title: Förslag till rådets förordning (EG) om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna

eurovoc_concepts:
developing countries
forest
forest conservation
sustainable development
tropical forest

text: 29. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 87/97 F(cid:246)rslag till r(cid:229)dets f(cid:246)rordning om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja bevarande och h(cid:229)llbar f(cid:246)rvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsl(cid:228)nderna (1999/C 87/03) KOM(1999) 41 slutlig — 99/0015 (SYN) (Framlagt av kommissionen den 3 februari 1999) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:138)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:214)RORDNING med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artiklarna 130s och 130w i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommit- te´ns yttrande, enlighet med det i artikel 189c i f(cid:246)rdraget, och f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. Skogar har en m(cid:228)ngd olika funktioner och v(cid:228)r- den f(cid:246)r m(cid:228)nskligheten och kan medverka till att gemenskapens m(cid:229)l f(cid:246)r utveckling och milj(cid:246) upp- n(cid:229)s, d(cid:228)ribland minskad fattigdom, h(cid:229)llbar eko- nomisk och social utveckling och milj(cid:246)skydd. 2. Europaparlamentet resolutioner uttryckt sin oro (cid:246)ver f(cid:246)rst(cid:246)relsen av skogar och f(cid:246)ljderna av detta f(cid:246)r skogsbefolkningarna. flera har i 3. Som svar p(cid:229) den uppmaning som Europaparla- mentet framf(cid:246)rde i sin resolution om Europeiska unionens skogsbruksstrategi (1) antog kommissio- nen ”…” ett meddelande ”…” i vilket det fast- st(cid:228)lls en strategi f(cid:246)r gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder i syfte att fr(cid:228)mja bevarande och h(cid:229)llbar f(cid:246)rvaltning av skogar i utvecklingsl(cid:228)nderna. 4. M(cid:229)len med denna strategi skall uppn(cid:229)s inom ramen f(cid:246)r det bredare gemenskapsm(cid:229)let att fr(cid:228)mja bevarande och h(cid:229)llbart nyttjande av sko- gar, oavsett geografiskt omr(cid:229)de eller klimatzon. 5. Gemenskapen och dess medlemsstater (cid:228)r signa- t(cid:228)rstater till Rio-deklarationen och handlingspro- grammet Agenda 21 och har (cid:229)tagit sig att f(cid:246)lja Ungass resolution om det fortsatta genomf(cid:246)ran- det av Agenda 21. 6. Gemenskapen och dess medlemsstater (cid:228)r med- lemmar i WTO och parter i de multilaterala mil- j(cid:246)avtalen, framf(cid:246)r allt i konventionen om bio- logisk m(cid:229)ngfald, ramkonventionen om klimatf(cid:246)r- (cid:228)ndring och konventionen f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av (cid:246)kenspridning. De har d(cid:228)rmed (cid:229)tagit sig att beakta det gemensamma men olikartade ansvar som parterna i industril(cid:228)nderna respektive i utvecklingsl(cid:228)nderna har inom detta omr(cid:229)de. 7. F(cid:246)renta nationernas generalf(cid:246)rsamling antog i samband med sin s(cid:228)rskilda session 1997 de f(cid:246)r- slag till (cid:229)tg(cid:228)rder som utarbetats av den mellan- statliga skogspanelen (IPF). Gemenskapen och dess medlemsstater (cid:228)r fast beslutna att genom- f(cid:246)ra dessa f(cid:246)rslag. 8. I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 3062/95 av den 20 december 1995 om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r tropisk skog (2) fastst(cid:228)lls ramarna f(cid:246)r gemenskapens bist(cid:229)nd p(cid:229) detta omr(cid:229)de. F(cid:246)rordning (EG) nr 3062/95 g(cid:228)ller fram till och med den 31 december 1999. Den erfarenhet som har vunnits vid till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rordning (EG) nr 3062/95 b(cid:246)r beaktas i den h(cid:228)r f(cid:246)rordningen. 9. R(cid:229)det i erk(cid:228)nde resolution den sin 30 november 1998 skogsbefolkningarnas roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:246)rvalta milj(cid:246)n, s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till bevarandet och det h(cid:229)llbara nyttjandet av skogar i utvecklingsl(cid:228)nderna. av 10. De finansieringsinstrument som gemenskapen f(cid:246)rfogar (cid:246)ver f(cid:246)r att st(cid:246)dja bevarande och h(cid:229)ll- bar utveckling av skogar skulle med f(cid:246)rdel kunna kompletteras. (1) EGT C 55, 24. 2. 1997, s. 22. (2) EGT L 327, 30. 12. 1995, s. 9. C 87/98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 3. 1999 11. Best(cid:228)mmelser b(cid:246)r antas f(cid:246)r att finansiera de (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i denna f(cid:246)rordning. 12. Genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser b(cid:246)r fastst(cid:228)llas, s(cid:228)r- skilt med avseende p(cid:229) vilken form (cid:229)tg(cid:228)rderna skall ha, vilka som skall f(cid:229) bist(cid:229)nd och vilket beslutsf(cid:246)rfarande som skall till(cid:228)mpas. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. 4. h(cid:229)llbar utveckling: f(cid:246)rb(cid:228)ttring av de ber(cid:246)rda befolkningarnas levnadsniv(cid:229) och v(cid:228)lf(cid:228)rd inom de gr(cid:228)nser som s(cid:228)tts av ekosystemens kapacitet, genom bevarande av naturtillg(cid:229)ngarna och deras biologiska m(cid:229)ngfald till nytta f(cid:246)r nu levande och kommande generationer, 5. skogsbefolkning: ursprungsbefolkningar som bor i skogen eller som g(cid:246)r anspr(cid:229)k p(cid:229) den som sin livs- milj(cid:246) eller befolkningar som bor i eller n(cid:228)ra skogen och som traditionellt (cid:228)r direkt och i betydande omfattning beroende av denna. Artikel 1 Artikel 3 Gemenskapen skall ge ekonomiskt bist(cid:229)nd och bidra med teknisk sakkunskap f(cid:246)r att fr(cid:228)mja bevarandet och den h(cid:229)llbara f(cid:246)rvaltningen av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsl(cid:228)nder, s(cid:229) att s(cid:229)v(cid:228)l de eko- nomiska och sociala krav som de milj(cid:246)krav som st(cid:228)lls p(cid:229) skogarna p(cid:229) lokal, nationell och internationell niv(cid:229) uppfylls. (cid:138)tg(cid:228)rder som skall genomf(cid:246)ras enligt den h(cid:228)r f(cid:246)rord- ningen skall ha som syfte att — ge skogsfr(cid:229)gorna (cid:246)kad tyngd i den nationella poli- tiken och att i utvecklingsplaneringen integrera fr(cid:229)- gor som (cid:228)r specifika f(cid:246)r skogen, Det ekonomiska bist(cid:229)nd och den tekniska sakkunska- pen skall komplettera och f(cid:246)rst(cid:228)rka det bist(cid:229)nd som ges enligt andra instrument f(cid:246)r utvecklingssamarbete. — fr(cid:228)mja produktionen och nyttjandet av tr(cid:228) och icke tr(cid:228)baserade skogsprodukter som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n h(cid:229)ll- bart f(cid:246)rvaltade resurser, Artikel 2 — bidra till en fullgod v(cid:228)rdering av de resurser och tj(cid:228)nster som skogarna erbjuder. I denna f(cid:246)rordning avses med 1. tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsl(cid:228)n- der: naturliga och delvis naturliga prim(cid:228)ra eller sekund(cid:228)ra skogsekosystem, slutna eller (cid:246)ppna skogsformationer, i s(cid:229)v(cid:228)l torra som nederb(cid:246)rdsrika omr(cid:229)den. De omr(cid:229)den som ber(cid:246)rs (cid:228)r bel(cid:228)gna i Afrika, V(cid:228)stindien och Stillahavsomr(cid:229)det, Medel- havsl(cid:228)nderna och l(cid:228)nderna i Latinamerika och Asien, 2. bevarande: alla (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att bevara och (cid:229)terst(cid:228)lla skogar, s(cid:228)rskilt s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r avsedda att skydda eller (cid:229)terskapa den bio- logiska m(cid:229)ngfalden och skogsekosystemens ekolo- giska funktioner samtidigt som deras nuvarande och framtida v(cid:228)rde f(cid:246)r m(cid:228)nskligheten, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r skogsbefolkningarna, i m(cid:246)jligaste m(cid:229)n bevaras, 3. h(cid:229)llbar skogsf(cid:246)rvaltning: f(cid:246)rvaltning och nyttjande av skogar och skogbevuxen mark p(cid:229) ett s(cid:228)tt och med en intensitet som g(cid:246)r att de bevarar sin bio- f(cid:246)rm(cid:229)ga till (cid:229)ter- logiska m(cid:229)ngfald, avkastning, v(cid:228)xt, livskraft och kapacitet att nu och i framtiden fullg(cid:246)ra och ekologiska, sociala funktioner p(cid:229) lokal, nationell och global niv(cid:229), utan att skada andra ekosystem, ekonomiska viktiga Artikel 4 1. Vid tillhandah(cid:229)llandet av ekonomiskt bist(cid:229)nd och teknisk sakkunskap i syfte att uppn(cid:229) de m(cid:229)l som fastst(cid:228)lls i artikel 3 skall gemenskapen s(cid:228)rskilt beakta att f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:228)mjas: a) Utveckling av l(cid:228)mpliga nationella och internatio- nella ramar f(cid:246)r skogspolitiken p(cid:229) grundval av rea- listisk v(cid:228)rdering av skogen, innefattande bland annat s(cid:229)dana aspekter som planering av mark- anv(cid:228)ndning, handel p(cid:229) j(cid:228)mlika villkor med h(cid:229)ll- r(cid:228)ttsliga och bart producerade skogsprodukter, skattem(cid:228)ssiga (cid:229)tg(cid:228)rder, institutionsbyggande, st(cid:246)d till den privata sektorn med beaktande samtidigt av den (cid:246)vriga politik p(cid:229) omr(cid:229)det som har kon- sekvenser skogar och skogsbefolkningarnas intressen och g(cid:228)ngse r(cid:228)ttigheter. f(cid:246)r b) Bevarande av skogar som har ett erk(cid:228)nt h(cid:246)gt eko- logiskt v(cid:228)rde och (cid:229)terst(cid:228)llande av skadade skogs- omr(cid:229)den som anses vara viktiga p(cid:229) grund av sina lokala och globala verkningar med avseende p(cid:229) t. ex. skydd av vattenupptagningsomr(cid:229)den, f(cid:246)re- byggande av jorderosion, klimatf(cid:246)r(cid:228)ndring och bevarande av den biologiska m(cid:229)ngfalden. 29. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 87/99 c) H(cid:229)llbar f(cid:246)rvaltning och h(cid:229)llbart nyttjande av sko- gar f(cid:246)r att n(cid:229) ekonomiska, sociala och milj(cid:246)m(cid:228)s- siga f(cid:246)rdelar, d(cid:228)ribland skogscertifiering och milj(cid:246)- m(cid:228)ssigt sund avverkning av timmer och tillvarata- gande av icke tr(cid:228)baserade skogsprodukter samt naturlig och aktiv (cid:229)terbeskogning. 4. (cid:138)tg(cid:228)rder enligt denna f(cid:246)rordning skall genomf(cid:246)- ras p(cid:229) grundval av milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mningar och av sociala konsekvensbed(cid:246)mningar liksom av en ana- lys av finansiell och ekonomisk l(cid:246)nsamhet. Innan f(cid:246)rhandsinfor- skall (cid:229)tg(cid:228)rderna genomf(cid:246)rs mation l(cid:228)mnas till skogsbefolkningarna och (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:229)r genomf(cid:246)ras endast om dessa st(cid:246)der (cid:229)tg(cid:228)rderna. relevant d) H(cid:229)llbar skogsf(cid:246)rvaltning som (cid:228)r ekonomiskt l(cid:246)n- sam, genom effektivare nyttjande av skogsproduk- ter och tekniska f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av den sekund(cid:228)ra produktionen inom skogssektorn, s(cid:229)som bearbet- ning och saluf(cid:246)ring i sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag av tr(cid:228) och icke tr(cid:228)baserade skogsprodukter, genom h(cid:229)llbart nyttjande av tr(cid:228) som en energik(cid:228)lla samt genom utveckling av alternativa metoder inom jordbruket som kan ers(cid:228)tta dem som grundar sig p(cid:229) skogsr(cid:246)jning. e) Framtagande och f(cid:246)rvaltning av kunskap och information betr(cid:228)ffande skogens tj(cid:228)nster och pro- dukter f(cid:246)r att l(cid:228)gga en sund vetenskaplig grund som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att verkst(cid:228)lla prioriteringarna enligt punkterna a–d. 2. Prioriteringarna skall fastst(cid:228)llas i enlighet med — varje lands behov, s(cid:229) som de kommer till uttryck i regional och nationell utvecklings- och milj(cid:246)politik inom skogssektorn, med beaktande av nationella skogsprogram, och — gemenskapens m(cid:229)l f(cid:246)r samarbetet, s(cid:229) som dessa fastst(cid:228)llts i gemensamt utarbetade dokument om l(cid:228)nderspecifika strategier. De genomf(cid:246)rda (cid:229)tg(cid:228)rderna kommer att bed(cid:246)mas p(cid:229) grundval av s(cid:228)rskilda kvantitativa och kvalitativa indi- katorer som fastst(cid:228)lls i villkoren f(cid:246)r respektive (cid:229)tg(cid:228)rd. 5. (cid:138)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs enligt denna f(cid:246)rordning skall samordnas med och kan fungera som komple- ment till nationella och internationella program och (cid:229)tg(cid:228)rder avsedda att bevara och p(cid:229) ett h(cid:229)llbart s(cid:228)tt f(cid:246)rvalta skogar, s(cid:228)rskilt f(cid:246)rslag till (cid:229)tg(cid:228)rder som lagts fram inom ramen f(cid:246)r IPF eller IFF. (cid:138)tg(cid:228)rderna skall, n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt, genomf(cid:246)ras 6. av regionala organisationer eller inom ramen f(cid:246)r inter- nationella samarbetsprogram och ing(cid:229) i en global poli- tik som syftar till att bevara och p(cid:229) ett h(cid:229)llbart s(cid:228)tt f(cid:246)rvalta skogar. 7. (cid:138)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs enligt denna f(cid:246)rordning skall inriktas p(cid:229) pilotprojekt p(cid:229) omr(cid:229)det, nyskapande program, studier och forskning som (cid:228)r av s(cid:229)dant slag att de resultat som uppn(cid:229)s g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Europe- iska gemenskapen att utveckla, anpassa och genomf(cid:246)ra sin samarbetspolitik inom skogssektorn. 3. s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet skall (cid:228)gnas (cid:229)t att Artikel 5 — uppmuntra privat f(cid:246)retagsamhet inom bearbet- nings- och marknadsf(cid:246)ringskedjan f(cid:246)r skogspro- dukter, inom ramen f(cid:246)r en gemensam politik f(cid:246)r utveckling av den privata sektorn och med h(cid:228)nsyn tagen till befintliga sociala system och till den lokalt baserade ekonomiska verksamheten, — uppmuntra direkt deltagande av offentliga och pri- vata organisationer i utvecklingsl(cid:228)nderna, f(cid:246)r att garantera l(cid:228)mplig omfattning p(cid:229) insatserna och administrativa f(cid:246)rfaranden som (cid:228)r anpassade till lokal kapacitet, decentraliserade St(cid:246)dmottagare och samarbetspartner skall inte bara vara stater och regioner, utan ocks(cid:229) internationella regionala organisationer, organisationer, offentliga organ, traditionella och lokala sammanslutningar, privata akt(cid:246)rer och f(cid:246)retag, d(cid:228)ribland kooperativ och icke-statliga organisationer samt sammanslutningar som f(cid:246)retr(cid:228)der den lokala befolkningen. enheter, Artikel 6 — fr(cid:228)mja skogsbefolkningarnas deltagande i (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs enligt denna f(cid:246)rordning, — s(cid:228)kerst(cid:228)lla att alla f(cid:246)reslagna (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r socialt, ekonomiskt och milj(cid:246)m(cid:228)ssigt h(cid:229)llbara. finansiering kan t(cid:228)cka studier, 1. Gemenskapens tekniskt bist(cid:229)nd, utbildning och yrkesutbildning eller andra tj(cid:228)nster, leveranser och arbeten, g(cid:229)vobist(cid:229)nd i mindre omfattning liksom projektbed(cid:246)mning, revisio- ner, utv(cid:228)rderings- och kontrolluppdrag. C 87/100 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 3. 1999 Den kan t(cid:228)cka s(cid:229)v(cid:228)l investeringskostnader bundna till ett specifikt program eller projekt, med undantag av k(cid:246)p av fast egendom, som fasta utgifter (inbegripet kostnader f(cid:246)r administration, underh(cid:229)ll och drift). Den kan t(cid:228)cka kostnader f(cid:246)r tekniskt och administrativt bist(cid:229)nd, till f(cid:246)rdel f(cid:246)r kommissionen och mottagaren, r(cid:246)rande annan verksamhet (cid:228)n allm(cid:228)nna myndigheters permanenta uppgifter, bundna till identifikation, f(cid:246)r- beredelse, f(cid:246)rvaltande, kontroll, revision och kontroll av program och projekt. Med undantag av yreksutbildings-, utbildnings- och forskningsprogram kan dessa kostnader dock i allm(cid:228)n- het t(cid:228)ckas endast i inledningsfasen och i avtagande m(cid:229)n. 2. Ett bidrag fr(cid:229)n de partner som anges i artikel 5 skall efterstr(cid:228)vas f(cid:246)r varje samarbets(cid:229)tg(cid:228)rd. Storleken p(cid:229) detta bidrag skall vara beroende av dessa partners f(cid:246)rm(cid:229)ga och den ber(cid:246)rda (cid:229)tg(cid:228)rdens art. 3. Samfinansiering med andra bidragsgivare, s(cid:228)rskilt med medlemsstaterna och de ber(cid:246)rda internationella organisationerna kan efterstr(cid:228)vas. I dessa sammanhang skall koordinaton med andra givares (cid:229)tg(cid:228)rder ef- terstr(cid:228)vas. 4. N(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder skall vidtas f(cid:246)r att fram- h(cid:228)va gemenskapskarakt(cid:228)ren hos det st(cid:246)d som ges enligt denna f(cid:246)rordning. 5. F(cid:246)r att uppn(cid:229) f(cid:246)rdragets m(cid:229)l om sammanh(cid:229)ll- ning och komplementaritet och f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla opti- mal effektivitet f(cid:246)r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder som helhet kan kommissionen vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r sam- ordning, i synnerhet a) b) inr(cid:228)ttande av ett system f(cid:246)r systematiskt utbyte och analys av information om (cid:229)tg(cid:228)rder som finan- sieras av eller avses bli finansierade av gemenska- pen och medlemsstaterna, samordning p(cid:229) den plats d(cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rderna genom- f(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r regelbundna m(cid:246)ten och infor- mationsutbyten mellan kommissionens och med- lemsstaternas f(cid:246)retr(cid:228)dare i mottagarstaterna. 6. F(cid:246)r att uppn(cid:229) st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga verkan p(cid:229) global och nationell niv(cid:229) skall kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, ta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga initiativ f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla god samordning och n(cid:228)ra samarbete med mottagarl(cid:228)nderna, med givarna och med andra ber(cid:246)rda internationella organisationer, s(cid:228)rskilt dem som ing(cid:229)r i FN-systemet. Artikel 7 Ekonomiskt st(cid:246)d enligt denna f(cid:246)rordning skall ges som g(cid:229)vobist(cid:229)nd. Artikel 8 1. Kommissionen skall ansvara f(cid:246)r bed(cid:246)mning av, beslut om och f(cid:246)rvaltning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i denna f(cid:246)rordning enligt g(cid:228)llande budgetf(cid:246)rfaranden och andra g(cid:228)llande f(cid:246)rfaranden, s(cid:228)rskilt dem som f(cid:246)re- skrivs i budgetf(cid:246)rordningen f(cid:246)r Europeiska gemenska- pernas allm(cid:228)nna budget. 2. Om bidraget till en enskild (cid:229)tg(cid:228)rd som finansie- ras med st(cid:246)d av denna f(cid:246)rordning (cid:246)verstiger 2 miljoner euro per (cid:229)tg(cid:228)rd skall beslut fattas enligt det f(cid:246)rfarande som f(cid:246)reskrivs i artikel 9. 3. Kommissionen bemyndigas att, utan att dess- f(cid:246)rinnan h(cid:246)ra den kommitte´ som avses i artikel 9, godk(cid:228)nna de ytterligare (cid:229)taganden som kan beh(cid:246)vas f(cid:246)r att t(cid:228)cka f(cid:246)rv(cid:228)ntade eller faktiska (cid:246)verskridanden i samband med dessa (cid:229)tg(cid:228)rder, om (cid:246)verskridandet, eller det ytterligare behovet inte (cid:246)verstiger 20 % av det ursprungliga (cid:229)tagande som fastst(cid:228)lldes genom finansie- ringsbeslutet. I alla finansieringsavtal eller kontrakt som ing(cid:229)s 4. enligt denna f(cid:246)rordning skall f(cid:246)reskrivas att kommis- sionen och revisionsr(cid:228)tten kan utf(cid:246)ra kontroller p(cid:229) plats enligt de sedvanliga f(cid:246)rfaranden som kommissio- nen fastst(cid:228)ller inom ramen f(cid:246)r g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser, s(cid:228)rskilt best(cid:228)mmelserna i budgetf(cid:246)rordningen f(cid:246)r Europeiska gemenskapernas allm(cid:228)nna budget. 5. Om (cid:229)tg(cid:228)rderna omfattas av finansierings(cid:246)verens- kommelser mellan gemenskapen och mottagarlandet, skall i dessa f(cid:246)reskrivas att gemenskapen inte skall st(cid:229) f(cid:246)r betalningen av skatter, tullar och andra avgifter. 6. Deltagande i anbudsf(cid:246)rfaranden och i tilldelning av kontrakt skall vara (cid:246)ppet p(cid:229) lika villkor f(cid:246)r alla fysiska och juridiska personer i medlemsstaterna och mottagarlandet. Det kan utstr(cid:228)ckas till andra utveck- lingsl(cid:228)nder och, i s(cid:228)rskilt ber(cid:228)ttigade undantagsfall, till andra tredje l(cid:228)nder. 7. Varuleveranser skall h(cid:228)rr(cid:246)ra fr(cid:229)n medlemssta- terna, mottagarlandet eller andra utvecklingsl(cid:228)nder. Undantagsvis kan varuleveranser, n(cid:228)r omst(cid:228)ndighe- terna ber(cid:228)ttigar till det, h(cid:228)rr(cid:246)ra fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder. 29. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 87/101 8. S(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet skall (cid:228)gnas rats under (cid:229)ret och en utv(cid:228)rdering av hur denna f(cid:246)r- ordning genomf(cid:246)rts under (cid:229)ret. — str(cid:228)van att uppn(cid:229) l(cid:246)nsamhet och varaktig inverkan i samband med att projekten utformas, — klart definierade och (cid:246)vervakade m(cid:229)l och genom- f(cid:246)randeindikatorer f(cid:246)r samtliga projekt. Artikel 9 Kommissionen skall bitr(cid:228)das av den beh(cid:246)riga 1. geografiska kommitte´n f(cid:246)r utvecklingssamarbetet. Kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare skall f(cid:246)rel(cid:228)gga kom- 2. mitte´n ett f(cid:246)rslag till de (cid:229)tg(cid:228)rder som skall genomf(cid:246)- ras. Kommitte´n skall yttra sig (cid:246)ver f(cid:246)rslaget inom den tid som ordf(cid:246)randen best(cid:228)mmer med h(cid:228)nsyn till hur br(cid:229)dskande fr(cid:229)gan (cid:228)r, f(cid:246)rekommande fall genom omr(cid:246)stning. i Sammanfattningen skall i synnerhet inneh(cid:229)lla upplys- ningar om de finansierade projektens art och kvantitet och om de akt(cid:246)rer med vilka kontrakt har ing(cid:229)tts. I rapporten skall, f(cid:246)rekommande fall, ocks(cid:229) anges antalet externa utv(cid:228)rderingar som genomf(cid:246)rts betr(cid:228)f- fande s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder. i Kommissionen skall 2. regelbundet utv(cid:228)rdera de (cid:229)tg(cid:228)rder som gemenskapen finansierar f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla om de m(cid:229)l som st(cid:228)llts upp f(cid:246)r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har upp- n(cid:229)tts och f(cid:246)r att ange riktlinjer f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra fram- tida (cid:229)tg(cid:228)rders effektivitet. Kommissionen skall (cid:246)ver- l(cid:228)mna en sammanfattning av de utv(cid:228)rderingar som gjorts till den kommitte´ som avses i artikel 9, vilka denna kommitte´, vid behov, skall kunna granska. Utv(cid:228)rderingsrapporterna skall finnas tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r de medlemsstater som (cid:246)nskar ta del av dem. Yttrandet skall inf(cid:246)ras i protokollet. Dessutom har varje medlemsstat r(cid:228)tt att beg(cid:228)ra att dess st(cid:229)ndpunkt f(cid:246)rs in i protokollet. 3. Kommissionen skall senast en m(cid:229)nad efter det att den fattat sitt beslut informera medlemsstaterna om godk(cid:228)nda (cid:229)tg(cid:228)rder och projekt och ange belopp, art, mottagarland och ber(cid:246)rda parter. Kommissionen skall ta st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga h(cid:228)nsyn till kom- mitte´ns yttrande. Den skall informera kommitte´n om hur den har tagit h(cid:228)nsyn till detta yttrande. Artikel 10 Vid ett gemensamt m(cid:246)te med de kommitte´er som avses i artikel 9 skall en g(cid:229)ng om (cid:229)ret ett utbyte av (cid:229)sikter (cid:228)ga rum p(cid:229) grundval av en redovisning av kommissio- nens f(cid:246)retr(cid:228)dare av de allm(cid:228)nna riktlinjerna f(cid:246)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som skall genomf(cid:246)ras under det kommande (cid:229)ret. Artikel 11 1. Efter varje budget(cid:229)r skall kommissionen l(cid:228)gga fram en (cid:229)rsrapport f(cid:246)r Europaparlamentet och r(cid:229)det med en sammanfattning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som finansie- 4. Den finansieringsv(cid:228)gledning i vilken till(cid:228)mpliga riktlinjer och kriterier f(cid:246)r urvalet av projekt anges skall offentligg(cid:246)ras av kommissionen och av denna (cid:246)vers(cid:228)ndas till ber(cid:246)rda parter, inbegripet kommissio- nens delegationer i mottagarl(cid:228)nderna. Artikel 12 1. Denna f(cid:246)rordning tr(cid:228)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Fyra (cid:229)r efter denna f(cid:246)rordnings ikrafttr(cid:228)dande 2. skall kommissionen l(cid:228)gga fram en allm(cid:228)n utv(cid:228)rdering f(cid:246)r Europaparlamentet och r(cid:229)det av de (cid:229)tg(cid:228)rder som finansierats av gemenskapen enligt denna f(cid:246)rordning tillsammans med f(cid:246)rslag r(cid:246)rande dess fortsatta giltig- het. Denna f(cid:246)rordning (cid:228)r till alla delar bindande och direkt till(cid:228)mplig i alla medlemsstater


title: Verordening (EG) nr. 256/1999 van de Commissie van 3 februari 1999 tot vaststelling van de minimumverkoopprijzen voor rundvlees te koop aangeboden in het kader van de in Verordening (EG) nr. 123/1999 bedoelde openbare inschrijving

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price
sale
selling price

formats: html pdf print

text: 4. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 30/17 VERORDENING (EG) Nr. 256/1999 VAN DE COMMISSIE van 3 februari 1999 tot vaststelling van de minimumverkooppr¶zen voor rundvlees te koop aange- boden in het kader van de in Verordening (EG) nr. 123/1999 bedoelde openbare inschr¶ving DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 805/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector rundvlees (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1633/98 (2), en met name op artikel 7, lid 3, Overwegende dat een openbare inschr¶ving heeft plaats- gevonden voor de verkoop van bepaalde hoeveelheden rundvlees, vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 123/1999 van de Commissie (3); Overwegende dat krachtens artikel 9 van Verordening (EEG) nr. 2173/79 van de Commissie (4), laatstel¶k gew¶- zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2417/95 (5), de minimum- verkooppr¶zen van het vlees dat b¶ openbare inschr¶ving wordt verkocht, moeten worden vastgesteld met inachtne- ming van de ontvangen aanbiedingen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor rundvlees, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De minimumverkooppr¶zen van rundvlees voor de open- bare inschr¶ving voorzien in Verordening (EG) nr. 123/ 1999, waarvoor tot uiterl¶k 25 januari 1999 aanbiedingen konden worden ingediend, z¶n vastgesteld in de b¶lage b¶ deze verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 4 februari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 3 februari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 24. (2) PB L 210 van 28. 7. 1998, blz. 17. (3) PB L 16 van 21. 1. 1999, blz. 14. (4) PB L 251 van 5. 10. 1979, blz. 12. (5) PB L 248 van 14. 10. 1995, blz. 39. L 30/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 2. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — PAQAQTGLA — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — B(cid:246)LAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in EUR/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em euros por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) — 1 235 851 1 216


title: 1999/380/EY: Komission päätös, tehty 3 päivänä helmikuuta 1999, Saksan maksamista valtiontuista Spindelfabrik Hartha GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 326) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
control of State aid
small and medium-sized enterprises

text: L 145/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 6. 1999 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 3 päivänä helmikuuta 1999, Saksan maksamista valtiontuista Spindelfabrik Hartha GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 326) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/380/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on antanut niille, joiden etua asia koskee, edellä mainit- tujen artiklojen mukaisesti tilaisuuden esittää määräajassa huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY Saksa ilmoitti 25 päivänä marraskuuta 1996 päivätyllä kirjeellä EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuen myöntämisestä Spindelfabrik Hartha GmbH:lle (jäljempänä ’Hartha’). Komissio pyysi 13 päivänä joulukuuta 1996 ja 4 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka toimitettiin 29 päivänä tammikuuta 1997, 6 päivänä maaliskuuta 1997 ja 27 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyillä kirjeillä. Koska tuet oli myönnetty jo ennen niiden ilmoittamista, ne kirjattiin ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin numerolla NN 135/96. Heinäkuussa yksinkertaistetun konkurssimenettelyn (Gesamtvollstreckung) aloittamista. 1997 Hartha pyysi jestelmien valmistus käämikoneiden uudenaikaistaminen. sekä rengaskehruukoneiden ja Hartha myytiin 6 päivänä marraskuuta 1992 tehdyllä sopimuksella Frocatec Elektronik & Konstruktion Beteili- gungsgesellschaft mbH:lle (jäljempänä ’Frocatec’). Froca- tecin osakkeet ovat neljän henkilön omistuksessa ja yritys työllistää kuusi henkilöä. Frocatec on pienten ja keski- suurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 96/280/EY mukainen pk-yritys (2). Kaikista yksityistämisen yhtey- dessä myönnetyistä tuista vastasi Treuhand-järjestelmä, ja ne olivat kyseisen järjestelmän raja-arvojen sisällä. suosituksen komission annetun Vuosina 1989–1996 yritys on vähentänyt työntekijämää- räänsä 675:stä 173:een. Vuonna 1995 sen liikevaihto oli 18 miljoonaa Saksan markkaa. Se oli edellä mainitun suosi- tuksen mukainen pk-yritys. B Rakenneuudistuksen kuvaus Vuosina 1992–1994 Hartha kehittyi heikosta asemasta asemansa vakiinnuttaneeksi yritykseksi. Toimintavuonna 1995 tilanne vaikeutui kuitenkin uudelleen (3). Yrityksen oli useita kertoja pakko keskeyttää puuvillankorjuuko- neiden värttinöiden tuotanto. Komissio aloitti 30 päivänä heinäkuuta 1997 EY:n perus- tamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menet- telyn ja julkaisi asiasta jäsenvaltioille ja niille, joiden etua asia koskee, osoitetun ilmoituksen (1). Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -laitoksen (jäljempänä ’BvS’) johtokomitea hyväksyi raken- neuudistussuunnitelman 28 päivänä kesäkuuta 1996. Asiantuntijaelin arvioi Harthan kehityksen positiiviseksi. II TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS A Harthan kuvaus Harthan toimialaan kuuluu erilaisten värttinöiden, puuvil- lankorjuukoneiden värttinöiden, alavalssien ja kuorintajär- (1) EYVL C 224, 17. 7. 1998, s. 6. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi laativat yhdessä Harthalle telman. velkojat seuraavan rahoitussuunni- (2) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. (3) Tähän oli monia syitä: muun muassa 1 979 800 Saksan markan suuruiset velat samaan aikaan, kun sijoittajat ottivat yrityksen haltuunsa, suuren tilauksen menettäminen toiminta- vuonna syntynyt pakko itämarkkinoiden kadottua hankkia uusia markkinoita. 1995, 10. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 145/33 BvS BvS Sachsenin osavaltio Dresdner Bank Avustus (18. 9. 1996) 1 750 000 Saksan markkaa Laina Vuotuinen korko 5,75 % (1. 7. 1996–31. 12. 1999) 1 000 000 Saksan markkaa Osakkus kautta konsolidointirahaston 3 000 000 Saksan markkaa jonka Laina, takuuna on SAB:n (Sächsische Aufbaubank) myöntämä 50 prosentin täytetakaus 1 250 000 Saksan markkaa Kreissparkasse Döbeln Laina, takuuna on SAB:n myöntämä 50 prosentin täytetakaus jonka 1 250 000 Saksan markkaa Harthan johto Palkoista luopuminen 100 000 Saksan markkaa Harthan työntekijät Palkoista luopuminen 450 000 Saksan markkaa Harthan osakkaat Harthan henkilöstö Käteissijoitus Henkilöstölaina 250 000 Saksan markkaa 250 000 Saksan markkaa Yhteensä 9,3 milj. Saksan markkaa Ennen yhteisten rahoitustoimien ja rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen aloittamista Hartha sai 19 päivänä kesäkuuta 1996 maksukyvyttömyyden uhatessa yritystä Sächsische Aufbau- bankilta väliaikaisena toimenpiteenä yhden miljoonan Saksan markan korottoman lainan. Yritys maksoi lainan takaisin 1 päivänä marraskuuta 1996. Tammikuussa 1996 esitetyssä suunnitelmassa yrityksen tuloksen laskettiin muuttuvan positiivi- seksi vuodesta 1997 alkaen. C Muut toimenpiteet (jotka eivät liity suoraan rakenneuudistukseen) BvS BvS Osakkaat BvS:n takaaman lainan takaisin- maksu korkoineen (ks. 2. 1 kohta) 733 000 Saksan markkaa Saatavien siirtämisestä 30. 8. 1997 asti kertyvien voittojen maksun lykkää- minen, korko: diskonttokorko + 4 prosenttiyksikköä 250 000 Saksan markkaa Osakaslainan muuttaminen omaksi pääomaksi 3,5 milj. Saksan markkaa Määrältään 250 000 Saksan markan saatavien siirtämisestä kertyvien voittojen maksun lykkääminen ei ole valtion- tukea. BvS on toiminut yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti. Koska yrityksellä oli maksuvaikeuksia, saata- vien siirtäminen lisäsi tuolloin odotettavissa oleva kehitys huomioon ottaen takaisinmaksun onnistumisen todennä- köisyyttä. Korot olivat 4 prosenttiyksikköä korkeampia kuin markkinakorko. Määrältään 733 000 Saksan markan lainan takaisinmak- susta voidaan todeta, että takaus myönnettiin yksityistä- misen aikaan. Toimenpide perustui Treuhandin toimintaa joista oli ilmoitettu komissiolle ja koskeviin päätöksiin, jotka tämä oli hyväksynyt (1). Koska yritys oli lainan (1) Valtiontuet E 15/92. Tämän järjestelyn raja-arvoina ovat 1 500 työntekijää ja 150 miljoonan Saksan markan rahallinen sitoumus Treuhandanstaltille. Järjestely kattaa takauksen eikä siitä tarvitse ilmoittaa. myöntämisaikaan vaikeuksissa, oli syytä pelätä, että takaus oli yhtä kuin sen koko määrän suuruinen tuki; lähtökoh- tana voidaan siis pitää 100 prosentin tuki-intensiteettiä. Lainan takaisinmaksua ei voida näin ollen katsoa lisä- tueksi, koska koko laina oli jo arvioitu tueksi. D Tuotteet ja markkinat Tekstiilikoneiden tuotanto supistui yhteisössä vuonna 1993, mutta sen jälkeen kyseisten markkinoiden yleinen suuntaus on ollut jälleen nouseva. Tuotannon odotetaan kasvavan vuoteen 2000 asti. Noususuuntaukseen olisi varovasti, koska markkinat kuitenkin suhtauduttava L 145/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 6. 1999 ovat yhä erittäin riippuvaisia viennistä (1). Värttinämark- kinat näyttävät olleen heikot vuoden 1997 alussa, ja kysyntä laski voimakkaasti. Tätä heikentymistä ei tosin ole vielä todistettu kokonaismarkkinoiden analyysillä. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat vallitsevina tekstiiliko- neteollisuudessa. Ala on kansainvälistymässä sen kilpailu lisääntyy. Yksi pk-yritysten selviytymisstrate- gioista tässä tilanteessa on erikoistuminen. Värttinämark- kinat ovat pitkälle erikoistuneet. ja Puuvillankorjuukoneiden värttinöiden markkinoilla Hartha on ainoa yhteisössä toimiva toimittaja. Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, Harthan markkinaosuus värttinämarkkinoilla on melko vähäinen. Komission tietojen mukaan Harthan tuotantokapasiteetti oli värttinöiden osalta 930 000 kappaletta vuodessa, alavalssien osalta 240 000 kappaletta vuodessa ja puuvillankorjuukoneiden värttinöiden osalta 2 900 000 kappaletta vuodessa. käytettävissä olevien III ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET Komissiolle ei ole toimitettu menettelyn aloittamisen jälkeen huomautuksia niiltä, joiden etua asia koskee. IV SAKSAN HUOMAUTUKSET Saksa on toimittanut tätä asiaa koskevat huomautuksena 8 päivänä lokakuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. V TUEN ARVIOINTI Saksa ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoittamisvelvollisuuttaan. On siis ollut muodollisesti laitonta myöntää tukea, joka ei sisälly komissiolle ilmoitettuun ja tämän hyväksymään tukiohjelmaan. Jäljempänä tarkastellaan niiden soveltu- vuutta yhteismarkkinoille. A Rakenneuudistustuen määrä BvS:n suunnittelema tuki, joka sisälsi 1,75 miljoonan Saksan markan avustuksen ja yhden miljoonan Saksan markan lainan, ei sisälly mihinkään komissiolle ilmoitet- tuun ja tämän tutkimaan tukiohjelmaan. Siksi sen myön- täminen on laitonta. Sachsenin osavaltio sijoittaa yritykseen kolme miljoonaa Saksan markkaa, jotka myönnetään konsolidointirahas- tosta. Konsolidointirahastosta on ilmoitettu komissiolle, tämän tukiohjelman (2). Ohjelman joka on hyväksynyt hyväksymistä koskevassa päätöksessä tuen myöntämiselle jonka mukaan kyseisen yrityksen on asetettu ehto, tehty rakenneuudistus- kannattavuuden palauttamiseksi otettava on Lisäksi toteutettava. on suunnitelma (1) Katso Panorama of EU industry 1997, 13 luku, s. 54. (2) Tukiohjelma N 117/95, jonka komissio on hyväksynyt 5 päivänä toukokuuta 1995 päivätyllä kirjeellä. huomioon, ettei konsolidointirahastosta muita rakenneuudistustukia täydentäviä tukia. saa myöntää Sächsische Aufbaubank on myöntänyt kahdesti 50 prosentin täytetakauksen 1,25 miljoonan Saksan markan lainalle. Tämä tuki myönnettiin komissiolle ilmoitetun ja tämän 7 päivänä kesäkuuta 1993 hyväksymän tukioh- jelman (3) perusteella. Järjestelyn hyväksymistä koskevassa jonka päätöksessä tuen myöntämiselle on asetettu ehto, mukaan kyseisen yrityksen kannattavuuden palauttami- seksi tehty rakenneuudistussuunnitelma on toteutettava. Komissio on ilmaissut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään vakavat epäilyksensä siitä, ettei rakenneuu- distussuunnitelman toteuttamista koskevaa ehtoa ole näiden Sachsenin osavaltion kahden ohjelman osalta täytetty. Hartha sai 19 päivänä kesäkuuta 1996 Sächsische Aufbau- bankilta yhden miljoonan Saksan markan korottoman lainan. Tätä lainaa (lainapääomaa ja korkoa) voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettuna tukena. Laina ei perustu mihinkään komissiolle ilmoitet- tuun ja sen hyväksymään tukiohjelmaan. Siksi tuki on laiton. Kun laina maksettiin takaisin 1 päivänä marras- kuuta 1996, yritys säästi korkomenoja noin 28 000 Saksan markkaa. Tämä määrä olisi otettava huomioon siinä takaisin. tapauksessa, että tuki vaaditaan maksettavaksi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään, etteivät valtion varoista myönnetyt tuet, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, sovellu yhteis- markkinoille. Saksan myöntämä tuki – jos se on osoi- tettu muuhun toimintaan kuin puuvillankorjuukoneiden värttinöiden tuotantoon – suosii Harthaa. Siksi voidaan katsoa, että tuki muuttaa kilpailijoiden markkinatilannetta ja vaikuttaa kauppaan. Näin ollen tuki ei periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille. B Poikkeusmääräykset Komission on myös arvioitava, voidaanko tukeen soveltaa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräyksiä. Harthan tapauksessa komissio ottaa huomioon, että yritys sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvalla alueella. Tuet on kuitenkin tutkittava ainakin 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräyksen perusteella, koska niissä on vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja raken- neuudistukseen myönnettävän tuen tunnusmerkkejä. (3) N 73/93, E 16/94. 10. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 145/35 jos EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta, joka koskee ”tukea tietyn talou- dellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämi- seen, tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”, on sovellettava yhdessä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtion tukea koske- vien yhteisön suuntaviivojen (1) (jäljempänä ’suuntaviivat’) kanssa. Koska Hartha on aikaisemmin tuottanut jatkuvasti suuria tappioita, voidaan sitä pitää suuntaviivoissa tarkoi- tettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. C Rakenneuudistussuunnitelma Suuntaviivoissa asetetut edellytykset 3. 2 kohdan mukaan rakenneuudistustukea saa myöntää vain, jos on olemassa rakenneuudistussuunnitelma, joka täyttää seuraavat ehdot: a) Rakenneuudistuksen on palautettava kyseisen yri- tyksen pitkäaikainen elinkelpoisuus; b) Kohtuutonta kilpailun vääristymistä on vältettävä; c) Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava ehdottomasti välttämättömään määrään eivätkä rakenneuudistuskus- tannukset saa olla suurempia kuin odotettu hyöty; d) Tuen myöntämisen edellytyksenä on rakenneuudistus- suunnitelman kokonaisvaltainen täytäntöönpano ja asetettujen edellytysten noudattaminen; e) Rakenneuudistussuunnitelman yksittäisten vaiheiden toteuttamista ja tuloksia on valvottava komissiolle vuosittain esitettävän yksityiskohtaisen kertomuksen avulla. pitkäaikainen Suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty. Erityisesti tämä koskee kannattavuuden palauttamisehtoa. Saksa on esittänyt komissiolle rakenneuudistussuunnitelman, jonka BvS on hyväksynyt tammikuussa 1996 ja jolla kyseisen yrityksen on määrä palauttaa. Komissio epäilee, ettei suunnitelma perustunut realistisiin oletuksiin. Erityisesti markkinoiden kehitystä ja liikevaihto-odotuksia koskevat suunnitelman osat ovat hyvin optimistisia. Suunnitelmassa odotetaan liikevaihdon kaksinkertaistuvan vuosina 1995–1998 ja tuloksen olevan positiivinen jo vuodesta 1997 alkaen. elinkelpoisuus 1995 (tase) 18 074 8 358 10 344 1996 (suunnitelma) 1997 (suunnitelma) 1998 (suunnitelma) 23 004 9 085 11 751 33 090 8 045 16 707 1 376 35 713 8 538 18 436 1 788 tulos (verojen – 7 775 – 3 667 – 7 775 – 607 2 702 1 788 Liikevaihto Henkilöstökulut Materiaalikulut Liiketoiminnan jälkeen) Vuositulos Tämä kehitys perustuu markkinakehitykseen ja laaduk- kaiden tuotteiden markkinointiin. Komissio katsoo, että liikevaihto-odotukset ovat ylimitoitettuja ja ettei yrityksen kannattavuutta edellytyksillä palauttaa kohtuullisessa ajassa. näillä voida Vuonna 1997 yrityksen tappiot olivat 4 880 miljoonaa Saksan markkaa (2). Yritys ei siis kyennyt palauttamaan kannattavuuttaan ja tulosta vuonna 1997. saavuttamaan positiivista Siksi Harthaa koskeva konkurssimenettely aloitettiin. Harthan huonoihin tuloksiin ja konkurssimenettelyn aloittamiseen on kaksi syytä. Ensiksi markkinat heiken- tyivät merkittävästi rakenneuudistussuunnitelman opti- mististen ennusteiden vastaisesti vuoden 1997 alussa ja (1) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (2) Tämä luku ilmenee yrityksen tasetilannetta 1. 8. 1997 kuvaavasta on esittänyt. Kirjanpito selvityksestä, jonka pesänhoitaja vuodelta 1997 ei ole täydellinen. hinnat laskivat noin 20 prosenttia. Lisäksi yrityksen oli vetäydyttävä tuotevastuuongelmien vuoksi Yhdysvaltain markkinoilta. Harthan toimittamien tuotteiden laatu ei ollut riittävän korkea ja niissä oli vikoja. Ne ovat aiheutta- neet joillekin yhdysvaltalaisille asiakkaille suuria vahin- koja. Esitetty rakenneuudistusohjelma perustui laaduk- kaiden tuotteiden markkinointiin ja suotuisaan markkina- kehitykseen. Suunnitelmassa on yliarvioitu yrityksen suorituskyky ja markkinat ja yrityksen tuotto-odotukset on asetettu liian korkealle. Nämä seikat vahvistavat komission käsitystä, ettei kyseinen suunnitelma perus- tunut realistisiin oletuksiin. yleisillä käytävään Vaikutukset kilpailuun on tutkittava. Yleiset värttinämarkkinat ovat vuoden 1997 alun jälkeen taantuneet merkittävästi. Markkinoiden heikkenemistä ja niillä vallitsevaa mahdol- värttinämarkkinoilla L 145/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 6. 1999 lista ylikapasiteettia ei voida jättää huomiotta, mutta Harthaa, jonka markkinaosuus on pieni ja joka on 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalueella toimiva pk-yritys, ei voida silti vaatia supistamaan kapasiteettiaan. Näissä olosuhteissa ei voida todeta, että kilpailu olisi vääristynyt kohtuuttomasti. Puuvillankorjuukoneiden värt- tinöiden markkinoita koskevien komission käytettävissä olevien tietojen mukaan myönnetty tuki ei ole aiheut- tanut kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Yksi suuntaviivojen edellytyksistä ei näin ollen täyty, eikä Harthan siksi hyväksyä. rakenneuudistustukea saamaa voida VI PÄÄTELMÄ Komissio on arvioinnissaan ottanut huomioon sen tosi- seikan, ettei Hartha ole kyennyt palauttamaan kannatta- vuuttaan. Sachsenin osavaltion konsolidointirahaston ohjelmien ja Sachsenin takausten osalta on esitetty rakenneuudistus- suunnitelma kyseisen yrityksen elinkelpoisuuden palaut- tamiseksi, mutta suunnitelman on todettu perustuvan epärealistisiin oletuksiin. Kannattavuuden palauttamiseen tähtäävää rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan ehdon ei täyttyneen. Näin ollen Harthalle maksettua tukea ei voida hyväksyä. Muiden rakenneuudis- tustukien kanssa tapahtuvan kasautumisen kieltävä ehto ei myöskään täyty. voida katsoa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta ei voida soveltaa Harthalle myön- nettyihin tukiin, koska suuntaviivoissa vahvistetut hyväk- symisedellytykset eivät täyty. Konsolidointirahastosta myönnetty kolmen miljoonan Saksan markan osuus, BvS:n myöntämä yhden miljoonan Saksan markan laina, BvS:n 1,75 miljoonan Saksan markan avustus, 28 000 Saksan markan korkosäästö ja Sächsische Aufbaubankin kahteen kertaan myöntämä 50 prosentin takaus 1,25 miljoonan Saksan markan lainalle soveltumattomia ovat näin ollen yhteismarkkinoille valtiontukia. Komissio toteaa, että Saksan liittotasavalta on nämä lait- tomat tuet myöntäessään rikkonut EY:n perustamissopi- muksen 93 artiklan 3 kohtaa ja sillä on siksi velvollisuus periä tuet takaisin Saksan lain ja menettelyjen mukaisesti. ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Saksan Spindelfabrik Hartha GmbH:lle myöntämät 7 028 000 Saksan markan tuet eivät sovellu yhteismarkki- noille. Nämä tuet käsittävät BvS:n (Bundesanstalt für vereinigungsbedingte myöntämän 1 750 000 Saksan markan avustuksen, BvS:n myöntämän 1 000 000 Saksan markan lainan, Sachsenin osavaltion maksaman 3 000 000 Saksan markan osuuden, Sächsische Aufbaubankin myöntämän 1 250 000 Saksan markan takauksen ja 28 000 Saksan markan korkosäästön. Sonderaufgaben) 2 artikla Saksa toteuttaa kaikki 1. toimenpiteet edellä 1 artiklassa mainittujen ja jo myönnettyjen tukien perimiseksi takaisin edunsaajayritykseltä. tarpeelliset Tukien takaisinperiminen tapahtuu Saksan lain 2. mukaista menettelyä noudattaen. Takaisin perittävään määrään lisätään korot, jotka lasketaan tuen myöntämi- sestä takaisinperintäajankohtaan saakka. Korot lasketaan aluetukien nettoavustusekvivalentin laskemisessa käytet- tävän korkokannan mukaisesti. 3 artikla Saksa ilmoittaa komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen julkistamisesta, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt tämän päätöksen noudattamiseksi. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 3 päivänä helmikuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen