title: 1999/178/EF: Kommissionens beslutning af 17. februar 1999 om opstilling af miljøkriterier for tildeling af Fællesskabets miljømærke til tekstilprodukter (meddelt under nummer K(1999) 339) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
European standard
clothing
eco-label
product quality
textile product

text: 5. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 57/21 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 17. februar 1999 om opstilling af miljøkriterier for tildeling af Fællesskabets miljømærke til tekstilprodukter (meddelt under nummer K(1999) 339) (EØS-relevant tekst) (1999/178/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det Artikel 1 under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 880/92 af 23. marts 1992 om en EF-ordning for tildeling af et miljømærke (1), særlig artikel 5, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: Produktgruppen »tekstilprodukter« (der i det benævnes »produktgruppen«) defineres som: følgende Tekstilbeklædning: beklædning, som best(cid:134)r af mindst 90 vægtprocent tekstilfibre. Boligtekstiler: som best(cid:134)r af mindst 90 vægtprocent bortset fra gulvbelægninger. tekstilprodukter til boligindretning, tekstilfibre, Ved artikel 5, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 880/92 er det fastsat, at betingelserne for tildeling af miljømærket fast- lægges for hver produktgruppe for sig; Garn og vævede stoffer, som anvendes til tekstilbe- klædning eller boligtekstiler. ifølge artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 880/92 skal produktets indvirkning p(cid:134) miljøet vurderes ud fra de specifikke kriterier for produktgrupperne; i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EØF) nr. 880/92 har Kommissionen hørt de vigtigste interesse- grupper i et samr(cid:134)dsforum; Artikel 2 De i artikel 1 definerede produktgruppers indvirkning p(cid:134) miljøet og deres brugsegnethed vurderes ud fra de speci- fikke miljø- og brugsegnethedskriterier i bilaget. foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstem- melse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 7 i forordning (EØF) nr. 880/92 — (1) EFT L 99 af 11. 4. 1992, s. 1. Produktgruppedefinitionen og kriterierne for produkt- gruppen gælder for en periode p(cid:134) tre (cid:134)r regnet fra den 1. i m(cid:134)neden efter den dato, hvor denne beslutning f(cid:134)r virk- ning. Artikel 3 L 57/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 3. 1999 Med henblik p(cid:134) administrative form(cid:134)l tildeles produktgruppen kodenummeret »016«. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 5 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Ritt BJERREGAARD Medlem af Kommissionen 5. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 57/23 BILAG For at kunne f(cid:134) tildelt et miljømærke skal det i artikel 1 definerede produkt opfylde kriterierne i dette bilag p(cid:134) grundlag af test, der udføres som anvist her. Andre testmetoder kan eventuelt anvendes, hvis de anerkendes som ligeværdige af det kompetente organ, der bedømmer ansøgningen. Hvor ingen test er nævnt, eller hvis testen betegnes som værende til verifikations- eller overv(cid:134)gningsform(cid:134)l, bør de kompetente organer basere sig p(cid:134) erklæringer og dokumentation fra ansøgeren og/eller uafhængige verifikationer. Det henstilles til de kompetente organer, at de ved deres bedømmelse af ansøgninger og tilsyn med opfyldelsen af kriterierne i dette bilag tager hensyn til, om der benyttes en anerkendt miljøstyringsordning som f. eks. EMAS eller ISO 14001. Disse kriterier har navnlig til form(cid:134)l at begrænse vandforureningen i forbindelse med tekstilproduktionskæ- dens centrale processer, dvs. fiberfremstilling, spinding, vævning, strikning, blegning, indfarvning og efterbe- handling. Funktionel enhed Den funktionelle enhed, som input og output sættes i relation til, er: 1 kg af tekstilproduktet ved standardbetingelser (65 % RF 5 2 % og 20 (cid:190)C 5 2 (cid:190)C — disse standardbetin- gelser er specificeret i ISO 139 Tekstiler — standardatmosfærer for konditioning og prøvning). Miljøkriterierne er opdelt i to hovedkategorier; tekstilfibre (A1) samt processer og kemikalier (A2). A. MILJØKRITERIER A1. TEKSTILFIBRE I dette afsnit A1 fastsættes fiberspecifikke kriterier for akryl, bomuld, elastan, hør og andre bastfibre, uvasket uld og andre keratinfibre, kunstige cellulosefibre, polyamid, polyester og polypropylen. Det er ogs(cid:134) tilladt at anvende andre fibre, for hvilke der ikke er opstillet fiberspecifikke kriterier; mineralfibre, glasfibre, metalfibre, kulfibre og andre uorganiske fibre er dog undtaget. Ansøgeren skal give detaljerede oplysninger om tekstilproduktets materialesammensætning. For en given fibertype skal kriterierne i afsnit A1 ikke opfyldes, hvis indholdet af denne fiber udgør under 5 vægtprocent af produktets samlede tekstilfiberindhold. Genvundne fibre skal heller ikke opfylde kriterierne. I den sammen- hæng defineres genvundne fibre som fibre, der stammer fra udskæringsrester fra tekstil- og beklædningsfrem- stilling eller affald fra forbrug (tekstiler og lignende). Mindst 85 vægtprocent af fibrene i produktet skal dog enten opfylde de tilhørende fiberspecifikke kriterier, hvis s(cid:134)danne findes, eller være genvundne fibre. 1. Akryl a) Restindholdet af akrylnitril i hvide r(cid:134)fibre fra fiberfremstillingsanlægget skal være mindre end 1,5 mg/kg. Testmetode: ekstraktion med kogende vand og kvantificering med kapillar gas-væskekromatografi. En testrapport skal vedlægges ansøgningen. b) Akrylnitril-emissionen til luften (under polymerisation og frem til den spindeklare opløsning) skal være mindre end 1 g pr. kg producerede fibre udtrykt som et (cid:134)rsgennemsnit. 2. Bomuld Bomuldsfibre m(cid:134) højst indeholde 0,05 ppm (forudsat, at testmetoden er tilstrækkelig følsom) af hvert af de følgende stoffer: aldrin, captafol, chlordan, DDT, dieldrin, endrin, heptachlor, hexachlorbenzen, hexachlorcyclohexan (alle isomere), 2,4,5-T, chlordimeform, chlorbenzilat, dinoseb og salte deraf samt monocrotophos. L 57/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 3. 1999 Testmetoder: den mest relevante af US EPA 8081 A (organiske chlorpesticider med ultralyds- eller Soxhlet-ekstration og ikke-polære opløsningsmidler (isooktan eller hexan)), 8151 A (chlorerede herbicider med anvendelse af methanol), 8141 A (organiske phosphorforbindelser) eller 8270 C (delvis flygtige organiske forbindelser). En testrapport skal vedlægges ansøgningen. Kravet skal ikke opfyldes, hvis mere end 50 % af bomuldet er økologisk, dvs. at en uafhængig organisa- tion har certificeret, at det er produceret i henhold til produktions- og inspektionskravene i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2092/91 (1). Kravet skal ikke opfyldes, hvis det kan dokumenteres, hvilke landmænd der har produceret mindst 75 % af det bomuld, der medg(cid:134)r i det endelige produkt, og disse landmænd erklærer, at de ovennævnte stoffer ikke har været anvendt p(cid:134) markerne, hvor bomuldet er dyrket, p(cid:134) bomuldsplanterne eller p(cid:134) selve bomuldet. Hvis mere end 95 % af bomuldet er økologisk, dvs. at en uafhængig organisation har certificeret, at det er produceret i henhold til produktions- og inspektionskravene i forordning (EØF) nr. 2092/91, m(cid:134) ansø- geren anvende udtrykket »økologisk bomuld« sammen med miljømærket. 3. Elastan a) Zinkindholdet m(cid:134) højst være 1 000 ppm. Testmetode: direkte bestemmelse ved atomabsorptionsspektrometri. En testrapport skal vedlægges ansøgningen. b) Emissionen til luften af aromatiske diisocyanater under polymerisation og spinding skal være mindre end 5 mg pr. kg producerede fibre udtrykt som et (cid:134)rsgennemsnit. 4. Hør og andre bastfibre (inklusive hamp, jute og ramie) Hør og andre bastfibre m(cid:134) ikke fremstilles ved udblødning i vand, med mindre spildevandet fra processen behandles, s(cid:134) COD og TOC begrænses med mindst 75 % for hampfibre og mindst 95 % for linned og andre bastfibre. Testmetode: ISO 6060 (COD). En testrapport skal vedlægges ansøgningen, hvis fremstillingen foreg(cid:134)r ved udblødning i vand. 5. Uvasket uld og andre keratinfibre (inklusive uld fra f(cid:134)r, kameler, lamaer og geder) a) Det samlede indhold af følgende stoffer m(cid:134) ikke overstige 0,5 ppm: a-hexachlorcyclohexan, ß- aldrin, dieldrin, lindan (c-hexachlorocyclohexan), d-hexachlorcyclohexan, hexachlorcyclohexan, endrin, p,p’-DDT og p,p’-DDD. b) Det samlede indhold af følgende stoffer m(cid:134) ikke overstige 2 ppm: propetamphos, diazinon, dichlor- fenthion, fenchlorphos og chlorfenvinphos. c) Det samlede indhold af følgende stoffer m(cid:134) ikke overstige 3 ppm: cyhalothrin, cypermethrin, deltamethrin og fenvalerat. Kravene (som anført i a), b) og c) opfyldt hver for sig) skal ikke opfyldes, hvis det kan dokumenteres, hvilke landmænd der har produceret mindst 75 % af det p(cid:134)gældende uld eller keratinfibre, og disse landmænd erklærer, at de ovennævnte stoffer ikke har været anvendt p(cid:134) de p(cid:134)gældende marker eller dyr. Testmetode for litra a), b) og c): seriel ikke-polær/polær væskeekstraktion, rensning med gelpermeati- onskromatografi og bestemmelse med kapillar gas-væskekromatografi med elektronindfangningsde- tektion. En testrapport skal vedlægges ansøgningen. d) COD i spildevand fra uldvask, som afledes til kloaksystemet, m(cid:134) ikke overstige 60 g pr. kg uvasket uld, og spildevandet skal renses uden for anlægget, s(cid:134) COD-indholdet mindskes yderligere med mindst 75 %. (1) EFT L 198 af 22. 7. 1991, s. 1. 5. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 57/25 Spildevand fra uldvask, som renses i anlægget og udledes til overfladevand, m(cid:134) ikke indeholde mere end 5 g COD pr. kg uvasket uld. Spildevand, der udledes til overfladevand, skal have en pH-værdi mellem 6 og 9 (med mindre recipientens pH-værdi ligger uden for dette interval), og temperaturen skal være under 40 (cid:190)C (med mindre recipientens temperatur ligger over denne værdi). Testmetode for litra d): ISO 6060. En testrapport og relevante data skal vedlægges ansøgningen. 6. Kunstige cellulosefibre (inklusive viskose-, lyocell-, acetat-, cupro- og triacetatfibre) a) AOX-indholdet af fibrene m(cid:134) ikke overstige 250 ppm. Testmetode: ISO 11480. 97 (kontrolleret vedlægges ansøgningen. forbrænding og mikrocoulometri). En testrapport skal b) Under fremstillingen af viskosefibre m(cid:134) svovlindholdet i emissionerne til luften ikke overstige 160 g pr. kg fremstillet fiberfilament og 30 g pr. kg stapelfibre udtrykt som et (cid:134)rligt gennemsnit. Fremstilles begge fibertyper i et givet anlæg, m(cid:134) den samlede emission ikke overstige det tilsvarende vægtede gennemsnit. c) Udledningen af zink til vand fra anlæg, som fremstiller viskosefibre, m(cid:134) ikke overstige 1 g pr. kg fibre udtrykt som et (cid:134)rligt gennemsnit. d) Kobberindholdet i spildevandet fra anlæg, som fremstiller cuprofibre, m(cid:134) ikke overstige 0,1 ppm udtrykt som et (cid:134)rligt gennemsnit. 7. Polyamid N2O-emissionen til luften fra monomer-fremstilling m(cid:134) ikke overstige 1 g pr. kg fremstillede fibre udtrykt som et (cid:134)rligt gennemsnit. 8. Polyester a) Mængden af antimon i polyesterfibrene m(cid:134) ikke overstige 300 ppm. Testmetode: direkte bestemmelse ved atomabsorptionsspektrometri. En testrapport skal vedlægges ansøgningen. b) VOC-emissionen ved polymerisation af polyester m(cid:134) ikke overstige 1,2 g pr. kg fremstillet polyester- harpiks udtrykt som et (cid:134)rligt gennemsnit. (Ved VOC forst(cid:134)s organiske forbindelser med et damptryk p(cid:134) 0,01 kPa eller derover ved 293,15 K eller en tilsvarende flygtighed under anvendelsesbetingelserne. ) 9. Polypropylen Pigmenter baseret p(cid:134) bly m(cid:134) ikke anvendes. A2. PROCESSER OG KEMIKALIER Kriterierne i dette afnsit gælder alle produktets fremstillingsfaser, hvor de er relevante, inklusive fiberfremstil- lingen. Dog kan det accepteres, at genvundne fibre indeholder farve eller andre stoffer, som ellers er udelukket ifølge kriterierne, men kun hvis stofferne er tilført i fibrenes tidligere livscyklus. 10. Kartnings- og spindeolier, voks, efterbehandlingspræparater, smøremidler og slette, som anvendes til fibre og garn a) For hver fremstillingsfase, hvor kartnings- og spindeolier, voks, efterbehandlingspræparater eller smøremidler anvendes til fibre og garn, skal hvert enkelt stof eller mindst 90 % (tørvægt) af de anvendte præparaters bestanddele enten være tilstrækkeligt bionedbrydelige eller kunne fjernes i spildevandsrensningsanlæg. Mindst 95 % (tørvægt) af slettepræparaters bestanddele, som anvendes til fibre og garn, skal være tilstrækkeligt bionedbrydelige eller kunne fjernes i spildevandsrensningsanlæg; ellers skal de genan- vendes. Stoffer betragtes i denne sammenhæng som tilstrækkeligt bionedbrydelige eller nedbrydelige i rens- ningsanlæg, hvis: — de med en af testmetoderne OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B eller ISO 9888 viser en nedbrydningsprocent p(cid:134) mindst 70 % i løbet af 28 dage L 57/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 3. 1999 — de med en af testmetoderne OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 eller ISO 14593 viser en nedbrydningsprocent p(cid:134) mindst 60 % i løbet af 28 dage — de med en af testmetoderne OECD 303 eller ISO 11733 viser en nedbrydningsprocent p(cid:134) mindst 80 % i løbet af 28 dage — eller hvis tilsvarende nedbrydningsprocenter kan eftervises for stoffer, for hvilke ovennævnte testmetoder ikke kan anvendes. Dette krav gælder ikke uorganiske stoffer eller silikoneolier. Ovennævnte testmetoder og grænseværdier anvendes. En testrapport skal relevante tilfælde vedlægges ansøgningen (navnlig hvis oplysningerne om de anvendte stoffers bionedbrydelighed eller nedbrydelighed i rensningsanlæg er utilstrækkelige). i b) De anvendte mineralolier m(cid:134) ikke indeholde mere end 1 ppm aromatiske forbindelser. 11. TCP og PCP Tetrachlorphenol og pentachlorphenol (samt salte og estere af disse) m(cid:134) ikke anvendes. Testmetode til verifikationsform(cid:134)l p(cid:134) garn, stof eller det færdige produkt: ekstraktion, derivatisering med eddikesyreanhydrid, bestemmelse med kapillar gas-væskekromatografi med elektronindfangningsde- tektion; grænseværdien er 0,05 ppm. 12. Affarvning eller depigmentering Salte af tungmetaller (undtagen jern) og formaldehyd m(cid:134) ikke anvendes til affarvning eller depigmente- ring. 13. Betyngning Garn og stoffer m(cid:134) ikke betynges med ceriumforbindelser. 14. Detergenter, blødgøringsmidler og kompleksdannere a) Alkylphenolethoxylater (APEO), bis(hydrogeneret talgalkyl)dimenthylammoniumchlorid (DTDMAC), distearyldimethylammoniumchlorid dimethylammoniumchlorid (DHTDMAC) og ethylendiamintetraacetat (EDTA) m(cid:134) ikke anvendes og m(cid:134) ikke indg(cid:134) som en bestanddel af de anvendte præparater eller blandinger. (DSDMAC), di(hærdet talg) b) Ved hvert v(cid:134)dbehandlingsanlæg skal mere end 95 vægtprocent af de anvendte detergenter, blødgø- ringsmidler og kompleksdannere være tilstrækkeligt bionedbrydelige eller nedbrydelige i spildevands- rensningsanlæg (som defineret ovenfor i forbindelse med kartnings- og spindeolier, voks, efterbehand- lingspræparater, smøremidler og slette). Testmetoder og grænseværdier svarende til ovennævnte kriterier for kartnings- og spindeolier, voks, efterbehandlingspræparater, smøremidler og slette. En testrapport skal i relevante tilfælde vedlægges ansøgningen (navnlig hvis opysningerne om de anvendte stoffers bionedbrydelighed eller nedbryde- lighed i rensningsanlæg er utilstrækkelige). 15. Blegemidler Generelt skal AOX-emissioner i opblandet spildevand fra blegning være lavere end 40 mg Cl pr. kg. I følgende tilfælde skal koncentrationsniveauet være mindre end 100 mg Cl pr. kg. — uld inden trykning — hør og andre bastfibre — bomuld, hvis polymerisationsgrad ligger under 1800, og som er bestemt til hvide færdigvarer. Dette krav gælder ikke fremstillingen af kunstige cellulosefibre. Testmetode: ISO 9562 eller prEN 1485. En testrapport skal kun vedlægges ansøgningen, hvis der er anvendt chlorforbindelser til blegningen. 16. Urenheder i farvestoffer Koncentrationsniveauerne for ionformige urenheder i farvestoffer m(cid:134) ikke overstige følgende værdier: As 50 ppm; Cd 20 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Hg 4 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm og Zn 1500 ppm. 5. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 57/27 17. Urenheder i pigmenter Koncentrationsniveauerne for ionformige urenheder i pigmenter m(cid:134) ikke overstige følgende værdier: As 50 ppm; Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Sb 250 ppm; Zn 1000 ppm. 18. Chrombejdseindfarvning Chrombejdseindfarvning m(cid:134) kun anvendes til uld og andre keratinfibre, og kun hvis der anvendes farvestoffer med lavt chromindhold p(cid:134) følgende m(cid:134)de: a) der m(cid:134) højst anvendes 1,8 % kaliumdichromat og højst 1,5 % natriumdichromat (oww) til sort indfarvning og højst 1 % af disse stoffer til andre indfarvninger, b) det udtjente chrombad m(cid:134) højst indeholde 5 mg/l CR(III) eller 0,5 mg/l Cr(VI). Testmetode: atomabsorptionsspektrometri. En testrapport skal kun vedlægges ansøgningen, hvis der er anvendt chrombejdse til indfarvningen. 19. Metalkomplexfarvestoffer Hvis metalkomplexfarvestoffet er baseret p(cid:134) kobber, chrom eller nikkel, gælder følgende: a) Hvis metalkomplexfarvestoffet udgør mere end 20 % af farvebestanddelene, m(cid:134) mindre end 7 % af det anvendte indfarvningsmiddel (procesinput) udledes til rensning (uanset om det renses p(cid:134) eller uden for anlægget). b) Udledningen til vand efter behandling m(cid:134) ikke overstige: Cu 75 mg/kg- (stapelfibre, garn eller stof); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg. Testmetode: ISO 8288 for Cu, Ni; ISO 9174 eller prEN 1233 for Cr. En testrapport skal kun vedlægges ansøgningen, hvis de tilsvarende metalkomplexfarvestoffer er anvendt til indfarvningen. 20. Azofarvestoffer Der m(cid:134) ikke benyttes azofarvestoffer, der kan spaltes til nogen af følgende aromatiske aminer: 4-aminodiphenyl benzidin 4-chlor-o-toluidin 2-naphthylamin o-amino-azotoluen 2-amino-4-nitrotoluen p-chloranilin 2,4-diaminoanisol 4,4’-diaminodiphenylmethan 3,3’-dichlorbenzidin 3,3’-dimethoxybenzidin 3,3’-dimethylbenzidin (92-67-1) (92-87-5) (95-69-2) (91-59-8) (97-56-3) (99-55-8) (106-47-8) (615-05-4) (101-77-9) (91-94-1)4 (119-90-4) (119-93-7) 3,3’-dimethyl-4,4’-diaminodiphenylmethan (838-88-0) p-cresidin 4,4’-methylen-bis-(2-chloranilin) 4,4’-oxydianilin 4,4’-thiodianilin o-toluidin 2,4-diaminotoluen 2,4,5-trimethylanilin 4-aminoazobenzen o-anisidin (120-71-8) (101-14-4) (101-80-4) (139-65-1) (95-53-4) (95-80-7) (137-17-7) (60-09-3) (90-04-0) Testmetode, hvis det kræves til verifikationsform(cid:134)l: den tyske metode B-82. 02 eller den franske metode XP G 08-014; grænseværdi 30 ppm. (Bemærk: der er risiko for falske positive resultater for 4-aminoazo- benzen, og derfor anbefales bekræftelse). L 57/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 3. 1999 21. Kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske farvestoffer Følgende farvestoffer m(cid:134) ikke anvendes: a) C. I. Solvent Yellow 1 C. I. Solvent Yellow 2 C. I. Solvent Yellow 3 C. I. Basic Red 9 C. I. Disperse Blue 1 C. I. Acid Red 26 b) alle farvestoffer eller -præparater, som har f(cid:134)et eller kan f(cid:134) tildelt en eller flere af følgende fareangi- velser: R 45 (Kan fremkalde kræft. ), R 46 (Kan for(cid:134)rsage arvelige genetiske skader. ), R 60 (Kan skade forplantningsevnen. ) eller R 61 (Kan skade barnet under graviditeten. ) som opstillet i R(cid:134)dets direktiv 67/548/EØF (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 98/73/EF (2). 22. Potentielt sensibiliserende farvestoffer Følgende potentielt sensibiliserende farvestoffer m(cid:134) kun benyttes, hvis det indfarvede garns eller stofs bestandighed over for transpiration (syre og base) er mindst 4: C. I. Disperse Blue 3 C. I. Disperse Blue 35 C. I. Disperse Blue 106 C. I. Disperse Blue 124 C. I. Disperse Yellow 3 C. I. Disperse Orange 3 C. I. Disperse Orange 37/76 C. I. Disperse Red 1 Testmetode for farvebestandighed: ISO 105-E04. En testrapport skal kun vedlægges ansøgningen, hvis et eller flere af disse farvestoffer er anvendt til indfarvningen. 23. Halogenerede bærere Halogenerede bærere m(cid:134) ikke anvendes. 24. Trykning a) Trykfarve m(cid:134) ikke indeholde mere end 5 % flygtige organiske forbindelser — VOC (ved VOC forst(cid:134)s organiske forbindelser med et damptryk p(cid:134) 0,01 kPa eller derover ved 293,15 K eller en tilsvarende flygtighed under anvendelsesbetingelserne. ) b) Plastisolbaseret trykning er ikke tilladt. 25. Formaldehyd Mængden af fri og delvis hydroliserbar formaldehyd i det færdige stof m(cid:134) ikke overstige 30 ppm i babyprodukter (0-2 (cid:134)r), 75 ppm for produkter, som er i direkte berøring med huden, og 300 ppm i andre produkter. Testmetode: Japansk lov 112, prEN/ISO 14184-1 eller den finske standard SFS 4996. En testrapport skal vedlægges ansøgningen (undtagen for garn). 26. Udledning af spildevand fra v(cid:134)dbehandling a) Spildevand fra v(cid:134)dbehandlingsanlæg (undtagen uldvaskeanlæg), som udledes til overfladevand efter rensning (uanset om rensningen foreg(cid:134)r p(cid:134) eller uden for anlægget), skal indeholde mindre end 25 g COD pr. kg. b) Renses spildevandet p(cid:134) anlægget og udledes det direkte til overfladevand, skal det desuden have en pH-værdi mellem 6 og 9 (med mindre recipientens pH-værdi ligger uden for dette interval), og temperaturen skal være under 40 (cid:190)C (med mindre recipientens temperatur ligger over denne værdi). Testmetode: ISO 6060. En testrapport og relevante data skal vedlægges ansøgningen. (1) EFT L 196 af 16. 8. 1967, s. 1. (2) EFT L 305 af 16. 11. 1998, s. 1. 5. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 57/29 27. Flammehæmmere Der er forbud mod alle flammehæmmende midler eller -præparater indeholdende stoffer, som har f(cid:134)et eller kan f(cid:134) tildelt en eller flere af følgende fareangivelser: R 45 (Kan fremkalde kræft. ), R 46 (Kan for(cid:134)rsage arvelige genetiske skader. ), R 50 (Meget giftig for organismer, der lever i vand. ), R 51 (Giftig for organismer, der lever i vand. ), R 52 (Skadelig for organismer, der lever i vand. ), R 53 (Kan for(cid:134)rsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet. ), R 60 (Kan skade forplantningsevnen. ) eller R 61 (Kan skade barnet under graviditeten. ) som opstillet i direktiv 67/548/EØF. Dette krav gælder ikke flammehæmmere, som ved anvendelsen ændrer deres kemiske natur s(cid:134)ledes, at de ikke længere bør klassificeres med nogen af ovennævnte fareangivelser, og hvor mindre end 0,1 % af flammehæmmeren bibeholder sine oprindelige egenskaber i det behandlede garn eller stof. 28. Efterbehandling mod krympning Halogenerede efterbehandlingsstoffer eller -præparater mod krympning m(cid:134) kun anvendes p(cid:134) uldfibre. B. BRUGSEGNETHED De følgende tests skal udføres p(cid:134) det farvede garn, det færdige stof eller det endelige produkt. 29. Krympning under vask og tørring Krympningen m(cid:134) ikke overstige 6 % (længde og bredde) for strikvarer, 8 % (kædegarn og skudgarn) for frotteh(cid:134)ndklæder eller 4 % for andre vævede produkter. Dette kriterium gælder ikke for produkter, der tydeligt er mærket »kun kemisk rensning« eller tilsvarende (for s(cid:134) vidt det p(cid:134)gældende produkt normalt mærkes p(cid:134) denne m(cid:134)de) eller for møbelstoffer. Testmetode: ISO 5077 (vask 3 gange ved den temperatur, der angives p(cid:134) produktet, med efterfølgende tørretumbling ved den angivne temperatur- med mindre andet er angivet p(cid:134) produktet; 2 eller 4 kg pr. vask som angivet p(cid:134) produktet). En testrapport skal vedlægges ansøgningen. 30. Farvebestandighed over for vask Farvebestandigheden over for vask skal være mindst niveau 3-4 (misfarvning og pletter). Dette kriterium gælder ikke for produkter, der tydeligt er mærket »kun kemisk rensning« eller tilsvarende (for s(cid:134) vidt det p(cid:134)gældende produkt normalt mærkes p(cid:134) denne m(cid:134)de), for hvide produkter, for ikke-farvede produkter uden tryk eller for møbelstoffer. Testmetode: ISO 105 C06 (en enkelt vask ved den temperatur, der er angivet p(cid:134) produktet, med perborat vaskemiddel). En testrapport skal vedlægges ansøgningen. 31. Farvebestandighed over for transpiration (syre og base) Farvebestandigheden over for transpiration skal være mindst niveau 3-4 (misfarvning og pletter). Dette kriterium gælder ikke for hvide produkter, ikke-farvede produkter uden tryk, møbelstoffer, gardiner eller tilsvarende tekstiler bestemt til boligindretning. Niveau 3 er dog tilladt, n(cid:134)r stoffet b(cid:134)de er let indfarvet (standarddybde < 1/12) og best(cid:134)r af ren silke eller en blanding med mindst 20 % silke. Testmetode: ISO 105 E04 (syre og base, sammenlignes med multi-fiberstof). En testrapport skal vedlægges ansøgningen. 32. Farvebestandighed over for frottering i v(cid:134)d tilstand Farvebestandighed over for frottering i v(cid:134)d tilstand skal være mindst niveau 2-3. Niveau 2 tillades dog for indigo farvet denim. Dette kriterium gælder ikke for hvide produkter, ikke-farvede produkter uden tryk, gardiner eller tilsvarende tekstiler bestemt til boligindretning. Testmetode: ISO 105-X12. En testrapport skal vedlægges ansøgningen. 33. Farvebestandighed over for frottering i tør tilstand Farvebestandighed over for frottering i tør tilstand skal være mindst niveau 4. Niveau 3-4 tillades dog for indigo farvet denim. Dette kriterium gælder ikke for hvide produkter, ikke-farvede produkter uden tryk, gardiner eller tilsvarende tekstiler bestemt til boligindretning. Testmetode: ISO 105-X12. En testrapport skal vedlægges ansøgningen. L 57/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 3. 1999 34. Farvebestandighed over for lys Farvebestandigheden over for lys skal være mindst niveau 5 for stoffer, der er bestemt til møbler, gardiner eller forhæng. Niveau 4 tillades dog, n(cid:134)r stoffet b(cid:134)de er let indfarvet (standarddybde< 1/12) og best(cid:134)r af ren silke, uld eller andre keratinfibre, hør eller andre bastfibre, af blandinger med mere end 20 % uld eller andre keratinfibre, af blandinger med mere end 20 % silke, eller af blandinger med mere end 20 % hør eller andre bastfibre. Bemærk: dette krav gælder ikke for madrasbolstre. Testmetode: ISO 105 B02. En testrapport skal vedlægges ansøgningen. Ansøgeren opfordres til p(cid:134) frivillig basis at afgive udførlige oplysninger om energi- og vandforbruget til spinding, strikning, vævning og v(cid:134)dbehandling i fremstillingsanlæggene. C. ENERGI OG VANDFORBRUG


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 276/99 του Riccardo NENCINI Εταιρία Borri Elettronica Industiale, η οποία ανήκει στη General Signal (ΗΠΑ)

eurovoc_concepts:
Italy
United States
foreign enterprise
job preservation
right to work
transfer of businesses

formats: html pdf print

text: 12. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 325/99 Απα΄ντηση του κ. Oreja εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (25 Μαρτι΄ου 1999) Η εκτι΄µηση των ενεργειω΄ν των µελω΄ν της ∆ιεθνου΄ς Ολυµπιακη΄ς Επιτροπη΄ς δεν εµπι΄πτει στις κοινοτικε΄ς αρµοδιο΄τητες. Εποµε΄νως, η Επιτροπη΄, η οποι΄α επιβεβαιω΄νει πα΄ντα τον σεβασµο΄ της αυτονοµι΄ας των συνεταιριστικω΄ν οργανω΄σεων, οφει΄λει να απε΄χει απο΄ κα΄θε ει΄δους παρε΄µβαση. (1999/C 325/133) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0266/99 υποβολη΄: Joan Colom i Naval (PSE) προς την Επιτροπη΄ (17 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Ευρωπαïκε΄ς κοινωνικε΄ς ενισχυ΄σεις προς την Καταλονι΄α Μπορει΄ να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ ποιε΄ς ενισχυ΄σεις ε΄λαβε το Υπουργει΄ο Κοινωνικη΄ς Προ΄νοιας της Τοπικη΄ς Κυβε΄ρνησης της Καταλονι΄ας (Ισπανι΄α) κατα΄ τα ε΄τη 1995,1996,1997 και 1998; Απα΄ντηση του κ. Flynn εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (30 Μαρτι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ διαβιβα΄ζει απευθει΄ας στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου και στη Γενικη΄ Γραµµατει΄α του Οργα΄νου αυτου΄ τις πληροφορι΄ες που ζητη΄θηκαν. (1999/C 325/134) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0276/99 υποβολη΄: Riccardo Nencini (PSE) προς την Επιτροπη΄ (17 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Εταιρι΄α Borri Elettronica Industiale, η οποι΄α ανη΄κει στη General Signal (ΗΠΑ) Η Borri Elettronica Industiale (Bibbiena-Arezzo-Ιταλι΄α), η οποι΄α ανη΄κει στη General Signal (ΗΠΑ) ε΄χει µι΄α εδραιωµε΄νη και θετικη΄ παρα΄δοση εργασι΄ας σε σηµει΄ο να ε΄χει καταστει΄ µι΄α απο΄ τις σηµαντικο΄τερες εταιρι΄ες του τοµε΄α (απασχολει΄ 118 εργαζοµε΄νους εκ των οποι΄ων το 60 % πτυχιου΄χοι και/η΄ διπλωµατου΄χοι). Η εν λο΄γω εταιρι΄α θα αποτελε΄σει σε λι΄γες ηµε΄ρες αντικει΄µενο µετα΄βασης ιδιοκτησι΄ας στη SPX (ΗΠΑ), εταιρι΄α δραστηριοποιου΄µενη στον τοµε΄α των ανταλλακτικω΄ν και υπηρεσιω΄ν για οχη΄µατα. ∆εν υφι΄στανται εγγυη΄σεις σχετικα΄ µε τη διατη΄ρηση των θε΄σεων εργασι΄ας και την επιτο΄που αξιοποι΄ηση της ιδιοµορφι΄ας της εταιρι΄ας. Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να λα΄βει τις απαραι΄τητες σχετικε΄ς αποφα΄σεις προκειµε΄νου να επιτραπει΄ η προστασι΄α το΄σο των θε΄σεων εργασι΄ας, ο΄σο και της επαγγελµατικο΄τητας της οποι΄ας η Borri Elettronica Industiale, ε΄χει δω΄σει αποδει΄ξεις επι΄ σειρα΄ ετω΄ν δραστηριο΄τητας; Απα΄ντηση του κ. Flynn εξ ονο΄µατος της Ευρωπαι¨κη΄ς Επιτροπη΄ς (10 Μαρτι΄ου 1999) Μι΄α απο΄ τις προτεραιο΄τητες της ευρωπαι¨κη΄ς κοινωνικη΄ς πολιτικη΄ς ει΄ναι η εγγυ΄ηση της προστασι΄ας των εργαζοµε΄νων σε περι΄πτωση µεταβι΄βασης επιχειρη΄σεων. Η οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 77/187/ΕΟΚ της 14ης Φεβρουαρι΄ου 1977 περι΄ προσεγγι΄σεως των νοµοθεσιω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν, σχετικω΄ν µε τη διατη΄ρηση των δικαιωµα΄των των εργαζοµε΄νων σε περι΄πτωση µεταβιβα΄σεων επιχειρη΄σεων, εγκαταστα΄σεων η΄ τµηµα΄των εγκαταστα΄σεων (1) αποσκοπει΄ στην προστασι΄α των εργαζοµε΄νων σε περι΄πτωση αλλαγη΄ς του επιχειρηµατικου΄ φορε΄α και ιδιαι΄τερα προς εξασφα΄λιση της διατηρη΄σεως των δικαιωµα΄των τους. Προς το σκοπο΄ αυτο΄ν, το α΄ρθρο 3 της οδηγι΄ας αυτη΄ς προβλε΄πει ο΄τι τα δικαιω΄µατα και οι υποχρεω΄σεις που δηµιουργου΄νται για τον εκχωρητη΄ απο΄ συ΄µβαση εργασι΄ας η΄ απο΄ εργασιακη΄ σχε΄ση µεταβιβα΄ζονται, εξαιτι΄ας της µεταβιβα΄σεως αυτη΄ς, στον εκδοχε΄α


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 294/99 του Hiltrud BREYER Δυνατότητες εξοικονόμησης ενέργειας στα νοσοκομεία

eurovoc_concepts:
EU Member State
energy saving
environmental policy
exchange of information
medical institution

text: 3. 12. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 348/47 Ευρωπαι¨κη΄ς Τρα΄πεζας Επενδυ΄σεων και των α΄λλων υφισταµε΄νων χρηµατοπιστωτικω΄ν µε΄σων αφετε΄ρου (1) (α΄ρθρο 21. 1) για τις πληρωµε΄ς της Επιτροπη΄ς στο κρα΄τος µε΄λος που αναφε΄ρεται ο΄τι δεν πρε΄πει να υπερβαι΄νεται «κατα΄ κανο΄να, η προθεσµι΄α των δυ΄ο µηνω΄ν, αρχη΄ς γενοµε΄νης απο΄ την παραλαβη΄ της αποδεκτη΄ς αι΄τησης». (1) ΕΕ L 193 της 31. 7. 1993. (1999/C 348/057) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0294/99 υποβολη΄: Hiltrud Breyer (V) προς την Επιτροπη΄ (17 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆υνατο΄τητες εξοικονο΄µησης ενε΄ργειας στα νοσοκοµει΄α Σε ποιο βαθµο΄ θα µπορου΄σε να επιτευχθει΄, συ΄µφωνα µε εκτιµη΄σεις της Επιτροπη΄ς, εξοικονο΄µηση ενε΄ργειας στα 1. ευρωπαι¨κα΄ νοσοκοµει΄α; 2. Μπορει΄ να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ πο΄σα νοσοκοµει΄α υπα΄ρχουν στα επι΄ µε΄ρους κρα΄τη µε΄λη; ∆ιαθε΄τει η Επιτροπη΄ πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε τους τρο΄πους µε΄τρησης και εκτι΄µησης της κατανα΄λωσης ενε΄ργειας 3. στα νοσοκοµει΄α; Μπορει΄ να προσδιορι΄σει ποσοτικω΄ς η Επιτροπη΄ τη µει΄ωση της περιβαλλοντικη΄ς ρυ΄πανσης που αναµε΄νεται να 4. επιτευχθει΄ µε΄σω της εξοικονο΄µησης ενε΄ργειας σε µεµονωµε΄νες κατοικι΄ες η΄ στα κρα΄τη µε΄λη, ο΄σον αφορα΄ τις ουσι΄ες CO2, NOX, και SO2; Απα΄ντηση του κ. Παπουτση΄ εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (14 Απριλι΄ου 1999) Τα περιθω΄ρια εξοικονο΄µησης ενεργει΄ας στα νοσοκοµει΄α ει΄ναι σηµαντικα΄, λο΄γω του µεγε΄θους των χω΄ρων που διατι΄θενται για την συγκεκριµε΄νη λειτουργι΄α νοσηλει΄ας. Ωστο΄σο, ει΄ναι ριψοκι΄νδυνο να επιχειρηθει΄ η ποσοτικοποι΄ηση των περιθωρι΄ων εξοικονο΄µησης ενεργει΄ας. Πρωταρχικη΄ αποστολη΄ των νοσοκοµει΄ων ει΄ναι η εξασφα΄λιση υπηρεσιω΄ν ποιο΄τητας και η α΄νεση των ασθενω΄ν, ενω΄ η ενε΄ργεια δεν αποτελει΄ παρα΄ ε΄να µο΄νον µε΄σο για την επι΄τευξη των επιδιωκο΄µενων αποτελεσµα΄των. ∆εν νοει΄ται, εξα΄λλου, να αναληφθει΄ και ο ελα΄χιστος ακο΄µη κι΄νδυνος διακοπη΄ς της παροχη΄ς ισχυ΄ος, λο΄γω των οδυνηρω΄ν συνεπειω΄ν που ενδεχοµε΄νως θα ει΄χε µια τε΄τοια διακοπη΄. Απο΄ οικονοµικη΄ς πλευρα΄ς, πρε΄πει να υπογραµµιστει΄ ο΄τι η ενε΄ργεια δεν αντιπροσωπευ΄ει, κατα΄ µε΄σον ο΄ρο, παρα΄ µο΄νο το 2,5 % του πρου¨ πολογισµου΄ λειτουργι΄ας ενο΄ς νοσοκοµει΄ου (κυµαι΄νεται µεταξυ΄ 1,5 και 5 %). Η κατανα΄λωση ενεργει΄ας στα νοσοκοµει΄α καλυ΄πτει ευρυ΄ φα΄σµα λειτουργιω΄ν: θε΄ρµανση και κλιµατισµο΄ς (50 ε΄ως 65 %), ζεστο΄ νερο΄ (15 ε΄ως 28 %), µαγειρει΄ο (5 ε΄ως 8 %), πλυντη΄ρια ειδω΄ν ιµατισµου΄ και κλινοσκεπασµα΄των (4 ε΄ως 8 %), φωτισµο΄ς και ειδικε΄ς ηλεκτρικε΄ς χρη΄σεις (6 ε΄ως 12 %). Η διαφορετικο΄τητα της εκα΄στοτε εποπτευ΄ουσας αρχη΄ς καθιστα΄ δυ΄σκολη την εµπρα΄γµατι εφαρµογη΄ οιουδη΄ποτε ειδικου΄ µε΄τρου στα νοσοκοµει΄α. Η Επιτροπη΄ δεν διαθε΄τει στοιχει΄α για τον αριθµο΄ των νοσοκοµει΄ων, διαβιβα΄ζει ο΄µως απευθει΄ας στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου και στη Γενικη΄ Γραµµατει΄α του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου πι΄νακα µε τον αριθµο΄ κλινω΄ν σε νοσοκοµει΄α στα κρα΄τη µε΄λη. Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει υπο΄ψη της ειδικα΄ στοιχει΄α για τις ρυθµι΄σεις καταγραφη΄ς και εκτι΄µησης της κατανα΄λωσης ενεργει΄ας στα νοσοκοµει΄α. Η κατανα΄λωση ηλεκτρισµου΄ και φυσικου΄ αερι΄ου καταγρα΄φεται ευ΄κολα; ο΄σον αφορα΄ την κατανα΄λωση υγρω΄ν η΄ στερεω΄ν καυσι΄µων, αυτη΄ ει΄ναι πολυ΄ δυσκολο΄τερο να καταγραφει΄, ενω΄ το µεγαλυ΄τερο µε΄ρος των φορε΄ων αρκει΄ται στις αποδει΄ξεις παρα΄δοσης. Ενδεικτικα΄, η κατανα΄λωση το 1993 υπολογι΄ζεται σε 6. 475. 000 ισοδυ΄ναµους το΄ννους πετρελαι΄ου ετησι΄ως (ΤΙΠ/ε΄τος) (EUR 12). ∆εν ει΄ναι δυνατη΄ η παρα΄θεση αριθµητικω΄ν στοιχει΄ων για την αναµενο΄µενη µει΄ωση της ρυ΄πανσης του περιβα΄λλοντος λο΄γω της λη΄ψεως µε΄τρων εξοικονο΄µησης ενε΄ργειας σε κα΄θε νοσοκοµει΄ο. Συνολικα΄, θα η΄ταν ευ΄λογο να προσδοκα΄ται µι΄α εξοικονο΄µηση ενεργει΄ας, της τα΄ξεως του 1-1,5 εκατοµ. ΤΙΠ και περιορισµο΄ς των εκποµπω΄ν CO2, της τα΄ξεως των 4 εκατοµ. το΄ννων. Η µει΄ωση των εκποµπω΄ν SO2 αποτελει΄ συνα΄ρτηση της ποιο΄τητας των καταναλισκο΄µενων υγρω΄ν και στερεω΄ν καυσι΄µων. Όσον αφορα΄ τη µει΄ωση των εκποµπω΄ν NOX, αυτη΄ δεν µπορει΄ να αναχθει΄ σε µακροοικονοµικο΄ επι΄πεδο, δεδοµε΄νου ο΄τι οι ειδικε΄ς συνθη΄κες καυ΄σεως επηρεα΄ζουν σε πολυ΄ µεγα΄λο βαθµο΄ την ποσο΄τητα των παραγο΄µενων NOx


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 270/99 του Nikitas KAKLAMANIS Αδιαφάνεια στο CEDEFOP

eurovoc_concepts:
Cedefop
administrative transparency
recruitment

text: C 341/78 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 11. 1999 (1999/C 341/106) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0270/99 υποβολη΄: Nikitas Kaklamanis (UPE) προς την Επιτροπη΄ (17 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Αδιαφα΄νεια στο CEDEFOP Ο Επι΄τροπος κ. ΛΙΚΑΝΕΝ απα΄ντησε (στις 22. 1. 1999) στην ερω΄τηση΄ µου Ε-3391/98 (1) για τη λειτουργι΄α του CEDEFOP δηλω΄νοντας ο΄τι «δεν ε΄χει τι΄ποτα να συµπληρω΄σει στην προηγου΄µενη απα΄ντηση΄ του στην ερω΄τηση Ε-2549/98» (2). Έχω κατ’ επανα΄ληψη επισυ΄ρει την προσοχη΄ της Επιτροπη΄ς στις πρωτοφανει΄ς µεθοδευ΄σεις στελε΄χωσης του παραπα΄νω Κε΄ντρου, οι οποι΄ες υπονοµευ΄ουν την εικο΄να του και συκοφαντου΄ν (χωρι΄ς λο΄γο) τη χω΄ρα που το φιλοξενει΄. Οι καταγγελι΄ες στον Ελληνικο΄ (ηµερη΄σιο και περιοδικο΄) Τυ΄πο πληθυ΄νονται, οι υποψη΄φιοι για τις προκηρυσσο΄µενες θε΄σεις στο CEDEFOP διαµαρτυ΄ρονται για την αδιαφα΄νεια που επικρατει΄, αλλα΄ η Επιτροπη΄ δηλω΄νει ο΄τι «δεν ε΄χει τι΄ποτα να συµπληρω΄σει» στις απαντη΄σεις που δι΄νει, καλυ΄πτοντας ε΄τσι τις µεθοδευ΄σεις που ακολουθου΄νται. Πο΄τε θα αποφασι΄σει η Επιτροπη΄ να ασχοληθει΄ σοβαρα΄ µε τη στελε΄χωση του CEDEFOP (και α΄λλων αποκεντρωµε΄νων Οργανισµω΄ν της ΕΕ), οι οποι΄οι προκαλου΄ν µε την αδιαφα΄νεια΄ τους και συµβα΄λλουν στην περαιτε΄ρω αµαυ΄ρωση τη εικο΄νας της; ∆εν νοµι΄ζει η Επιτροπη΄ ο΄τι θα πρε΄πει να επε΄µβει α΄µεσα και αποτελεσµατικα΄ και να ελε΄γξει τις καταγγελι΄ες για αδιαφα΄νεια σε αυτου΄ς του Οργανισµου΄ς, ω΄στε να πα΄ψει να κατηγορει΄ται ανοικτα΄ για συγκα΄λυψη, κα΄τι που αναπο΄φευκτα οδηγει΄ στη συνεχη΄ υποβολη΄ προτα΄σεων µοµφη΄ς εναντι΄ον της, µε βαριε΄ς κατηγορι΄ες κατα΄ προσω΄πων που ε΄χουν πολιτικε΄ς και υπηρεσιακε΄ς ευθυ΄νες στα πλαι΄σια της; (1) (2) ΕΕ C 207 της 21. 7. 1999, σελ. 63. ΕΕ C 118 της 29. 4. 1999, σελ. 92. Απα΄ντηση του κ. Liikanen εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (31 Μαρτι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει τι΄ποτα να προσθε΄σει στις προηγου΄µενες απαντη΄σεις της στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις Ε-2549/98 και Ε-3391/98. (1999/C 341/107) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0271/99 υποβολη΄: Manuel Escolá Hernando (ARE) προς την Επιτροπη΄ (17 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Μεταφορα΄ υδα΄τινων πο΄ρων και Ταµει΄ο Συνοχη΄ς Η Υπηρεσι΄α Επιση΄µων Εκδο΄σεων των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των εξε΄δωσε προσφα΄τως ε΄να ε΄ντυπο µε τι΄τλο «Υδρολογικη΄ Αξιολο΄γηση Ισπανι΄α/Πορτογαλι΄α». Στην εν λο΄γω αξιολο΄γηση το γραφει΄ο µελετω΄ν Montgomery Watson (MWL) προτει΄νει την πραγµατοποι΄ηση διαφο΄ρων µελετω΄ν. Μεταξυ΄ α΄λλων, προτει΄νεται µια µελε΄τη σχετικα΄ µε τη µεταφορα΄ υδα΄τινων πο΄ρων µεταξυ΄ των υδρολογικω΄ν λεκανω΄ν της Ισπανι΄ας, καθω΄ς και µια α΄λλη µελε΄τη για την ανα΄λυση της χρηµατοδο΄τησης υδραυλικω΄ν ε΄ργων και τη χα΄ραξη κατευθυντη΄ριων γραµµω΄ν που θα επιτρε΄ψουν την Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση «να βοηθη΄σει την υδραυλικη΄ ανα΄πτυξη πολλαπλη΄ς χρη΄σης». Επι΄σης, µεταξυ΄ των α΄µεσων δρα΄σεων που απαιτου΄νται αναφε΄ρεται η δηµιουργι΄α «υποδοµω΄ν για τη διασυ΄νδεση των υδρολογικω΄ν λεκανω΄ν». Προε΄βη η Επιτροπη΄ στην πραγµατοποι΄ηση η΄ την ανα΄θεση κα΄ποιας απο΄ τις µελε΄τες που προ΄τεινε το γραφει΄ο MWL; Θεωρει΄ η Επιτροπη΄ αναγκαι΄α τη διεξαγωγη΄ µελετω΄ν για τη δυνατο΄τητα διασυ΄νδεσης της ποτα΄µιας λεκα΄νης του Ebro µε΄ α΄λλες υδρολογικε΄ς λεκα΄νες;


title: Als het Europees Parlement spreekt, klinkt uw stem : Het Europees Parlement luistert naar u.

eurovoc_concepts:
European Parliament
European election


title: WRITTEN QUESTION No. 290/99 by Paul RÜBIG to the Council. Protection for the European granite industry

eurovoc_concepts:
China
India
anti-dumping legislation
earths and stones
import
international competition
market protection
mining operation
price reduction
restriction on competition

formats: html print


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om de beskæftigelsesmæssige aspekter af afgørelsen om at afskaffe det afgiftsfrie salg for rejsende inden for EU

eurovoc_concepts:
VAT
duty-free sale
employment policy
fiscal policy
intra-EU trade

text: C 66/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 9. 3. 1999 Meddelelse fra Kommissionen til R¿det om de besk»ftigelsesm»ssige aspekter af afg(cid:192)relsen om at afskaffe det afgiftsfrie salg for rejsende inden for EU (1999/C 66/04) INDLEDNING Det Europ»iske R¿d i Wien (der blev afholdt den 11. (cid:220)12. december 1998) anmodede (cid:176)med hensyn til afg(cid:192)(cid:220) relsen fra 1991 om det afgiftsfrie salg til rejsende inden for F»llesskabet [. (cid:216). (cid:216). (cid:129) Kommissionen og R¿det ((cid:192)konomi og finans) om inden marts 1999 at unders(cid:192)ge, hvilke besk»ftigelsesproblemer der kunne opst¿ og p¿ grundlag af forslag fra Kommissionen at dr(cid:192)fte, hvordan disse problemer kunne tackles, herunder muligheden af en begr»nset forl»ngelse af overgangsordningerne(cid:133)(cid:216)(˛). Som svar p¿ Det Europ»iske R¿ds anmodning inde(cid:220) holder denne meddelelse forslag til, hvordan man kan tackle de problemer, som afskaffelsen af det afgiftsfrie salg(cid:216)(ˇ) inden for EU kunne skabe for navnlig besk»fti(cid:220) gelsen. Meddelelsen skal vurderes i sammenh»ng med EU’s besk»ftigelsesstrategi. Kommissionen noterer sig, at det nu er et erkl»ret m¿l for medlemsstaterne at »ndre skattestrukturerne i en mere besk»ftigelsesfremmende retning. Dette m¿l blev for nylig bekr»ftet af Det Euro(cid:220) p»iske R¿d selv p¿ m(cid:192)det i Wien. Afgiftsfritagelsesordningen kan ikke behandles uden for kontekst. Den har konsekvenser for besk»ftigelsen inden for ikke blot den afgiftsfrie branche, men ogs¿ inden for resten af (cid:192)konomien, da den fordrejer konkurrencen transportformer. mellem detailhandlende og mellem Faktisk kan sagen om det afgiftsfrie salg betragtes som en pr(cid:192)ve p¿ EU’s vilje til at benytte det skattepolitiske samarbejde til at bek»mpe skadelig skattekonkurrence og skjulte subsidier, der l»gger pres p¿ omkostningerne p¿ arbejdskraft og dermed begr»nser jobskabelsen. I overensstemmelse med mandatet fra Wien ser denne meddelelse is»r n»rmere p¿, hvordan man kan tackle besk»ftigelsesproblemerne forbundet med det afgiftsfrie inklusive muligheden for en begr»nset salgs oph(cid:192)r, forl»ngelse. P¿ grundlag af denne analyse finder Kommissionen, at afskaffelsen af det afgiftsfrie salg ikke vil f¿ nogen v»sentlig og varig negativ indflydelse p¿ den samlede besk»ftigelse. Som ved udfasningen af enhver anden form for konkurrencefordrejende st(cid:192)tte forventes forventes de kortsigtede negative virkninger for besk»fti(cid:220) gelsen tv»rtimod at blive mere end opvejet af den lang(cid:220) sigtede jobskabelseseffekt. 1. (cid:217)HVAD VAR BEGRUNDELSEN FOR R¯DETS AFG˘(cid:220) RELSER FRA 1991 OG 1992? Gennemf(cid:192)relsen af det indre marked indebar, at alle fiskale gr»nser skulle oph»ves, s¿ledes at begreberne import og eksport forsvandt inden for EU’s gr»nser. Som f(cid:192)lge heraf kan EU(cid:220)borgere k(cid:192)be varer i en hvilken som helst medlemsstat, og de skal kun betale afgift af varerne i indk(cid:192)bslandet. Trods den universelle erkendelse af de enorme fordele ved det indre marked inds¿ man, at oph»velsen af de fiskale gr»nser kunne skade bestemte sektorer p¿ kort sigt. R¿det traf derfor en r»kke s»rlige foranstaltninger for at hj»lpe disse sektorer med deres tilpasning: -(cid:217)det vedtog et s»rligt uddannelsesprogram for at bist¿ de nationale myndigheder(cid:216)(—) med omorganiseringen af deres toldoperationer og udvekslingen af toldem(cid:220) bedsm»nd (Matthaeus(cid:220)programmet) -(cid:217)det lancerede et s»rligt handlingsprogram(cid:216)((cid:209)) med 30(cid:217)mio. ECU til omskoling og genbesk»ftigelse af toldklarerer og spedit(cid:192)rer og tillod medlemsstaterne at benytte EU’s strukturfonde (Den Europ»iske Soci(cid:220) alfond og Interreg I) til gennemf(cid:192)relse af ledsagefor(cid:220) anstaltninger; 63(cid:216)000 toldklarerer og spedit(cid:192)rer har modtaget hj»lp gennem disse ordninger -(cid:217)det indf(cid:192)rte ved afg(cid:192)relser vedtaget i henholdsvis i 1991 (moms) og 1992 (punktafgifter) en overgangs(cid:220) ordning(cid:216)((cid:210)) frem til den 30. juni 1999, s¿ledes at de afgiftsfrie forretninger kunne forts»tte med at s»lge bestemte m»ngder moms(cid:220) og/eller afgiftsfrie varer til de rejsende. Det var s»lgeren, der fik ansvaret for at kontrollere, at m»ngdebegr»nsningerne blev over(cid:220) holdt (den s¿kaldte vendorkontrol). Denne ordning gav indehaverne af afgiftsfrie forretninger mulighed for at forberede sig p¿ og tilpasse sig et indre marked uden fiskale gr»nser. (—)(cid:217)Kommissionens beslutning 94/844/E˘F af 19. december 1994. (˛)(cid:217)Punkt 24 i konklusionerne fra Det Europ»iske R¿d. (ˇ)(cid:217)Ved afgiftsfrit salg forst¿s salg af varer fritaget for s¿vel ((cid:209))(cid:217)R¿dets forordning (E˘F) nr. 3904/92 af 17. december 1992. ((cid:210))(cid:217)R¿dets direktiv 91/680/E˘F af 16. december 1991 og moms som punktafgifter. R¿dets direktiv 92/12/E˘F af 25. februar 1992. 9. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 66/7 2. (cid:217)HVAD BET˘D DET INDRE MARKED FOR DEN AFGIFTSFRIE BRANCHE? Virkeligg(cid:192)relsen af det indre marked og oph»velsen af de fiskale gr»nser fjernede samtlige detailhandlendes muligheder for at afgiftsfritage en vare eller refundere en afgift p¿ en vare k(cid:192)bt i ~n medlemsstat, n¿r varerne var beregnet til udf(cid:192)rsel til en anden medlemsstat. For at mindske afg(cid:192)relsens konsekvenser for visse detail(cid:220) handlende gav R¿det imidlertid - som en overgangsfor(cid:220) anstaltning - medlemsstaterne mulighed for at moms(cid:220) og/eller afgiftsfritage varer k(cid:192)bt af rejsende inden for EU om bord p¿ f»rger og fly samt i lufthavne(cid:216)((cid:211)) (Kanal(cid:220) tunnelens to terminaler blev tilf(cid:192)jet senere). Samtlige medlemsstater gennemf(cid:192)rte foranstaltningen (Tyskland og Luxembourg dog med visse begr»nsninger). Der findes ikke noget afgiftsfrit salg om bord p¿ tog eller i EU. Det skal bem»rkes, at der er fastsat busser for det bestemte m»ngde(cid:220) og v»rdibegr»nsninger afgiftsfrie til de rejsende(cid:216)((cid:212)). Meget ofte ved kunderne ikke, at mere v»rdifulde varer rent faktisk ikke kan s»lges afgiftsfrit (det g»lder f. eks. varer til en v»rdi af over 90 EUR). salg R¿det har indg¿et en politisk aftale om minimumsstan(cid:220) darderne for medlemsstaternes kontrol(cid:216)((cid:213)). En rapport udarbejdet af Kommissionen om dette nye kontrol(cid:220) system(cid:216)((cid:214)) viste, at de i alle tilf»lde garanterede, at begr»nsningerne for afgiftsfrita(cid:220) gelsen blev overholdt. indf(cid:192)rte systemer ikke Afgiftsfritagelsen for de afgiftsfrie forretninger giver dem mulighed for h(cid:192)jere avancer end ellers inden for detail(cid:220) handelen. Forskellige prissammenligninger(cid:216)(˛˝) viser, at prisfordelen forholdsvis for den rejsende ofte er ikke(cid:220)eksisterende. If(cid:192)lge visse begr»nset eller endda unders(cid:192)gelser kan prisen uden afgift ofte v»re h(cid:192)jere i den almindelige detailhandel. Selv ved end prisen punktafgiftspligtige varer tobak), hvor (alkohol og punktafgiften, der for det meste er h(cid:192)jere end momsen, giver de bedste muligheder for lave priser, udg(cid:192)r forbru(cid:220) gernes besparelse i de fleste tilf»lde kun en br(cid:192)kdel af afgiftsfritagelsen. Det kan p¿vises ved at sammenligne prisen f(cid:192)r beskatning og detailprisen (inkl. afgifter). faktisk de Derfor afgiftsfrie forretningers fortjeneste mere, end den subsi(cid:220) dierer eftersp(cid:192)rgslen efter de varer, de s»lger. Det m¿ man ikke glemme, n¿r man vurderer de potentielle konsekvenser af en afskaffelse af det afgiftsfrie salg. subsidierer afgiftsfritagelsen rent 4. (cid:217)DEN AFGIFTSFRIE BRANCHE I TAL (˛˛) If(cid:192)lge tal, der stammer fra den afgiftsfrie branche selv, bel(cid:192)b det afgiftsfrie salg i EU i lufthavne og om bord p¿ fly og f»rger sig til i alt 5,8 mia. EUR i 1996, en stigning set i forhold til 1991 da det bel(cid:192)b sig til 3,6 mia. EUR. Den afgiftsfrie handel inden for EU tegnede sig for 71(cid:216)% af det samlede bel(cid:192)b (4,1 mia. EUR), hvilket svarer til 0,060(cid:216)% af EU’s BNP i 1996(cid:216)(˛ˇ). Stigningen i salget viser tydeligt, at den afgiftsfrie branche har udvidet sine forretningsaktiviteter l(cid:192)bet af den overgangsperiode, den fik til at tilpasse sig de nye forhold. i 3. (cid:217)DEN AFGIFTSFRIE BRANCHES S`RLIGE KENDE(cid:220) TEGN De afgiftsfrie forretninger nyder almindeligvis gavn af en attraktiv placering og et forholdsvis aflukket marked, i sig selv giver dem en konkurrencefordel. hvilket Afgiftsfritagelsen sikrer dem endnu en kunstig konkur(cid:220) rencefordel i forhold til andre detailhandlende og andre transportvirksomheder (bus(cid:220) eller jernbaneselskaber), der s»lge varer med afgift. Afgiftsfritagelsen kun kan fordrejer derfor konkurrencen mellem ikke blot de hand(cid:220) lende, men ogs¿ mellem forskellige transportformer. Den afgiftsfrie handel opdeles typisk i tre brede katego(cid:220) rier: salg i lufthavne, hvor det afgiftsfrie salg inden for EU bel(cid:192)b sig til 1,6 mia. EUR (39(cid:216)%), mens salg p¿ f»rger og salg om bord p¿ fly bel(cid:192)b sig til henholdsvis 2,1 mia. EUR (51(cid:216)%) og 0,4 mia. EUR (10(cid:216)%). Traditionelt inddeles de varer, de s»lges i afgiftsfrie forretninger, i fire s»rskilte grupper: vin og spiritus, tobak, parfumevarer og kosmetik samt diverse. Ser man p¿ den afgiftsfrie branches tal for salget inden for EU af tegner, gruppen (cid:176)diverse(cid:133) med en afgiftsfrie varer, ((cid:211))(cid:217)Artikel 28k i direktiv 91/680/E˘F og artikel 28 i direktiv 92/12/E˘F. ((cid:212))(cid:217)Se tabel 1 i bilag I. ((cid:213))(cid:217)Retningslinjer for kontrollen med det afgiftsfrie salg i F»llesskabet, vedtaget af Ministerr¿det den 14. december 1992. ((cid:214))(cid:217)Vendorkontrolrapporten (KOM(96) 245 af 26. juli 1996). (˛˝)(cid:217)Foretaget af bl. a. Kontoret for De Europ»iske Forbruger(cid:220) organisationer, BEUC, i 1994 og Kommissionen i december 1998. (˛˛)(cid:217)Se bilag I. (˛ˇ)(cid:217)Det skal bem»rkes, at denne indikator overvurderer bran(cid:220) inkluderer chens salget v»rdien af andre branchers input (dvs. varerne) til den afgiftsfrie branche. V»rditilv»ksten inden for den afgiftsfrie branche kan sk(cid:192)nnes at ligge p¿ omkring 0,02(cid:216)% af BNP. (oms»tningen) st(cid:192)rrelse, idet C 66/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 9. 3. 1999 oms»tning p¿ 1,2 mia. EUR sig for 29(cid:216)% af salget. Med et salg p¿ 1,1 mia. EUR tegnede vin og spiritus sig for 27(cid:216)%. Salget af parfumevarer og kosmetik og salget af tobak bel(cid:192)b sig hver is»r til 0,9 mia. EUR, hvilket for hver gruppe svarer til 22(cid:216)% af det samlede salg. Punktaf(cid:220) giftspligtige varer (dvs. alkohol og tobak) udgjorde i alt 49(cid:216)% af det samlede salg af afgiftsfrie varer inden for EU. for EU lyder p¿ 50(cid:216)000 tabte arbejdspladser. Medregnes den potentielle indirekte besk»ftigelseseffekt, sk(cid:192)nner branchen, at hele 140(cid:216)000 arbejdspladser vil kunne g¿ tabt(cid:216)(˛(cid:210)). Det vil efter sigende v»re konsekvensen af lavere salgstal og en lavere fortjeneste, som vil tvinge billetpriserne i vejret og dermed d»mpe eftersp(cid:192)rgslen og f(cid:192)re til tab af arbejdspladser inden for transportsektoren. Det kunne i sidste ende f¿ konsekvenser for alt fra afs»t(cid:220) ningen af r¿(cid:220) og hj»lpestoffer til skibsv»rftsindustrien. Med udgangspunkt i tallene for 1996 sk(cid:192)nner den afgiftsfrie branche(cid:216)(˛—), at de afgiftsfrie forretninger og aktiviteter besk»ftiger i alt 140(cid:216)000 personer. Da 70(cid:216)% af salget foreg¿r til rejsende inden for EU, kan det antages, at omkring 100(cid:216)000 af disse arbejdspladser har tilknytning til den EU(cid:220)interne afgiftsfrie handel. Det svarer til 0,066(cid:216)% af den samlede besk»ftigelse i EU i 1996. Som angivet i bilag I udg(cid:192)r salget pr. ansat i detailhan(cid:220) delen 146(cid:216)000 EUR. Tallene i det foreg¿ende viser imid(cid:220) lertid, at salget pr. ansat i den EU(cid:220)interne afgiftsfrie branche kun udg(cid:192)r 41(cid:216)000 EUR. Det betyder enten, at der i virkeligheden er f»rre ansatte inden for den afgifts(cid:220) frie branche, eller at tallet p¿ 100(cid:216)000 omfatter personer, der ikke direkte besk»ftiger sig med salgsaktiviteter. Det er vanskeligt at fordele arbejdspladserne p¿ de enkelte varegrupper. Da salget af punktafgiftspligtige varer (alkohol og tobak) udg(cid:192)r 49(cid:216)% af det samlede salg af afgiftsfrie varer til rejsende inden for EU(cid:216)(˛(cid:209)), er det besk»ftigelsen inden for denne del af branchen, der kan forventes at blive h¿rdest ramt af det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r. Men forholdsm»ssigt er der sandsynligvis besk»f(cid:220) tiget f»rre personer med salg af vin, spiritus og tobak end med salg af diverse andre varer, som kr»ver st(cid:192)rre lokaler og mere kundebistand. 5. (cid:217)HVILKEN INDFLYDELSE KAN R¯DETS AFG˘(cid:220) RELSER FRA 1991 OG 1992 F¯ P¯ BESK`FTI(cid:220) GELSEN? For at kunne vurdere besk»ftigelseseffekten af R¿dets afg(cid:192)relser om at afskaffe det afgiftsfrie salg inden for EU er det n(cid:192)dvendigt at definere de n(cid:192)jagtige rammer for en potentiel besk»ftigelseseffekt. 5. 1. (cid:217)IF˘LGE BRANCHEN SELV Den afgiftsfrie branche sk(cid:192)nner, at den direkte besk»fti(cid:220) gelseseffekt af afskaffelsen af det afgiftsfrie salg inden (˛—)(cid:217)European Travel Research Foundation (ETRF), der blev stiftet i 1995 og som har 30 medlemmer, der repr»senterer indehaverne af afgiftsfrie forretninger og producenter og distribut(cid:192)rer af varer til det afgiftsfrie marked. (˛(cid:209))(cid:217)Se tabel 4 i bilag I. De samlede sk(cid:192)n er baseret p¿ unders(cid:192)gelser, der er bestilt af branchen selv, og som benytter forskellige metoder og foruds»tninger. Man er n¿et frem til disse sk(cid:192)n ved at sammenl»gge tallene for de enkelte lande, der tager hensyn til alle potentielle negative faktorer, men ser bort fra den positive besk»ftigelseseffekt for den normale detailhandel. Uafh»ngige unders(cid:192)gelser(cid:216)(˛(cid:211)) har vist, at denne metode overvurderer antallet af arbejds(cid:220) pladser, der kunne g¿ tabt. 5. 2. (cid:217)IF˘LGE MEDLEMSSTATERNE Nationale unders(cid:192)gelser foretaget af fem medlemsstater bekr»fter, at afskaffelsen af det afgiftsfrie salg inden for EU ikke vil f¿ nogen indflydelse p¿ den samlede besk»f(cid:220) tigelse(cid:216)(˛(cid:212)). If(cid:192)lge disse unders(cid:192)gelser vil besk»ftigelsesef(cid:220) fekten sandsynligvis blive af specifik og lokal karakter og navnlig ramme s(cid:192)fartssektoren. (˛(cid:210))(cid:217)Jf. International Duty Free Confederation (IDFC) og Asso(cid:220) ciation Fran(cid:136)aise de Commerce Hors(cid:220)Taxes (AFCOHT): (cid:176)Contribution of Duty(cid:220)Free Sales to the EU and its Citi(cid:220) zens(cid:133) september 1997. (˛(cid:211))(cid:217)If(cid:192)lge en unders(cid:192)gelse foretaget af Institut f(cid:190)r Wirtschaft i M(cid:190)nchen vedr(cid:192)rende det indre marked og den afgiftsfrie handel (IFO Financial Policy Studies 68, 1998) havde de fleste unders(cid:192)gelser gennemf(cid:192)rt af eller p¿ vegne af den afgiftsfrie branche overvurderet besk»ftigelseseffekten. (˛(cid:212))(cid:217)Danmark: Vurdering af virkningerne af oph(cid:192)r af afgiftsfri handel for rejsende mellem Danmark og EU(cid:220)lande 1. juli 1999. Skatteministeriet, december 1997. til premierministeren om oph(cid:192)r af Frankrig: Rapport afgiftsfri handel i Europa: (cid:176)Konsekvenser og forslag(cid:133). Rapporten er dateret 23. juli 1998 og udf»rdiget af Andr~ Capet, medlem af Nationalforsamlingen for Pas(cid:220)de(cid:220)Calais. Irland: Rapport om virkningerne af det afgiftsfrie salgs i 1999. Rapporten inden for EU oph(cid:192)r for rejsende stammer fra marts 1998 og er udarbejdet af KMPG Mana(cid:220) gement Consulting i samarbejde med Fitzpatrick Associates og MDS Transmodal efter bestilling fra Finansministeriet. Sverige: Rapport om konsekvenserne af udfasningen af den afgiftsfrie handel i EU. Rapporten er dateret 25. marts 1998 og udsendt af Kommunikationsministeriet. Det Forenede Kongerige: Unders(cid:192)gelse af de (cid:192)konomiske konsekvenser af afskaffelsen af den afgiftsfrie handel i EU. Ministeriet for Milj(cid:192), Transport og Regionerne, 1998. 9. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 66/9 For at udforske dette punkt n»rmere anmodede Kommissionen medlemsstaterne om oplysninger, som kunne bidrage til at kaste lys over omfanget af de lokale besk»ftigelsesproblemer. Den har modtaget oplysninger i samtlige medlemsstater(cid:216)(˛(cid:213)), der fra myndighederne bekr»fter, at afskaffelsen af det afgiftsfrie salg for rejsende inden for EU ikke vil f¿ indvirkning p¿ den samlede besk»ftigelse. i forbindelse med Det bekr»ftes af erfaringerne fra de amerikanske luft(cid:220) havne, hvor der aldrig har v»ret mulighed for at k(cid:192)be afgiftsfrie varer indenrigsflyvninger, men hvor der ikke desto mindre eksisterer et enormt og voksende marked. Det ses bl. a. af udvidelsen af ordin»re butiksstr(cid:192)g i lufthavne som f(cid:192)lge af en stigende efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel fra de rejsendes side, der har tiltrukket interna(cid:220) tionale investeringer, ogs¿ fra virksomheder, der er aktive inden for den afgiftsfrie branche i Europa. 5. 3. (cid:217)VURDERING Det m¿ for det f(cid:192)rste ikke glemmes, at det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r den 30. juni 1999 kun g»lder for rejsende inden for EU, s¿ledes at rejsende til tredjelande fortsat vil kunne k(cid:192)be afgiftsfrie varer. Det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r vil heller ikke f¿ indflydelse p¿ EU’s bestemmelser om tillader medlemsstaterne at fritage varer, der leveres til forbrug om bord p¿ skibe, for moms og punktafgifter. Det er s»rlig vigtigt i relation til krydstogtskibe. skibsproviant, det Besk»ftigelsen inden for den afgiftsfrie branche best¿r hovedsagelig af arbejdspladser inden for transport og besl»gtede brancher, der kun delvis er afh»ngige af den afgiftsfrie handel. Den stigende eftersp(cid:192)rgsel efter trans(cid:220) porttjenester vil n»ppe »ndre sig n»vnev»rdigt som f(cid:192)lge af det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r, da de fleste personer rejser, fordi det er n(cid:192)dvendigt for dem. Det er kun inden for s(cid:192)fartssektoren, at der foruden egentlige rejsende ogs¿ findes personer, der f(cid:192)rst og fremmest rejser for at handle. Men selv ~ndagsf»rgerejser k(cid:192)bes ofte ikke alene for at kunne handle afgiftsfrit, men for at kunne handle i medlemsstater med lavere punktafgifter. sig med besk»ftiger Man m¿ heller ikke glemme, at den afgiftsfrie handel ofte er kendetegnet ved stordriftsfordele, idet den samme medarbejder b¿de normale transportrelaterede opgaver og salg af afgiftsfrie varer, og i mange tilf»lde (f. eks. for kabinepersonalet om bord p¿ fly) er det sikkerhedsforskrifterne snarere end salgs(cid:220) produktiviteten, der bestemmer antallet af medarbejdere. For de fleste rejsende er den afgiftsfrie handel blot en ekstra attraktion. En af de f¿ muligheder for at fordrive ventetiden i lufthavne eller om bord p¿ f»rger best¿r nemlig i at shoppe, og det vil sandsynligvis ogs¿ v»re tilf»ldet efter det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r. (˛(cid:213))(cid:217)Se bilag II. Af alle disse ¿rsager vil de rejsende ogs¿ shoppe efter det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r, og der vil stadig v»re behov for butiksassistenter og andet personale. De afgiftsfrie forretningers enest¿ende salgsposition spiller givetvis en rolle for salget af mange varer, for forskellen mellem nogle priser uden afgift og priserne med afgift er ofte meget lille. Det underst(cid:192)tter den tanke, at det ikke n(cid:192)dvendigvis er prisen, der f¿r de rejsende til at k(cid:192)be en vare, men snarere de afgiftsfrie forretningers forholdsvis gunstige placering eller attraktionen ved selve varen (f. eks. vil rygere ikke holde op med ryge, blot fordi de ikke l»ngere kan k(cid:192)be deres cigaretter afgiftsfrit). Man skal derfor ikke forvente et v»sentligt fald i det samlede salg af de ber(cid:192)rte varer, eftersom den samlede endelige eftersp(cid:192)rgsel blot vil finde vej til den almindelige detail(cid:220) handel uden at falde sammenlagt(cid:216)(˛(cid:214)). Det forventes derfor ikke, at det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r vil f¿ en v»sentlig negativ besk»ftigelseseffekt p¿ produktions(cid:220) siden, heller ikke p¿ kort sigt. Det erkendes dog, at bestemte f»rgeruter kan blive ramt. Der er ingen tvivl om, at f»rgeselskaber er mere afh»n(cid:220) gige af indt»gterne fra det afgiftsfrie salg end lufthavne og flyselskaber. De oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, synes at antyde, at en r»kke f»rgeruter kan blive besk¿ret eller indstillet som f(cid:192)lge af afskaf(cid:220) felsen af det afgiftsfrie salg. Som eksempel kan n»vnes alle de ruter, der besejles ¿ret rundt mellem to Interreg(cid:220) regioner i den nordlige del af Den Botniske Bugt, visse korte ruter mellem Tyskland og Danmark og mindst ~n rute mellem Irland og Frankrig. I disse tre specifikke tilf»lde kan de forventes et direkte tab p¿ op til 100 arbejdspladser. Sk(cid:192)nt dette kunne antyde, at f»rgeindu(cid:220) strien ogs¿ kunne blive h¿rdt ramt andre steder, m¿ det imidlertid forventes, at den samlede effekt for f»rgein(cid:220) dustrien vil blive begr»nset, da de fleste f»rgeselskaber ikke vil »ndre deres fartplaner n»vnev»rdigt som f(cid:192)lge af afskaffelsen af det afgiftsfrie salg. (˛(cid:214))(cid:217)Det er sandt, at eftersp(cid:192)rgslen efter disse varer er faldet st(cid:192)t de sidste tyve ¿r, efterh¿nden som prisen inklusive afgifter er steget. Ikke desto mindre kan de h(cid:192)je punktafgifter kun forklare en del af denne tendens. `ndringer i forbrugernes vaner og smag samt sundhedsm»ssige hensyn har v»ret de vigtigste ¿rsager til faldet i eftersp(cid:192)rgslen efter vin, spiritus og tobak. C 66/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 9. 3. 1999 Faldet i besk»ftigelsen i afgiftsfrie forretninger vil til geng»ld blive opvejet af en tilsvarende stigning inden for den almindelige detailhandel, hvis organisationer har klaget til Kommissionen over den nuv»rende konkurren(cid:220) cefordrejning. Kommissionen har beregnet, at det afgiftsfrie salg kan have kostet medlemsstaterne op til 2 mia. EUR i tabt afgiftsprovenu i 1996. Tager man h(cid:192)jde for vanskelighe(cid:220) derne forbundet med at beregne det reelle afgiftsbel(cid:192)b, der st¿r p¿ spil, vil selv det mest forsigtige sk(cid:192)n pege i retning af et provenutab p¿ mindst 1 mia. EUR i 1996. Dette provenutab er naturligvis h(cid:192)jere i dag. Det er reelt den europ»iske skatteyder, der finansierer afgiftsfrita(cid:220) gelsen. Hvis dette bel(cid:192)b i stedet bruges til at neds»tte den indirekte beskatning generelt, vil forbruget stige, og der kan forventes en nettofor(cid:192)gelse af besk»ftigelsen. Det kan i denne forbindelse n»vnes, at Kommissionen har forelagt R¿det et forslag, der skal give medlemssta(cid:220) terne mulighed for p¿ fors(cid:192)gsbasis at neds»tte momsen p¿ arbejdskrafttunge tjenesteydelser. Afgiftsprovenuet fra afskaffelsen af det afgiftsfrie salg kunne bruges til at st(cid:192)tte denne foranstaltning til gavn for besk»ftigelsen. for besk»ftigelsespolitikken Den positive besk»ftigelseseffekt kunne endda for(cid:192)ges, hvis indt»gterne blev brugt til at finansiere en neds»t(cid:220) telse af socialsikringsbidragene for is»r relativt ufagl»rte og lavtl(cid:192)nnede arbejdstagere i overensstemmelse med de foresl¿ede retningslinjer i 1999(cid:216)(ˇ˝). Udfasningen af det afgiftsfrie salg kunne s¿ledes p¿ l»ngere sigt f(cid:192)re til en nettotilv»kst i antallet af arbejdspladser, hvis indt»gterne benyttes til at s»nke beskatningen p¿ arbejdskraft. De hidtidige erfaringer og simulationsmodeller formuleret af Kommissionens tjenes(cid:220) tegrene viser, at m¿lrettede neds»ttelser af andre i omkostninger p¿ arbejdskraft end st(cid:192)rrelsesordenen 1 mia. EUR kunne resultere i en netto(cid:220) tilv»kst p¿ op til 20(cid:216)000 nye arbejdspladser(cid:216)(ˇ˛). l(cid:192)nomkostninger Som et alternativ kunne medlemsstaterne benytte dette bel(cid:192)b til at konsolidere de offentlige finanser som p¿peget af R¿det i Stabilitets(cid:220) og V»kstpagten og i de overordnede retningslinjer for den (cid:192)konomiske politik. Det er naturligvis op til den enkelte medlemsstat at beslutte, hvilken vej den vil g¿. Sammenlagt vil disse virkninger - en forrykning af eftersp(cid:192)rgslen fra afgifts(cid:220) frie forretninger til den almindelige detailhandel, et skifte fra en afgiftsfritagelsesordning til en neds»ttelse af andre omkostninger p¿ arbejdskraft end l(cid:192)nomkostninger, en (ˇ˝)(cid:217)Forslag til R¿dets resolution om retningslinjerne for besk»ftigelsespolitikken i 1999, 18. januar 1999. (ˇ˛)(cid:217)OECD 1997 Taxation and Economic Performance. Europa(cid:220)Kommissionen (1994), Europa Economy nr. 56. konsolidering af de offentlige finanser - imidlertid p¿ lang sigt opveje tabet af arbejdspladser p¿ kort sigt. Sammenlagt tyder analysen p¿, at den negative besk»fti(cid:220) gelseseffekt vil v»re af begr»nset varighed og kun ramme bestemte geografiske og (cid:192)konomiske sektorer, mens der p¿ mellemlang sigt kan forventes en nettotil(cid:220) v»kst i antallet af arbejdspladser. 6. (cid:217)POLITISKE TILTAG 6. 1. (cid:217)FORL`NGELSE AF OVERGANGSPERIODEN En forl»ngelse af overgangsordningen, der g(cid:192)r det muligt at forts»tte salget af afgiftsfrie varer til rejsende inden for EU efter den 30. juni 1999, kunne antage adskillige former: en forl»ngelse af endnu ubestemt varighed, en forl»ngelse begr»nset til bestemte sektorer eller en forl»ngelse begr»nset til bestemte varer. Alle disse varianter kalder p¿ en r»kke generelle overvejelser. En forl»ngelse af afgiftsfritagelsesordningen vil forl»nge forskelsbehandlingen mellem sammenlignelige transport(cid:220) former (dvs. nonstop fly(cid:220), f»rge(cid:220) og togforbindelser mellem medlemsstater). Det er kun luft(cid:220) og f»rgefarten, der har fordel af afgiftsfritagelsen, idet jernbanerne er udelukket fra ordningen, mens vejtransportsektoren ikke har adgang til den. Der er en reel risiko for, at erhvervsdrivende, der uds»ttes for en fordrejning af konkurrencen som f(cid:192)lge af salget af afgiftsfrie varer, vil anf»gte gyldigheden af forl»ngelse af afgiftsfritagelsesordningen ved enhver domstolene. Eurotunnel(cid:220)sagen(cid:216)(ˇˇ) viste tydeligt, at de erhvervsdrivende meget vel kan anf»gte gyldigheden af EU(cid:220)bestemmelser ved EF(cid:220)Domstolen, navnlig som led i et pr»judicielt s(cid:192)gsm¿l efter artikel 177. Organisationer med s»rinteresser har allerede tilkendegivet, at de vil anf»gte en eventuel forl»ngelse af afgiftsfritagelsesord(cid:220) ningen ved Domstolen. Ethvert nyt forslag fra Kommissionen vil skulle tage h(cid:192)jde for statsst(cid:192)ttereglerne. En tilladelse til at s»lge varer, der ikke er belagt med den normale moms og de normale punktafgifter, udg(cid:192)r en (cid:192)konomisk fordel for de begunstigede, der i denne forbindelse omfatter profes(cid:220) sionelle operat(cid:192)rer og transportvirksomheder. Retten til at s»lge afgiftsfrie varer kunne derfor betragtes som driftsst(cid:192)tte, som Kommissionen vil skulle vurdere p¿ grundlag af traktatens bestemmelser. Der er risiko for, at en forl»ngelse vil v»re uforenelig med EU’s politik p¿ andre omr¿der, f. eks. sundhedsom(cid:220) r¿det, idet den vil lette adgangen til billig tobak og alkohol. Det skal noteres, at alkohol og tobak tegner (ˇˇ)(cid:217)Sag C(cid:220)408/95, dom af 11. november 1997. 9. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 66/11 sig for omkring halvdelen af den afgiftsfrie branches oms»tning. vil trov»rdigheden Samtlige muligheder for forl»ngelse har en anden vigtig ting til f»lles. De indeb»rer alle en forl»ngelse af en overgangsperiode fastsat ved en afg(cid:192)relse truffet af R¿det, og de skaber dermed tvivl om trov»rdigheden af overgangsbestemmelser i EU(cid:220)lovgivningen. P¿ lige netop vigtige beskatningsomr¿det elementer i EU’s politik, der bl. a. s(cid:192)ger at g(cid:192)re skatte(cid:220) strukturerne mere besk»ftigelsesfremmende, blive bragt i fare. I relation til specielt adf»rdskodeksen for erhvervs(cid:220) beskatning, hvis succes er afh»ngig af, at medlemssta(cid:220) terne udviser politisk vilje til, inden for en bestemt tids(cid:220) ramme, at afskaffe de foranstaltninger, som R¿det finder skadelige, vil en yderligere forl»ngelse af en meget l»ngere gennemf(cid:192)relsesperiode (p¿ over syv ¿r) fastsat p¿ juridisk bindende vis i et direktiv underminere hele processen. af Foruden ovenst¿ende er der behov for specifikke overve(cid:220) jelser i relation til hver enkelt af de forskellige former, som en forl»ngelse af overgangsperioden kunne antage. 1. (cid:217)En tidsbegr»nset forl»ngelse ^n mulig l(cid:192)sning kunne best¿ i at bevare det afgiftsfrie salg i en begr»nset periode. En kortvarig forl»ngelse af overgangsperioden tolv (en periode p¿ m¿neder er blevet n»vnt) vil ikke f¿ nogen reel og varig l(cid:192)sningen af besk»ftigelsesproblemerne, indflydelse p¿ da det pr. definition ikke vil v»re muligt at sprede virk(cid:220) ningerne over tiden. seks eller En mere langvarig forl»ngelse risikerer at udsende et forvirrende signal til branchen. I troen p¿, at der kunne komme yderligere forl»ngelser, kunne virksomhederne udskyde de n(cid:192)dvendige tilpasninger. Det kunne p¿ l»ngere sigt forv»rre et eventuelt besk»ftigelsesproblem. Erfaringerne fra de sidste syv ¿r viser, at de st»rkeste virksomheder - af helt legitime kommercielle ¿rsager - vil fors(cid:192)ge at videreudvikle markedet for at (cid:192)ge deres fortjeneste, mens virksomheder med problemer kunne blive fristet til at udskyde uomg»ngelige strukturelle tilpasninger. branchespecifikke Denne l(cid:192)sningsmodel vil desuden kun kunne afhj»lpe eventuelle besk»ftigelsesproblemer, hvis den afgiftsfrie branche benytter den til virkelig at forberede sig p¿ det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r. I modsat fald kunne den forv»rre nogle af de strukturelle problemer inden for de ber(cid:192)rte brancher. 2. (cid:217)En forl»ngelse begr»nset b¿de i tid og til bestemte sektorer (f. eks. f»rgeselskaber) De enkelte dele af den afgiftsfrie branche har deres s»regne tr»k, s¿ afskaffelsen af det afgiftsfrie salg inden for EU vil ikke f¿ identiske konsekvenser for dem alle. Man kunne derfor v»lge at forl»nge det afgiftsfrie salg i en begr»nset periode for f»rgeselskaber alene, da disse luftfartsselskaber. Sk(cid:192)nt denne selskaber er mere afh»ngige af den afgiftsfrie handel end lufthavne og l(cid:192)snings(cid:220) model har den fordel, at den er mere m¿lrettet og afgr»nset, vil den imidlertid pr. definition udg(cid:192)re et endnu st(cid:192)rre brud p¿ princippet om ligebehandling og forst»rke forskelsbehandlingen mellem forskellige trans(cid:220) portformer. Kommissionens retningslinjer for statsst(cid:192)tte til s(cid:192)trans(cid:220) portsektoren giver allerede medlemsstaterne mulighed for at yde st(cid:192)tte til f»rgeforbindelser. Retningslinjerne er restriktive, idet de kun tillader driftsst(cid:192)tte i exceptionelle tilf»lde, nemlig n¿r en rute for rammerne af en public service(cid:220)kontrakt. Medlemssta(cid:220) terne skal normalt indg¿ kontrakter om besejling af vitale ruter p¿ grundlag af offentlige udbud. Hvis en medlemsstat mener, at det er n(cid:192)dvendigt at yde st(cid:192)tte for at bevare vitale ruter, vil disse retningslinjer have den fordel, at de er gennemskuelige og hindrer den retlige usikkerhed, der ligger i en forl»ngelse af afgiftsfritagel(cid:220) sesordningen. subsidieres inden Sk(cid:192)nt denne anden l(cid:192)sningsmodel er mere m¿lrettet, vil den uundg¿eligt forv»rre de aktuelle fordrejninger af konkurrencen. Desuden vil den kun bidrage til at l(cid:192)se eventuelle besk»ftigelsesproblemer, hvis branchen virkelig benytter den til at forberede sig p¿ tiden efter det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r. Derudover vil den ogs¿ indirekte kunne forv»rre branchens strukturelle problemer. branchespecifikke 3. (cid:217)Gradvis indf(cid:192)relse af punktafgifter (p¿ alkohol og tobak) og (cid:192)jeblikkelig indf(cid:192)relse af moms Denne l(cid:192)sningsmodel stammer fra en fransk unders(cid:192)(cid:220) gelse fra juli 1998(cid:216)(ˇ—). Den behandler moms og punktaf(cid:220) gifter forskelligt i forbindelse med afskaffelsen af det afgiftsfrie salg. Det foresl¿s, at der indf(cid:192)res moms fra den 1. juli 1999, mens punktafgifterne indf(cid:192)res gradvist i tre lige store dele, indtil de n¿r op p¿ den gennemsnitlige EU(cid:220)sats (for alkohol og tobak). Mellem da og en frem(cid:220) tidig dato vil punktafgifterne skulle harmoniseres eller, hvis dette ikke er muligt, vil hver enkelt medlemsstat skulle h»ve disse til det normale nationale niveau. Forslaget tager udgangspunkt i, at momsfordelen for forbrugerne er forholdsvis begr»nset, da det kun er varer til en v»rdi af under 90 EUR, der er momsfritaget under afgiftsfritagelsesordningen (ordningen g»lder f. eks. ikke for dyre luksusvarer s¿som visse fotografiapparater). Den potentielle fordel ved denne l(cid:192)sningsmodel er, at den vil tvinge de erhvervsdrivende til at tilpasse sig grad(cid:220) vist. Teknisk set vil den imidlertid v»re meget vanskelig at h¿ndtere, ikke mindst fordi der inden for samme afgiftsomr¿de vil eksistere to forskellige satser. (ˇ—)(cid:217)Rapport til premierministeren om oph(cid:192)r af afgiftsfri handel i Europa: (cid:176)Konsekvenser og forslag(cid:133). Rapporten er dateret 23. juli 1998 og udf»rdiget af Andr~ Capet, medlem af Nationalforsamlingen for Pas(cid:220)de(cid:220)Calais (Frankrig). C 66/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 9. 3. 1999 Denne l(cid:192)sningsmodel vil desuden v»re i strid med det generelle princip i EU’s lovgivning om punktafgifter, der siger, at en medlemsstat kun m¿ benytte en enkelt sats. Fraviges dette princip blot en enkelt gang, kan der opst¿ et pres for ogs¿ at anvende reducerede satser p¿ andre omr¿der, navnlig i gr»nseregionerne. Den gradvise juste(cid:220) ring af punktafgifterne vil ogs¿ medf(cid:192)re h(cid:192)jere admini(cid:220) strationsomkostninger for de forretningsdrivende. Endelig l(cid:192)ser denne model heller ikke problemet med den ulige behandling af transport(cid:220) former, og det er heller ikke nemt at f¿ (cid:192)je p¿ fordelene for besk»ftigelsen, da det afgiftsfrie salg af alkohol og tobak ikke er s»rlig arbejdskraftkr»vende. sammenlignelige Denne model kunne varieres en anelse ved, ligesom ovenfor, at indf(cid:192)re moms (cid:192)jeblikkeligt, mens punktafgif(cid:220) terne indf(cid:192)res p¿ ~n gang p¿ et senere tidspunkt. Teknisk set vil den v»re nemmere at h¿ndtere, men den mangler den gradvise tiltr»kning. Desuden vil den implicit kunne munde ud i en ubegr»nset forl»ngelse af det afgiftsfrie salg, da det vil v»re vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at opn¿ enestemmighed om en afgiftshar(cid:220) monisering. l(cid:192)snings 6. 2. (cid:217)TACKLING AF SPECIFIKKE BESK`FTIGELSESPRO(cid:220) BLEMER Denne fremgangsm¿de har den oplagte fordel, at den direkte h¿ndterer det centrale problem, som Det Euro(cid:220) i Wien, nemlig den mulige p»iske R¿d pegede p¿ besk»ftigelseseffekt af oph(cid:192)ret af den afgiftsfrie handel inden for EU. Et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(98)(cid:216)1994 af 20. november 1998) gennemg¿r de f»llesskabsinstrumenter, som kan bringes i anvendelse i denne forbindelse. 1. (cid:217)Inden for rammerne af eksisterende f»llesskabsinstru(cid:220) menter Der vil inden for rammerne af de eksisterende f»lles(cid:220) skabsinstrumenter og via de eksisterende procedurer kunne findes en hensigtsm»ssig l(cid:192)sning p¿ problemer af regional eller lokal art. B¿de nationale og uafh»ngige unders(cid:192)gelser har vist, at afskaffelsen af det afgiftsfrie salg ikke vil f¿ nogen makro(cid:192)konomiske konsekvenser, og at eventuelle konsekvenser p¿ det mikro(cid:192)konomiske plan vil v»re af begr»nset regional eller lokal art. Der vil v»re konsekvens i at s(cid:192)ge en l(cid:192)sning, der falder inden for rammerne af EU’s eksisterende politikker, og derigennem g(cid:192)re en m¿lrettet indsats for at l(cid:192)se de lokale, regionale eller sociale problemer, som medlems(cid:220) staterne m¿tte pege p¿. -(cid:217)Strukturfondene og sociale problemer, som visse regioner kunne l(cid:192)be ind i som f(cid:192)lge af det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r. Eksem(cid:220) pelvis finansierer Den Europ»iske Socialfond faglige uddannelsesforanstaltninger til fordel for personer, der er truet af ledighed hvor som helst i EU (m¿l nr. (cid:217)4). Den nuv»rende programmeringsperiode for strukturfondene udl(cid:192)ber ved udgangen af 1999. En gennemgang af status opgjort pr. 1. januar 1999 for samtlige strukturfondes finansielle programmering i den nuv»rende periode at medlemsstaterne stadig har gode muligheder for at finansiere foranstaltninger, der kan bidrage til at absorbere de mulige konsekvenser af det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r. Det kan dreje sig om foranstaltninger, som allerede er planlagt som led i programmerne, men det forventes, at der ogs¿ vil kunne afs»ttes midler til supplerende tiltag, der er specifikt rettet mod at afb(cid:192)de de regionale og lokale konsekvenser af afskaffelsen af det afgiftsfrie salg(cid:216)(ˇ(cid:209)). (1994(cid:220)1999) viser, Til dato har ingen medlemsstater anmodet om assi(cid:220) stance. Kommissionen vil ikke desto mindre stille sig positiv, hvis en medlemsstat eller en region inden dette ¿rs udgang frems»tter en anmodning om, at der i de inkluderes foranstaltninger af den art programmer, der er under afvikling. Den nuv»rende programmeringsperiode udl(cid:192)ber ved udgangen af 1999, s¿ det skal understreges, at de beslutninger, som Kommissionen skal tr»ffe ang¿ende s¿danne anmodninger, ogs¿ inden den skal 31. (cid:217)december 1999. foreligge Den n»ste programmeringsperiode, der kommer til at l(cid:192)be fra 2000 til 2006, vil give de ber(cid:192)rte medlems(cid:220) stater og regioner mere tid til at foresl¿ strukturelle foranstaltninger, der kan afb(cid:192)de eventuelle (cid:192)kono(cid:220) miske og sociale vanskeligheder p¿ regionalt eller lokalt plan. Foranstaltninger af denne art kunne fore(cid:220) sl¿s gennemf(cid:192)rt inden for rammerne af de overord(cid:220) nede programmer (de nye m¿l nr. 1, 2 og 3) og inden for rammerne af Interreg III(cid:220)initiativet. Regioner, der (cid:192)konomisk set er st»rkt afh»ngige af den afgiftsfrie handel, men som ikke er st(cid:192)tteberettigede under m¿l nr. 1, kunne af de nationale myndigheder udpeges til st(cid:192)tte under m¿l nr. 2. - Samh(cid:192)righedsfonden For s¿ vidt ang¿r Samh(cid:192)righedsfonden, kunne de ber(cid:192)rte medlemsstater koncentrere sig om havne(cid:220) og lufthavnsprojekter, der opfylder fondens st(cid:192)ttekrite(cid:220) rier, og som navnlig indg¿r i de transeurop»iske net. I denne forbindelse vil Kommissionen indtage en velvillig holdning, hvis en medlemsstat eller en region inden dette ¿rs udgang frems»tter en anmodning om, Som n»vnt i Kommissionens arbejdsdokument kan strukturfondene bidrage til at afb(cid:192)de de (cid:192)konomiske (ˇ(cid:209))(cid:217)Se bilag III. 9. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 66/13 at der inkluderes foranstaltninger af denne art i de programmer, der er under afvikling. Eftersom den nuv»rende ved udgangen af 1999, skal Kommissionen have mulighed for at tage stilling til s¿danne anmodninger inden den 31. december 1999. programmeringsperiode udl(cid:192)ber - Statsst(cid:192)tte Som omtalt ovenfor skal medlemsstater, der (cid:192)nsker at yde statsst(cid:192)tte for at tackle lokale besk»ftigelses(cid:220) problemer inden for den afgiftsfrie branche, over(cid:220) imidlertid holde EU’s statsst(cid:192)tteregler. Der findes s»rlige regler for st(cid:192)tte til sm¿ og mellemstore virk(cid:220) somheder, for besk»ftigelsesst(cid:192)tte og for regionalud(cid:220) viklingsst(cid:192)tte. Med hensyn til transportsektoren er medlemsstaternes opm»rksomhed blevet henledt p¿ EU’s retningslinjer for statsst(cid:192)tte til s(cid:192)(cid:220) og lufttrans(cid:220) portsektoren. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at s(cid:192)ge om bistand via strukturfondene eller ad hoc(cid:220)initia(cid:220) tiver (navnlig for sm¿ og mellemstore virksomheder) eller til at f¿ godkendt statsst(cid:192)tte p¿ basis af de rele(cid:220) vante retningslinjer udstukket af Kommissionen. 2. (cid:217)En specifik EU(cid:220)foranstaltning Hvis de eksisterende EU(cid:220)instrumenter ikke er tilstr»kke(cid:220) lige til at l(cid:192)se de problemer, der forventes at opst¿ p¿ kort sigt, kunne man overveje at udforme en ny og s»rskilt foranstaltning til ydelse af specifik og m¿lrettet bistand i stil med R¿dets forordning fra 1992 om told(cid:220) klarerer og spedit(cid:192)rer(cid:216)(ˇ(cid:210)). Sigtet med denne foranstalt(cid:220) ning kunne best¿ i: -(cid:217)at yde specifik og m¿lrettet bistand til de omr¿der, der er s»rlig afh»ngige af det afgiftsfrie salg i henseende til b¿de besk»ftigelse og indt»gter, og -(cid:217)at bidrage til omstillingen af branchens h¿rdest ramte virksomheder med henblik p¿ at bevare arbejds(cid:220) pladser gennem en diversificering (og tilvejebringelse af alternativ besk»ftigelse). Enhver foranstaltning af denne art vil fordre en tydelig evaluering af foranstaltningens potentielle effektivitet og v»rditilv»kst sammen med en definition af problemets st(cid:192)rrelse og m¿lgruppen. Den vil ogs¿ skulle respektere de nye finansielle overslag og alle relevante EU(cid:220)regler (om f. eks. statsst(cid:192)tte). (ˇ(cid:210))(cid:217)Se punkt 1, s. 2, i denne meddelelse. 7. (cid:217)KONKLUSIONER -(cid:217)Kommissionens analyse, der bekr»ftes af medlems(cid:220) staternes beregninger, viser, at besk»ftigelseseffekten af oph»velsen af det afgiftsfrie salg i rejsetrafikken i EU med al sandsynlighed vil v»re tidsbegr»nset og af specifik karakter i henseende til b¿de de ber(cid:192)rte geografiske omr¿der og de ber(cid:192)rte sektorer, og at det er s(cid:192)fartssektoren (transport og havne), der potentielt vil blive h¿rdest ramt. -(cid:217)P¿ den anden side viser Kommissionens beregninger, der bekr»ftes af i hvert fald den ene medlemsstat, der har benyttet samme tilgang, at indt»gtsrecirkulation p¿ den ene side og relokalisering af salget p¿ den anden meget vel kan f(cid:192)re til en nettotilv»kst i antallet af arbejdspladser p¿ mellemlang sigt. -(cid:217)Kommissionen till»gger jobskabelse h(cid:192)jeste prioritet. Den er af den opfattelse, at der ogs¿ skal tages hensyn til virkningerne for andre sektorer (is»r andre transportformer og den almindelige detailhandel). Desuden mener Kommissionen, at jobskabelsen b(cid:192)r fremmes gennem flere sammenh»ngende politiske foranstaltninger, herunder s¿danne, som tager sigte p¿ at g(cid:192)re skattestrukturerne mere besk»ftigelses(cid:220) fremmende ved at bek»mpe skadelig skattekonkur(cid:220) rence, som dette ogs¿ er fremh»vet af Det Europ»(cid:220) iske R¿d. ikke vil kunne -(cid:217)Kommissionen mener derfor, at en forl»ngelse af afgiftsfritagelsesordningen l(cid:192)se de begr»nsede og specifikke besk»ftigelsesproblemer, den har peget p¿. Det er et for bredt instrument, som ogs¿ vil v»re forholdsvis dyrt i forhold til de begr»n(cid:220) sede besk»ftigelseskonsekvenser, som afskaffelsen af det afgiftsfrie salv vil f¿ for den europ»iske (cid:192)konomi. Desuden viser erfaringerne, at en forts»ttelse af tilskynde de afgiftsfritagelsesordningen erhvervsdrivende til at forberede sig p¿ en ny situa(cid:220) tion. ikke vil -(cid:217)For at l(cid:192)se de begr»nsede og specifikke besk»ftigel(cid:220) sesproblemer, som kunne opst¿, mener Kommis(cid:220) sionen, at man b(cid:192)r udnytte de eksisterende EU(cid:220)instrumenter, som beskrevet ovenfor. Kommissionen henstiller derfor til medlemsstaterne, at de i fuldt omfang udnytter de eksisterende mulig(cid:220) heder inden for strukturfondenes nuv»rende rammer og fremtidige rammer (2000(cid:220)2006) ved at frems»tte specifikke finansieringsforslag. s¿ledes -(cid:217)Desuden er der, hvis R¿det finder det hensigtsm»s(cid:220) sigt, mulighed for at udforme en ny foranstaltning som svar p¿ de begr»nsede og specifikke besk»ftigel(cid:220) sesproblemer, der er blevet peget p¿, nemlig i form af en skr»ddersyet finansiel foranstaltning p¿ EU(cid:220)plan, som Kommissionen vil v»re rede til at frems»tte forslag om, hvis R¿det (cid:192)nsker det. C 66/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 9. 3. 1999 BILAG I Tabel 1: M»ngdebegr»nsninger ved rejser inden for EU Alkoholholdige drikkevarer Tobaksvarer Parfume og eau de toilette Andre varer 1 liter spiritus (over 22(cid:216)% vol. ), eller 2 liter spiritus med et alkoholindhold p¿ ikke over 22(cid:216)% vol. , eller 2 liter hedvin og mousserende vin, og 2 liter bordvin 200 cigaretter, eller 100 cigarillos, eller 50 cigarer, eller 250 g r(cid:192)gtobak 50(cid:216)g parfume, og 250(cid:216)ml eau de toilette Samlet v»rdi p¿ 90 EUR(cid:216)(˛) (˛)(cid:217)Denne v»rdi blev sat op fra 45 EUR til 90 EUR den 1. april 1994. Tabel 2: Oms»tning fra afgiftsfrit salg, jf. den afgiftsfrie branche 1991 Afgiftsfrit salg i alt 3,6 1992 3,9 1993 4,5 1994 4,7 1995 5,4 (i mia. EUR) 1996 5,8 Afgiftsfrit salg til rejsende inden for EU - - - - 3,7 4,1 Kilde: European Travel Research Foundation(cid:216)(˛). (˛)(cid:217)Se fodnote 13. Tabel 3: Oms»tning inden for detailhandelen i almindelighed og inden for den afgiftsfrie branche i s»rdeleshed Detailhandel i alt (mia. EUR)(cid:216)(˛) Den afgiftsfrie branche (mia. EUR) Afgiftsfrit salg i(cid:216)% af samlet detailhandel Detailhandel, salg pr. ansat (1(cid:216)000 EUR)(cid:216)(˛) Afgiftsfri branche, salg pr. (cid:176)job med tilknytning til den afgiftsfrie handel(cid:133) (1(cid:216)000 EUR) Afgiftsfrit salg i(cid:216)% af BNP Kilde: Kommissionen p¿ basis af Eurostat: Retailing in the European Economic Area 1997. (˛)(cid:217)Eksklusive motork(cid:192)ret(cid:192)jer. 1993/95 1(cid:216)361,1(cid:217) 4,1(cid:217) 0,3(cid:217) 146 41 0,07 9. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 66/15 Tabel 4: Oms»tning fordelt p¿ varegrupper Salg til rejsende inden for EU in mia. EUR % af total Alkohol (spiritus og vin) Tobaksvarer Parfumevarer og kosmetik Diverse Kilde: European Travel Research Foundation(cid:216)(˛). (˛)(cid:217)Se fodnote 13. 1,1 0,9 0,9 1,2 27 22 22 29 Besk»ftigelsesdata modtaget fra medlemsstaterne BILAG II I januar 1999 svarede medlemsstaterne p¿ Kommissionens anmodning om oplysninger om den forventede besk»ftigelseseffekt af gennemf(cid:192)relsen af R¿dets afg(cid:192)relse om at oph»ve det afgiftsfrie salg i rejsetrafikken inden for EU. Det gjorde de p¿ forskellige m¿der og med udgangspunkt i forskellige hypoteser. Derfor er oplysningerne ikke helt sammenlignelige, om end de tegner et generelt billede. De forskellige medlemsstaters oplysninger er ikke lige detaljerede. Nogle nationale myndigheder har ikke v»ret i stand til at underbygge deres tal for den potentielle besk»ftigelseseffekt. Oplysningerne fra de nationale myndigheder kan dog tjene som en ledetr¿d ved vurderingen af besk»fti(cid:220) gelseseffekter af R¿dets afg(cid:192)relser fra 1991 og 1992. De synes at bekr»fte, at besk»ftigelseseffekten ikke er af makro(cid:192)konomisk betydning Oplysningerne viser, at tilpasningsproblemer er sandsynlige, men at det skulle v»re muligt at l(cid:192)se disse problemer via strukturfondene. Tallene fra medlemsstaterne viser, at ingen af dem vil blive s»rlig h¿rdt ramt af det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r. Grundet medlemsstaternes forskellige metoder til beregning af disse data kan man ikke bare l»gge tallene sammen. Nogle medlemsstater har valgt at tage hensyn til indirekte virkninger (med f. eks. uspecificerede ekstrapolationer af konsekvenserne for turistindustrien), mens andre har valgt at betragte den afgiftsfrie branche i sin helhed, sk(cid:192)nt den kun vil blive p¿virket af tabet af den del af salget, der er inden for EU. Nogle f¿ medlemsstater har desuden medregnet nettoeffekten af indt»gtsrecirkulationen. Sidstn»vnte g(cid:192)r det endnu vanskeligere at sammenligne den potentielle totaleffekt. Det skal ogs¿ bem»rkes, at visse medlemsstater har taget afstand fra beregningerne, fordi de stammede fra den afgiftsfrie branche selv. Endelig skal det n»vnes, at de sk(cid:192)n, der ganske kortfattet gennemg¿s i det f(cid:192)lgende, viser, at de fleste nationale myndigheder kun forventer en mindre indirekte besk»ftigelseseffekt. Belgien: Har ikke afleveret noget sk(cid:192)n. De belgiske myndigheder noterer dog, at afskaffelsen af det afgiftsfrie salg sandsynligvis vil f¿ konsekvenser for besk»ftigelsen. (Kilde: Finansministeriet) C 66/16 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 9. 3. 1999 Danmark: 1(cid:216)800 arbejdspladser vil g¿ tabt inden for luft(cid:220) og s(cid:192)farten, men afgiftsprovenuet (ca. 1 mia. DKK) fra oph»velsen af den nuv»rende afgiftsfritagelse af dette salg kunne g(cid:192)re det muligt at skabe 2(cid:216)200 nye arbejdspladser. Danmark n»vner derfor en nettotilv»kst p¿ 400 arbejdspladser p¿ lang sigt. (Kilde: Skatteministeriets vurdering, december 1997) Tyskland: -(cid:217)Luftfartssektoren: 1(cid:216)350 vil blive direkte ber(cid:192)rt. -(cid:217)S(cid:192)fartssektoren: Et tab p¿ muligvis 3(cid:216)000 arbejdspladser ud af i alt 5(cid:216)700. (Kilde: Analyse baseret p¿ sektorspecifikke unders(cid:192)gelser foretaget p¿ vegne af den afgiftsfrie branche) Gr»kenland: Myndighedernes overordnede analyse indeholder ikke noget sk(cid:192)n. De p¿peger dog, at der er risiko for betydelige konsekvenser for besk»ftigelsen p¿ grund af stigende billetpriser og et potentielt fald i turismen. (Kilde: Unders(cid:192)gelse foretaget af KPMG Peat Marwick for European Travel Research Foundation(cid:216)(˛), november 1997) Spanien: Der n»vnes et samlet tal p¿ 22(cid:216)406 tabte arbejdspladser. Det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r menes at ville medf(cid:192)re h(cid:192)jere billetpriser og et fald i turismen. (Kilde: Finansministeriet) Frankrig: Analysen besk»ftiger sig prim»rt med s(cid:192)fartssektoren og forskellige dele af fremstillingsindustien. -(cid:217)De nordlige regioner - Calais og Bretagne: F»rgeselskaber: 1(cid:216)500 arbejdspladser forventes at forsvinde. Havne: 600 arbejdspladser vil blive ber(cid:192)rt. Salg: 2(cid:216)500 arbejdspladser. -(cid:217)Cognac (cid:220) omr¿det (produktion og salg): 2(cid:216)500 arbejdspladser. -(cid:217)Andre omr¿der med produktion af alkoholholdige drikkevarer (produktion og salg): 290 arbejds(cid:220) pladser. -(cid:217)Parfumeindustrien (produktion og salg): 1(cid:216)100 arbejdspladser. -(cid:217)Andre brancher (produktion og salg): 900 arbejdspladser. (Kilde: ˘konomi(cid:220), Finans(cid:220) og Industriministeriet, januar 1999) Irland: -(cid:217)Luftfartssektoren: 466 arbejdspladser i fare. -(cid:217)S(cid:192)fartssektoren: 700 arbejdspladser i fare. -(cid:217)Indirekte tab af arbejdspladser (produktion osv. ) ikke medregnet. -(cid:217)Det afgiftsfrie salgs oph(cid:192)r forventes at generere en provenugevinst p¿ mellem 30 og 45 mio. IEP. (Kilde: KPMG(cid:220)unders(cid:192)gelse bestilt af Finansministeriet, marts 1998) (˛)(cid:217)Se fodnote 13. 9. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 66/17 Italien: Har ikke afleveret noget sk(cid:192)n, men der forventes et stort tab af arbejdspladser inden for luftfartssektoren p¿ grund af den betydelige oms»tning, der stammer fra EU(cid:220)interne ruter (66(cid:216)% af branchens oms»tning i 1998). (Kilde: S»runders(cid:192)gelse gennemf(cid:192)rt af Finansministeriet) Luxembourg: Kun luftfartssektoren vil blive ber(cid:192)rt: Muligvis seks afskedigelser p¿ kort sigt og fire(cid:220)seks afskedigelser p¿ mellemlang sigt. (Kilde: Finansministeriet, der har taget udgangspunkt i oplysninger fra branchen) Nederlandene: -(cid:217)Direkte ansatte: der forventes et jobtab p¿ mellem 681 (sk(cid:192)n fra Benelux Duty Free Association, juli 1997) og 3(cid:216)258 (branchens sk(cid:192)n fra ETRF(cid:216)(˛), oktober 1998). -(cid:217)Indirekte ansatte: jobtabet vil ligge p¿ mellem 362 (branchens eget sk(cid:192)n fra juli 1997) og 681 (bran(cid:220) chens eget sk(cid:192)n fra oktober 1998). Men grundet kilden til oplysningerne maner de nederlandske myndigheder til forsigtighed ved vurderingen af disse sk(cid:192)n. (Kilde: Finansministeriet, der har taget udgangspunkt i oplysninger fra den afgiftsfrice branche) ˘strig: Luftfartssektoren vil blive ramt: 250 tabte arbejdspladser ud af i alt 500. (Kilde: Finansministeriet) Portugal: Den afgiftsfrie handel inden for EU tegner sig for n»sten 70(cid:216)% af den samlede oms»tning. Et pessimistisk sk(cid:192)n siger, at branchens aktiviteter kunne blive besk¿ret med omkring 57(cid:216)%. (Kilde: Finansministeriet, der har taget udgangspunkt i oplysninger fra den afgiftsfrie branche) Finland: Luftfartssektoren: 100 arbejdspladser i fare. S(cid:192)fartssektoren: -(cid:217)mellem 2(cid:216)500 og 3(cid:216)000 arbejdspladser med tilknytning til ˘sters(cid:192)trafikken kan v»re i fare. Bevarelsen af disse arbejdspladser vil dog afh»nge af f»rgeselskabernes strategi for besejling af ruter via (cid:192)gruppen ¯land (der ligger uden for EU’s afgiftsomr¿de) -(cid:217)Den Botniske Bugt: der kan forventes et tab p¿ 300 arbejdspladser. En statsst(cid:192)tteforanstaltning (begrundet i en public service(cid:220)forpligtelse) er under overvejelse -(cid:217)der er ogs¿ fare for et indirekte tab p¿ 200 arbejdspladser. (Kilde: Finansministeriet) Sverige: Sveriges svar bygger p¿ en unders(cid:192)gelse fra marts 1998, og vurderingen af besk»ftigelseseffekten fokuserer p¿ f»rgefarten, hvor der forventes at forsvinde mellem 500 og 1(cid:216)200 arbejdspladser. (˛)(cid:217)Se fodnote 13. C 66/18 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 9. 3. 1999 Yderligere 500 arbejdspladser er i fare, men de afh»nger af f»rgeselskabernes strategi for besejling af ruter via (cid:192)gruppen ¯land (der ligger uden for EU’s afgiftsomr¿de). Med hensyn til de indirekte virkninger n»vnes der ingen strukturel effekt for detailsalget, men derimod en begr»nset effekt for turismen og en marginal effekt for prisen for transport af lastbiler. Billetprisen for f»rgepassagerer uden k(cid:192)ret(cid:192)j forventes at stige med 15(cid:216)%. (Kilde: Rapport udarbejdet af Kommunikationsministeriet, marts 1998) Det Forenede Kongerige: Der forventes et direkte tab p¿ mellem 1(cid:216)300 og 2(cid:216)700 arbejdspladser i afgiftsfrie forretninger i lufthavne, om bord p¿ fly og f»rger og i Eurotunnelens terminaler. Der forventes et indirekte tab p¿ mellem 780 og 915 arbejdspladser p¿ f»rger, i havne og i visse lokalom(cid:220) r¿der. Der forventes desuden at forsvinde mellem 580 og 1(cid:216)300 indirekte arbejdspladser, hovedsagelig inden for fremstillingsindustrien (tobak, alkohol og parfumevarer). (Kilde: Ministeriet for Milj(cid:192), Transport og Regionerne) BILAG III Uindfriede forpligtelser - status pr. 1. januar 1999 for udvalgte m¿l under strukturfondene og udvalgte EU(cid:220)initiativer (˛) L(cid:192)bende priser, 1999 Strukturfond M¿l nr. 1 M¿l nr. 2 M¿l nr. 3 og 4 M¿l nr. 5b M¿l nr. 6 Strukturfonde subtotal EU(cid:220)initiativer Interreg II. A SMV Adapt EU(cid:220)initiativer subtotal I ALT Uindfriede forpligtelser (i mio. EUR) 18(cid:216)596 4(cid:216)336 3(cid:216)062 2(cid:216)594 210 28(cid:216)800 1(cid:216)286 418 645 2(cid:216)349 31(cid:216)149 Kilde: Kommissionen. (˛)(cid:217)Opgjort ved at tr»kke de samlede gennemf(cid:192)rte forpligtelser pr. 1. januar 1999 fra de samlede bevillinger i 1994(cid:220)1999 (efter omfordelinger i 1998)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 300/99 del Cristiana MUSCARDINI Siankasvattajille myönnetyt tuet

eurovoc_concepts:
France
Spain
State aid
aid to agriculture
domestic market
livestock farming
restriction on competition
swine

text: C 341/86 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 11. 1999 La Comisión espera la respuesta oficial de las autoridades argentinas a este documento. Durante la reunión informal que la Comisión ha tenido con las autoridades argentinas el 2 de marzo de 1999, estas últimas han hecho saber que darían una respuesta antes del verano 1999. (1) DO C 207 de 21. 7. 1999, p. 74. (1999/C 341/119) PREGUNTA ESCRITA E-0300/99 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisión (17 de febrero de 1999) Asunto: Subvenciones a los criadores de ganado porcino ¿Puede confirmar la Comisión si especiales a los criadores de ganado porcino con el fin de ayudarles a superar la crisis que sufre el sector? los Gobiernos francés y español han decidido otorgar financiaciones En caso afirmativo, ¿no considera la Comisión que dichas ayudas alimentan un régimen de competencia desleal dado que otros países, en los cuales este sector tiene dificultades análogas, no conceden a los productores financiaciones especiales? ¿Puede decir la Comisión si la normativa vigente permite este trato diferenciado en el espíritu del buen funcionamiento del mercado interior? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (22 de marzo de 1999) La Comisión confirma que el Gobierno francés ha concedido ayudas a los productores de porcino, acerca de las cuales la Comisión ha iniciado una investigación oficial, de acuerdo con el procedimiento establecido en el apartado 2 del artículo 93 del Tratado CE. A fin de que las partes interesadas tengan la oportunidad de presentar sus observaciones, la Comisión ha enviado una carta a las autoridades francesas que aparece publicada en el Diario Oficial (1). En el caso de España, parece ser que el Gobierno central y algunas autoridades regionales han concedido ayudas al sector porcino. La Comisión se ha puesto en contacto con las autoridades españolas con el fin de clarificar la naturaleza de esas ayudas. Según el apartado 1 del artículo 92 del Tratado CE, son incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre los Estados miembros, las medidas concedidas por los Estados miembros o a través de fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen con falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o productos. Sin embargo, la prohibición no es absoluta. Concretamente, según la letra c) del apartado 3 del artículo 92 del Tratado CE, pueden considerarse compatibles con el mercado común las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. En el caso de las ayudas concedidas a productores que experimentan dificultades financieras, la Comisión permite tales ayudas siempre que se ajusten a los criterios establecidos en las Directrices de la Comisión sobre ayudas de Estado de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (2). (1) DO C 61 de 3. 3. 1999. (2) DO C 283 de 19. 9. 1997