ansøgning om EU-medfinansiering? Hvornår? Har Kommissionen i bekræftende fald allerede truffet afgørelse om støtte til projektet? 2. Hvorledes agter Kommissionen at sikre, at den miljøvurderingsundersøgelse, som skal vedføjes som bilag til projektet, virkelig er uafhængig og troværdig, hvis den portugisiske regering i givet fald allerede har indgivet ansøgning om støtte? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (19. april 1999) I maj 1996 ansøgte de portugisiske myndigheder Kommissionen om støtte fra Samhørighedsfonden til medfinansiering af et projekt om behandling af fast affald på Madeira. Den tilhørende miljøvurdering, der blev fremsendt af de portugisiske myndigheder i januar 1999, vil blive behandlet af Kommissionen, så snart den har modtaget rapporten om den offentlige høring og en af miljømyndighederne godkendt udtalelse fra det udvalg, der undersøger vurderingen. Da projektet er under behandling, er Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt i stand til at give flere oplysninger. (1999/C 348/093) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0455/99 af Carlo Ripa di Meana (GUE/NGL) til Kommissionen (23. februar 1999) Om: Højkapacitetsjernbaneforbindelsen Lyon-Torino-Milano-Venezia-Trieste Som fastlagt på Det Europæiske Råd i Essen skal der anlægges en højkapacitetsjernbaneforbindelse på ruten Lyon-Torino-Milano-Venezia-Trieste. Projektet, der er et led i de transeuropæiske nets femte korridor, vil sikre forbindelsen med Slovenien og Ungarn, begge lande som har ansøgt om tiltrædelse af EU. Projektet omfatter også en udbygning af forbindelsen Venezia-Trieste, som vil indebære afgang fra en tunnel ved Ronchi Sud, gå gennem Regionen Carso ved Gorizia og Monfalcone = herunder området ved den lille sø, Lago delle Mucille, og det vigtige miljøbeskyttelsesområde ved søen Lago di Pietrarosso = og derefter videre gennem Regionen Carso, hvor forbindelsen i retning mod Trieste vil gennemskære andre steder af utvivlsom værdi. Alle disse arbejder vil kunne medføre annullering af EU-støtte, der som led i Konver II-programmet er afsat til forbedring af miljøet, turismen og håndværksfagene i området omkring Lago di Pietrarossa, og projektet som helhed vil


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 327/99 dell'on. Alexander FALCONER Costi dei servizi di informazione dell'UE

text: 21. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 370/29 (1999/C 370/037) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0327/99 di Alexander Falconer (PSE) alla Commissione (23 febbraio 1999) Oggetto: Costi dei servizi di informazione dell’UE A quanto ammontano i costi totali sin dal loro inizio, ivi inclusi il tempo impiegato dal personale, la ricerca, la formazione, i viaggi e e le spese generali per ciascuno dei seguenti progetti di informazione: EUROLIB, BREL, CASE, ECHO e EURONET? Quali sono i costi di ciascun progetto per l’Unione europea? lo hardware (di distributori e utenti), la programmazione, la promozione, lo sviluppo, Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (7 maggio 1999) In un mondo di rapidi cambiamenti per il settore editoriale, Eurolib è il gruppo che riunisce le biblioteche istituzionali europee e nasce nel 1988, per iniziativa del Segretariato generale del Parlamento europeo. I costi delle riunioni e dei lavori di olib non sono imputati a specifici stanziamenti o rubriche di bilancio, bensì rientrano nei costi di gestione generali delle singole istituzioni. la Commissione e le altre istituzioni ritengono che gli attuali contatti semestrali fra colleghi responsabili del settore possano conferire un notevole valore aggiunto ai rispettivi lavori, come è stato ad esempio il caso con la creazione delle pagine Eurolib sul sito Web interistituzionale del server Europa. Cercare di distinguere la specifica componente Eurolib nel lavoro del personale delle 18 biblioteche interessate, compresa quella del Parlamento, che ha assicurato la segreteria di Eurolib dal 1988 al 1994, è impresa praticamente impossibile. BREL (Biblioteca di ricerca europea del Luxembourg) dipende dal Parlamento e dalla biblioteca nazionale del Lussemburgo. ECHO (Electronic case handling in offices) è un progetto RACE mentre Euronett (Evaluating user responses on new European transport technologies) è un progetto DRIVE 1 che è stato operativo dal 1980 al 1984. Una copia delle spese dettagliate di ciascun progetto viene trasmessa all’onorevole parlamentare e al Segretariato del Parlamento. La Commissione non riconosce nell’acronimo CASE nessun progetto europeo d’informazione. (1999/C 370/038) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0328/99 di Alexander Falconer (PSE) alla Commissione (23 febbraio 1999) Oggetto: Costi e servizi di informazione dell’UE Quali sono i costi annui e i costi totali dell’Unione europea sin dal loro inizio, inclusi il tempo impiegato le la programmazione, dal personale, promozioni, informazione dell’Unione i viaggi e le spese generali di altri progetti di attinenti al seguente elenco: CCN, ISBN, ISSN, JANET e SALBIN, specificando i singoli progetti finanziati? lo hardware (distributori e utenti), la ricerca, la formazione, lo spviluppo, Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (7 maggio 1999) La Commissione non riconosce nessuno degli acronimi citati dall’onorevole parlamentare come identifi- canti dei progetti di informazione europei. I progetti ISBN e ISSN sembrano essere di competenza dell’UNESCO mentre JANET e SALBIN sembrano riferirsi a reti con sede nel Regno Unito


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 349/99 dell'on. María SORNOSA MARTÍNEZ Palude di Pego-Oliva

text: 29. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 341/97 (1999/C 341/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0345/99 di Paul Rübig (PPE) alla Commissione (23 febbraio 1999) Oggetto: Discriminazioni nelle tariffe per i traghetti applicate da imprese pubbliche L’interrogante ringrazia sentitamente il membro competente della Commissione per la risposta all’interroga- zione H-1068/98 (1) fornita in occasione della seduta del 15 dicembre 1998, nonché nella lettera (n. 0207) in data 1o febbraio 1999. La Commissione condivide il parere sulla violazione del diritto comunitario da parte di imprese private senza posizione dominante sul mercato. Si chiedono ora ulteriori chiarimenti su due altri aspetti: 1. Non sorgono nella fattispecie perplessità anche per quanto riguarda accordi che violano l’articolo 85? 2. In che modo cambierebbe la situazione nel caso in cui sia un’impresa pubblica gestire un servizio traghetti? In tal caso il gestore in questione deve essere classificato come impresa pubblica? (1) Discussioni del Parlamento europeo (dicembre 1998). Risposta data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (31 marzo 1999) Onde evitare malintesi, occorre sottolineare che nella risposta e nella lettera citate dall’onorevole parlamentare la Commissione ha precisato di non ritenere vi sia stata un’infrazione delle norme comunitarie sulla concorrenza da parte di un’impresa privata che non gode di una posizione dominante sul mercato. Per quanto concerne l’articolo 85 del trattato CE, la Commissione non ha prove dell’esistenza di un 1. accordo orizzontale di cartello tra gli operatori. Le imprese pubbliche, come le altre imprese, sono tenute a rispettare le regole comunitarie sulla 2. concorrenza. A norma dell’articolo 90 del trattato CE, gli Stati membri non emanano né mantengono nei confronti delle imprese pubbliche alcuna misura contraria alle norme in materia di concorrenza, eccezion fatta per i motivi previsti al paragrafo 2 dello stesso articolo. Nella fattispecie non sembra trattarsi di un’infrazione del diritto comunitario da parte di un’impresa privata e la situazione non cambierebbe se il servizio traghetti fosse gestito da un’impresa pubblica. Nel caso in questione, la società di traghetti a cui si riferisce l’onorevole parlamentare è una società privata, che non è di proprietà né è controllata da enti pubblici. Non si tratta pertanto di un’impresa pubblica. (1999/C 341/137) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0349/99 di María Sornosa Martínez (PSE) alla Commissione (23 febbraio 1999) Oggetto: Palude di Pego-Oliva Nel novembre 1998 la Commissione ha dichiarato, in una risposta scritta (E-3006/98) (1), che riteneva di non ravvisare alcuna inadempienza al diritto comunitario nel caso sollevato precedentemente in relazione ai danni ambientali arrecati nella palude di Pego-Oliva (Valencia). La Commissione ha affermato che le autorità spagnole hanno adottato misure giuridiche e amministrative per porre termine al degrado del sito, una delle più importanti zone umide della Spagna. Tuttavia, durante l’anno scorso e durante i processi che secondo le autorità spagnole sono stati effettuati, la situazione ambientale della palude ha subito un considerevole degrado e non sono stati compiuti interventi per porvi rimedio. Esiste uno studio effettuato dagli esperti dell’università di Alicante in cui sono stati calcolati a 1. 500 milioni i danni finora provocati all’ambiente di tale palude. È stata inoltre elaborata una relazione da parte della Dirección General del Parque Natural in cui si constata che una metà delle specie di uccelli che nidificano nella palude è scomparsa e che le popolazioni si sono ridotte della metà. Oltre ai pericoli che corrono gli uccelli del parco possiamo citare altre aggressioni ambientali verificatesi lo scorso anno come la morte di pesci provocata dalle turbine di estrazione dell’acqua, gli scarichi di antiparassitari dell’agricoltura, la morte degli animali domestici che hanno bevuto acqua contaminata, l’accumulo di rifiuti prodotti da nuclei


title: WRITTEN QUESTION No. 342/99 by Nelly MAES European Commission complaint against Belgium for failure to comply with the directive on waste incineration

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: 29. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 341/95 (1999/C 341/133) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0341/99 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin tekemistä myönnytyksistä johtuva kilpailun lisääntyminen tuontiriisialalla Yhteinen markkinajärjestely on osoittautunut riittämättömäksi markkinoiden ohjauksen tehokkaan toimi- vuuden ja markkinoiden hallinnan varmistamisessa. Siinä ei ole otettu riittävästi huomioon pinta-alojen ja tuotannon kasvua, kulutuksen huomattavaa vakautta sekä Euroopan unionin lukuisista myönnytyksistä kolmansille maille ja Gatt-neuvottelujen tuloksista johtuvaa lisääntynyttä kilpailua tuontiriisialalla. Markkinointivuosina 1996/1997 ja 1997/1998 on koettu todellisia kriisitilanteita, kun Euroopan unionia koskevat pinta-alat ovat ylittänet 420 000 hehtaaria, mikä on kuitenkin vähemmän kuin taattu enimmäis- pinta-ala. Tämä on johtanut tuotantohintojen voimakkaaseen laskuun ja huomattavien riisimäärien vetämi- seen markkinoilta. Ongelman vakavuus edellyttää luultavasti asetuksen 3072/95 (1) muuttamista, mutta tämän on kuitenkin ehdottomasti tapahduttava vasta seuraavien kansainvälistä kauppaa koskevien neuvottelujen (WTO-sopimuk- set) jälkeen ja ottamalla huomioon Agenda 2000:n vaikutukset erityisesti vilja-alalla. Aikooko komissio ryhtyä toimiin tutkiakseen, onko mahdollista siirtää huomattava osa pinta-alasta (vähintään 50 000 hehtaaria) paikallisilta lajikkeilta maailmanlaajuisesti viljeltäville lajikkeille, onko mahdollista erottaa tasaustukea maailmanlaajuisesti viljeltävän riisin ja paikallisen riisin välillä ja onko mahdollista laskea maailmanlaajuisesti viljeltävän riisin markkinahintaa siten, että se vastaa tasaustuen kasvua, alentamatta kuitenkaan interventiohintaa? (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1999) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, riisimarkkinat ovat olleet epätasapainossa markkinointivuodesta 1996/1997. Tämä on johtanut merkittävään interventiovarastointiin. Komission arvion mukaan tarvitaan aloitteita riisin tarjonnan ja kysynnän tasapainottamiseksi yhteisössä. Komissio tarkastelee lukuisia vaihtoehtoja, ja parlamentin jäsenen mainitsemaa vaihtoehtoa tutkitaan parhaillaan huolellisesti sen kannalta, miten se sopii yhteen kansainvälisten sopimusten kanssa. Tutkimuksessa selvitetään myös ehdotettujen toimenpiteiden mahdollista vaikutusta yhteisön markkinoihin. (1999/C 341/134) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0342/99 esittäjä(t): Nelly Maes (ARE) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: Euroopan komission Belgiaa vastaan nostama kanne jätteidenpolttoa koskevan direktiivin noudatta- matta jättämisestä Voiko komissio ilmoittaa, missä määrin se pitää flaaminkielisen alueen jätteidenpolttouuneja koskevaa lainsäädäntöä riittämättömänä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 1999) Komissio on päättänyt antaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi, jotta tuomioistuin toteaisi, että yhdyskuntajätteiden uusien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemisestä 8. kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/369/ETY (1) ja yhdyskuntajätteiden olemassa olevien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemisestä 21. kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/429/ ETY (2) on saatettu epätäydellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä