title: WRITTEN QUESTION No. 216/99 by Alexandros ALAVANOS Disposal of waste in the Thriassian Plain - infringement of Directive 91/156 and 75/442

eurovoc_concepts:
Central Greece
European Regional Development Fund
domestic waste
environmental impact
environmental policy
impact study
medical institution
operational programme
storage of waste
waste incineration

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/69 (1999/C 341/095) SKRIFTLIG FRÅGA E-0216/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Avfallshantering på Eleusinska slätten (cid:30) brott mot direktiv 91/156 och direktiv 75/442 I området kring Eleusinska slätten, ett område som rymmer 5 % av Athens befolkning, har man med stöd av ett ministeriebeslut, sett ut en plats för deponering av allt fast hushållsavfall som kommer från Athen-området (3 500 ton per dag), bränning av allt smittsamt sjukhusavfall från samma område (30 ton per dag), deponering av slam från biologisk rensning av allt stadsavfall (150 ton per dag) samt av giftigt industriavfall som före deponeringen inte oskadliggörs genom några som helst säkerhetsåtgärder. Detta beslut, som både vad mängd och kategorier beträffar står stick i stäv med den ståndpunkt som länsnämnden för västra Attika antagit, strider mot direktiv 91/156 (1) och mot direktiv 75/442 (2) om hantering av fast avfall. Detta, eftersom platsen har setts ut utan att några kriterier för fysisk planering och miljö har beaktats, och eftersom man heller inte har följt bestämmelserna om att parallellt utvärdera minst två tänkbara platser för deponeringen. Dessutom strider beslutet mot direktiv 84/360 (3) och direktiv 85/337 (4), eftersom platsen varken har förhandsgodkänts eller gjorts till föremål för någon studie om miljökonsekvenser. Jag vill fråga kommissionen vad den tänker göra för att se till att gemenskapslagstiftningen följs på ett riktigt och genomgripande sätt, något som i detta fall är oerhört angeläget, eftersom det handlar om ett område som redan nu är särskilt tungt belastat i miljöhänseende, det vill säga området kring Eleusinska slätten. (1) (2) (3) (4) EGT L 78, 26. 3. 1991, s. 32. EGT L 194, 25. 7. 1975, s. 39. EGT L 188, 16. 7. 1984, s. 20. EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (31 mars 1999) Enligt tillgänglig information har följande projekt i området kring Thriasio-slätten planerats och håller på att genomföras av de grekiska myndigheterna i syfte att förbättra avfallshanteringen på Attikahalvön. Det rör sig om ett nytt avfallsupplag i Ano-Liosia och inrättande av en förbränningsanläggning för sjukhusavfall. Dessa projekt är delfinansierade av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) genom det operativa flerfondsprogrammet för Attika och det operativa flerfondsprogrammet för miljön. En utvärdering av miljöeffekterna har enligt medlemsstaten genomförts för dessa projekt i enlighet med den grekiska lagstift- ningen som införlivat rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Följande direktiv saknade dock tillämpning: rådets direktiv 84/360/EEG av den 28 juni 1984 om bekämpning av luftförorening från industrianläggningar, rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall och rådets direktiv 91/156/EEG av den 18 mars 1991 om ändring av direktiv 75/442/EEG. Enligt de grekiska myndigheterna kommer farligt avfall inte att tas emot i de nämnda anläggningarna, men metoden att avlägsna slam från avloppsreningsverken genom deponering är godkänd enligt miljölagstift- ningen. I övrigt finansierar sammanhållningsfonden projekt för sanering av gamla avfallsupplag i Schistos och Ano Liosia som en del av förbättringen av avfallshanteringen på Attikahalvön. Enligt en plan för Attikas avfallshantering, som tidigare presenterats för kommissionen, planerar de grekiska myndigheterna andra projekt (i synnerhet nya avfallsupplag) som också skulle kunna genomföras på andra orter på Attikahalvön så snart som de administrativa och rättsliga förfarandena har avslutats


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 369/99 af Reinhard RACK Situationen med hensyn til EU-ansøgerlande: Slovenien

eurovoc_concepts:
Community acquis
EU national
Slovenia
accession to the European Union
acquisition of property
agreement (EU)
application of EU law
association agreement (EU)
real property
technical barrier

formats: html pdf print

text: C 320/134 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 6. 11. 1999 For fuldstændighedens skyld bør det også nævnes, at Kommissionen i 1994 skønnede, at den statsstøtte, der blev ydet af Market Development Fund, ikke var forenelig med det fælles marked. Kommissionens beslutning 94/814/EF af 14. september 1994 om støtte i forbindelse med Market Development Fund i Irland til udførsel af svampe blev derfor offentliggjort (2). Efter den negative beslutning var de irske myndigheder forpligtet til at afskaffe støtten og geninddrive den støtte, der var udbetalt i modstrid med EF-bestemmelserne. Ca. 80 % af støtten (plus renter) er blevet tilbagebetalt. De irske myndigheder skal holde Kommissionen underrettet om tilbagebetalingen af de resterende 20 %. (1) (2) EFT L 142 af 2. 6. 1997. EFT L 335 af 23. 12. 1994. (1999/C 320/179) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0320/99 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (19. februar 1999) Om: Eksport af okse- og kalvekød fra Irland Vil Kommissionen oplyse, hvor meget okse- og kalvekød der i år er blevet eksporteret fra Irland til lande uden for EU, og hvor meget eksportstøtte der blev ydet i denne forbindelse? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. marts 1999) Kommissionen råder ikke over endelige data om den faktiske eksport fra begyndelsen af det nuværende GATT- år (juli 1998). Toldstatistikkerne for handelen med tredjelande indeholder oplysninger for perioden Ifølge disse statistikker eksporterede Irland 108 000 tons oksekød (udtrykt i indtil november 1998. slagtekropsvægt) til tredjelande i perioden juli 1998 8 november 1998. Medlemsstaternes oplysninger om de eksportlicenser, hvorom der er ansøgt, giver et mere nøjagtigt billede af situationen. Ifølge disse oplysninger modtog de irske myndigheder i perioden 1. juli 1993-31. januar 1999 ansøgninger om eksportlicenser for 144 133,5 tons oksekød (slagtekropsvægt). De tilsvarende eksportrestitu- tioner andrager 162 227 890,6 EUR. (1999/C 320/180) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0369/99 af Reinhard Rack (PPE) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Situationen med hensyn til EU-ansøgerlande: Slovenien Under vurderingen, forud for topmødet i Wien, af ansøgerlandenes fremskridt blev navnlig Slovenien kritiseret, fordi dette land ikke havde viljen til at tilpasse sig den gældende fællesskabsret på afgørende punkter som f. eks. EU-borgeres erhvervelse af fast ejendom. Er der sket fremskridt på disse områder, og er alle forbehold mod en ikrafttrædelse af associeringsaftalen EU-Slovenien dermed ryddet af vejen? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek (18. marts 1999) Den slovenske regering vedtog i januar 1999 en beslutning om at fremskynde tilpasningen af lovgivningen til EU’s regelværk, hvilket omfatter en tidsplan for prioriterede foranstaltninger, der kræver hurtig vedtagelse. Situationen med hensyn til Sloveniens forberedelser på medlemskab vil fortsat blive taget op til fornyet vurdering ved udgangen af hvert år i Kommissionens regelmæssige beretning


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 213/99 von Gerhard SCHMID Fleischhygienegebühren gemäß der Richtlinie 93/118/EG - Meine Anfrage E-2988/98

eurovoc_concepts:
food inspection
fresh meat
health control
municipality

text: 12. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 325/87 Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (31. März 1999) Es hat zwei voneinander unabhängige Vorhaben zwecks Einrichtung eines Unternehmens- und Innovations- zentrums (UIZ) in Salerno gegeben. Das erste Vorhaben wurde der Kommission im November 1988 von der Gesellschaft Ageni/Terfin vorgeschlagen. Nach problemloser Durchführung der Vorarbeiten und ordnungs- gemäß geleisteten Zahlungen konnte das Zentrum jedoch nicht errichtet werden, da sich der Hauptpartner Terfin aus dem Ageni-Konzern zurückzog. Das zweite Vorhaben wurde im Oktober 1996 von der Gesellschaft „Bic Campania Sud“ vorgelegt. Bislang sind keinerlei Schwierigkeiten festzustellen, weder was die Zuweisung der Mittel noch was die Abwicklung der Vorarbeiten betrifft, deren Fortgang als normal zu bezeichnen ist. Es hat keine Doppelzahlungen zugunsten desselben Begünstigten oder desselben Vorhabens gegeben, sondern vielmehr zwei voneinander getrennte Finanzierungen, wobei die zweite aufgrund des Scheiterns des ersten Vorhabens gerechtfertigt ist. Die Kommission hat keine Initiative für eine neuerliche Finanzierung ergriffen, sondern das zweite, auf Initiative lokaler Investoren eingereichte Vorhaben genehmigt. Die Projektträger des ersten Vorhabens waren die über ihre Gesellschaft Terfin tätige Ageni AG, die Associazione Industriali de Salerno, die Handelskammer Salerno, das Consorzio ASI, die Fondazione A. Genovesi SDOA, die Universität Salerno und Vila Sud. Der Projektträger des zweiten Vorhabens ist „Bic Campania Sud“, deren Hauptaktionäre die Provinz Salerno, die Handelskammer Salerno, die Fondazione A. Genovesi SDOA, das Consorzio ASL, drei Banken und etwa 25 kleinere Privatunternehmen sind. (1999/C 325/113) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0212/99 von Cristiana Muscardini (NI) an die Kommission (12. Februar 1999) Betrifft: Harmonisierung des Streikrechts in den öffentlichen Dienstleistungsbetrieben Immer häufiger ist leider festzustellen, daß sich die Kluft zwischen den Gewerkschaften und den Bürgern als Benutzern öffentlicher Dienste vergrößert. Dies schadet dem Ansehen der Gewerkschaften und beeinträchtigt die Bürger in ihrem alltäglichen Leben, vor allem, wenn es sich um Gesundheitsdienste, den Flug-, Eisenbahn- oder Seeverkehr handelt. Im Hinblick auf eine Verbesserung dieses in allen Mitgliedstaaten mehr oder weniger ähnlichen Verhältnisses wird die Kommission um die Beantwortung der folgenden Fragen gebeten: Hält sie es nicht für zweckmäßig, Vorschläge zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften über das Streikrecht zumindest in den öffentlichen Versorgungsbetrieben vorzulegen? Ist sie nicht der Ansicht, daß das Funktionieren des Binnenmarktes durch diese Harmonisierung verbessert werden kann? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (12. März 1999) Das Streikrecht wurde vom Anwendungsbereich des Artikels 2 des Abkommens zur Sozialpolitik (Artikel 137(6) des EG-Vertrags bei Inkrafttreten des Amsterdamer Vertrags) ausdrücklich ausgeschlossen. Die Kommission hat nicht die Absicht, hierzu Vorschläge vorzulegen. (1999/C 325/114) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0213/99 von Gerhard Schmid (PSE) an die Kommission (12. Februar 1999) Betrifft: Fleischhygienegebühren gemäß der Richtlinie 93/118/EG E Meine Anfrage E-2988/98 Die in der Richtlinie 93/118/EG (1) festgelegten Pauschalgebühren für die Fleischbeschau können nach Aussagen der Kommission dann überschritten werden, wenn tatsächlich höhere Gebühren angefallen sind (vgl. Antwort auf meine Anfrage E-2988/98 (2)). In Deutschland werden diese Gebühren in der Regel auf kommunaler Ebene erhoben


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 335/1999 af 12. februar 1999 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben langkornet ris inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2566/98 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

formats: pdf print

text: 13. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 40/33 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 335/1999 af 12. februar 1999 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben langkornet ris inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2566/98 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2566/98 (3) blev der (cid:134)bnet en licitation over restitutionen ved udførsel af ris; i overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 584/75 (4), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 299/95 (5), kan Kommissionen p(cid:134) grundlag af de indgivne bud efter fremgangsm(cid:134)den i artikel 22 i forordning (EF) nr. 3072/95 vedtage at fastsætte en maksi- mumseksportrestitution; ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/95; tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumseks- portrestitutionen; anvendelsen af ovennævnte kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation for den p(cid:134)gældende ris medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben lang- kornet ris henhørende under KN-kode 1006 30 67 til visse tredjelande fastsættes p(cid:134) grundlag af bud, der er indgivet fra den 8. indtil den 11. februar 1999 til 315,00 EUR/ton inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2566/98 omhandlede licitation. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 13. februar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (2) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (3) EFT L 320 af 28. 11. 1998, s. 49. (4) EFT L 61 af 7. 3. 1975, s. 25. (5) EFT L 35 af 15. 2. 1995, s. 8


title: WRITTEN QUESTION No. 238/99 by Michèle LINDEPERG Payments in euros

eurovoc_concepts:
bank charges
cheque
electronic money
exchange rate
intra-EU payment
monetary union

text: C 370/26 Official Journal of the European Communities EN 21. 12. 1999 it is up to the company which has suffered loss to send the prefect of the department concerned a request for compensation, supported by any documentary evidence of the damage and the amount involved. (1) OJ L 337, 12. 12. 1998. (1999/C 370/034) WRITTEN QUESTION E-0238/99 by Michèle Lindeperg (PSE) to the Commission (12 February 1999) Subject: Payments in euros ’Pro-euro’ European citizens were looking forward to being able, from 1 January 1999, to simplify their payment transactions when moving within the European Union by paying in euros (cheques in euros or banker’s card). They saw this as one of the practical advantages of the abolition of exchange rate calculations and related charges, an advantage from which they hoped to benefit immediately. However, they have seen that, while exchange charges have disappeared when payments are made in euros by cheque or banker’s card, banking charges have risen so high as to make it unattractive for them to pay in euros in a European country other than their own. Does the Commission not see this as likely to discourage the most ardent defenders of the euro and as a lost opportunity for some active and practical education on the advantages of the single currency? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (1 April 1999) The Commission is aware of the problems arising in connection with cross-border payments, whether in euros or in national units of account. However, intoduction of the euro could not have been expected to lead automatically to a situation in which no charges were imposed for the banking services linked to such payments. In the case of cheques, several cases need to be distinguished. Where standard Eurocheques are concerned, the procedure is relatively straightforward since it is managed by centralised clearing agencies. In principle, the settlement process remains the same as before the start of stage three of monetary union, with the result that the level of charges is also unchanged. Where non-standard cheques (national cheques) are concerned, the settlement process is more complicated, with each cheque having to be processed manually. Such cheques do not, therefore, lend themselves to cross-border use, at least as regards small transactions. As for banker’s cards, the Commission has been striving for a long time to promote their interoperability. It is now increasingly common, for example, to obtain money from automatic cash dispensers abroad and even to pay for goods in shops abroad via sales terminals using cards issued in the cardholder’s country of residence. According to the information in the Commission’s possession, the charges imposed on such transactions, of which exchange charges account for only part, have also remained essentially the same. The Commission, however, is still looking into ways of improving those services. For instance, it is in contact with the banking community, examining the aspects relating to the interoperability of electronic purses. It hopes that these instruments, which lend themselves particularly well to the use of the euro, will contribute to the ‘active (. ) education’ quite rightly referred to by the Honourable Member. Lastly, it should be remembered that, prior to the euro’s introduction, financial institutions were able to impose at least some of their charges in the form of variable exchange rates which they applied to the transaction. They are now required to apply the fixed conversion rate and to show charges separately. The transparency of charges has thus improved, tending to provide customers with greater freedom to choose between the best offers


title: PERGUNTA ESCRITA n. 215/99 do Deputado Alexandros ALAVANOS Flygolyckor

eurovoc_concepts:
European Commission
Greece
air safety
air traffic control
air transport
aircraft
exchange of information
safety standard

text: C 348/38 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 12. 1999 Além disso, a Comissão aprovou, em 10 de Junho de 1997, a comunicação sobre os prazos de pagamento da Comissão e os juros de mora (1), que consagra a obrigação da Comissão de conceder, a pedido do beneficiário, juros de mora nos casos em que os pagamentos não sejam efectuados nos prazos considerados oportunos nas práticas comerciais correntes (60 dias), desde que o beneficiário tenha respeitado as cláusulas contratuais em vigor. A supramencionada obrigação deve figurar em todos os contratos celebrados pela Comissão a partir da data desta comunicação. Por último, a Comissão propôs uma alteração do Regulamento Financeiro (2) e das suas normas de execução, com vista a consagrar o direito a juros de mora para os credores que recebam pagamentos com atraso. A Comissão encomendou um estudo externo sobre os prazos de pagamento. Os resultados e recomendações desse estudo, que foi concluído recentemente, serão objecto duma comunicação da Comissão a apresentar brevemente. Do ponto de vista operacional, a Comissão tem prosseguido os seus esforços para melhorar a sua gestão financeira através do lançamento do seu novo sistema informático de contabilidade «Sincom2», que permite uma melhor eficácia na execução dos pagamentos, com garantia total de segurança, logo que esteja plenamente operacional. As regras da execução orçamental estão compiladas no Regulamento Financeiro e nos respectivos diplomas legais de aplicação. (1) (2) SEC(97) 205. SEC(98) 1228 final. (1999/C 348/046) PERGUNTA ESCRITA E-0215/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão (12 de Fevereiro de 1999) Objecto: Acidentes aéreos Na resposta à pergunta oral H-0036/98 (1) relativa à criação de uma entidade aeronáutica civil para os acidentes aéreos, afirma-se que o governo grego apresentou um projecto de um decreto presidencial, o qual, quando entrar em vigor resolverá este problema. Ora, na resposta à pergunta escrita de 15. 1. 1998 (P-0001/98) (2) sobre o controlo das aeronaves de países terceiros, a Comissão afirma ignorar se as inspecções «são ou não realizadas na Grécia. ». Pergunta-se à Comissão: 1. 2. Se considera que se verificaram progressos no que toca à referida entidade de controlo de acidentes e Se, na Grécia, são efectuadas inspecções às aeronaves de países terceiros? (1) Debates do Parlamento Europeu (Fevereiro de 1998). (2) JO C 196 de 22. 6. 1998, p. 16. Resposta do Comissário N. Kinnock em nome da Comissão (12 de Abril de 1999) Conforme indica a resposta à pergunta oral H-36/98 do Senhor Deputado (1) (período de sessões 1. de Fevereiro de 1998), a Comissão, após avaliação atenta, considerou insatisfatórios os progressos no domínio em questão, pelo que, em conformidade com o artigo 169o do Tratado CE, remeteu um parecer fundamentado ao Governo Grego em Setembro de 1998. Na resposta à pergunta escrita P-0001/98 do Senhor Deputado (2), a Comissão forneceu uma lista dos 2. Estados-membros que participavam já no intercâmbio de informação sobre inspecções. A Grécia enviou também diversos relatórios sobre as inspecções a aeronaves nos seus aeroportos. (1) Debates do Parlamento Europeu (Fevereiro de 1998). (2) JO C 196 de 22. 6. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 231/99 by Ana MIRANDA DE LAGE Increase in tariffs on certain European exports to the United States

eurovoc_concepts:
EU production
United States
customs duties
export (EU)
financial loss
trade restriction

text: 12. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 325/93 (1999/C 325/122) SKRIFTLIG FRÅGA E-0230/99 från Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Medel till nätverket av fora för en hållbar utveckling av stadsmiljön Nätverket av fora för en hållbar utveckling av stadsmiljön (”Network of urban forums for sustainable development”) upprättades som ett svar på EG:s grönbok om stadsmiljö (KOM(90) 0218) och Femte åtgärdsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling. ”Mot en hållbar utveckling” (KOM(92) 0023). Normalt sett skulle sekretariatsfunktionen ha genomförts genom att sluta ett avtal om tekniskt stöd med GD X; något sådant avtal slöts aldrig. Eftersom det inte fanns något sekretariat utförde det internationella institutet för stadsmiljö sekretariatsfunktionen. 1. Stödjer GD X det arbete som nätverket av fora för en hållbar utveckling av stadsmiljön utför? Hur är det möjligt att det nödvändiga arbetet att samordna nätverkets verksamhet har utförts som en 2. obetald verksamhet sedan 1995? Hur är det möjligt att den organisation som utför samordningsaktiviteterna aldrig har fått något svar på 3. sin begäran om betalning? Varför slöts inte ett kontrakt med samordningsorganisationen beträffande dess arbete, trots ett muntligt 4. åtagande från GD X:s sida? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (30 mars 1999) 1. Kommissionen ser positivt på det arbete som utförs av informationscentrumen för en hållbar stads- utveckling. Det rör sig om ett pilotprojekt med 19 deltagare. Under 1999 kommer kommissionen att utvärdera centrumen för att fatta beslut om deras framtid. 2. Informationscentrumen samordnas av kommissionen, närmare bestämt enheten för informations- centraler vid generaldirektorat X, som även har hand om carrefourkontoren för landsbygden (110 stycken) och euroinfoställena (85 stycken). 3. Internationella institutet för stadsmiljö i Delft lämnade in ett förslag till finansiering av centrumen till enheten för informationscentraler. Detta förslag kunde inte beaktas, eftersom det rör sig om uppgifter som måste skötas av kommissionen direkt. Institutet informerades muntligen om detta. Något skriftligt svar gavs aldrig eftersom de muntliga kontakterna med institutet, liksom med andra informationscentraler, vid den tidpunkten var så omfattande. GD X har aldrig gjort muntliga utfästelser gentemot institutet när det gäller driften av centrumen, av 4. samma skäl som angivits ovan i punkt 3. (1999/C 325/123) SKRIFTLIG FRÅGA E-0231/99 från Ana Miranda de Lage (PSE) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Höjda tullar på vissa europeiska produkter i USA Till följd av den rådande oenigheten mellan USA och EU som orsakats av olika synsätt på bananmarknaden har ett antal europeiska produkter belagts med en hundraprocentig höjning av tullarna. Kan kommissionen förklara hur den kommer att ta itu med den nya krisen? Vilka åtgärder föreslås för att försvara den europeiska exporten till den amerikanska marknaden? Flera sektorer och produkter lider av exportsvårigheter och påverkas dessutom av den ryska krisen. Hur har kommissionen för avsikt att agera för att undvika den arbetslöshet som skulle bli följden av en produktions- nedgång?


title: WRITTEN QUESTION No. 219/99 by María SORNOSA MARTÍNEZ Swindling of retired people in connection with the introduction of the euro

eurovoc_concepts:
Ecu
consumer information
consumer protection
disabled person
dissemination of EU information
economic offence
elderly person
fraud
monetary union
public awareness campaign

text: 6. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 320/131 The Commission is indeed considering including the advice of professional geologists in the regional 6. reconstruction programme in Central America to the extent that the nature of the projects currently under identification so require. (1) COM(96) 46 final. (1999/C 320/175) WRITTEN QUESTION E-0219/99 by María Sornosa Martínez (PSE) to the Commission (12 February 1999) Subject: Swindling of retired people in connection with the introduction of the euro The introduction of the euro is providing cause for concern for some sectors of the population which lack information on the single currency. Specifically, the city of Barcelona and its industrial areas are seeing a large number of cases where elderly people are being deceived by swindlers posing as bank staff. These criminals are offering to exchange the national currency held by elderly people for the new European notes, which do not yet exist. Bearing in mind the recommendations made by Parliament in adopting report A4-0415/97 (1) at the end of 1997, in which it urged the Commission to pay particular attention to the elderly as a sector of the population, conducting information campaigns which should not be reduced to mere publicity-type campaigning but should be extended to the main aspects of economic life which involve the use of money by groups vulnerable to fraud and abuse, and bearing in mind that, in that report, Parliament called for additional consumer- protection measures to be introduced at European level, has the Commission taken any initiative to provide information on the introduction of the euro to those people who are most vulnerable to fraud and abuse? Has the Commission drawn up any specific campaigns geared to various sections of the population such as the elderly? What further measures does the Commission intend to introduce at European level to protect consumers as recommended by Parliament in the above report? (1) OJ C 34, 2. 2. 1998, p. 38. (1999/C 320/176) WRITTEN QUESTION E-0350/99 by Joaquín Sisó Cruellas (PPE) to the Commission (23 February 1999) Subject: Fraud involving euros A number of cases have been reported to the Barcelona police where attempts have been made to defraud pensioners in connection with the third stage of EMU. The swindle is always the same: a well-dressed young man pays a visit to pensioners claiming to be a representative of the financial institute in which they keep their savings. He tells them that the peseta will soon cease to be legal tender and that, consequently, they need to exchange it for euros, offering to do so on their behalf as a service provided by the bank. Some victims have lost up to 80 000 pesetas and similar cases of fraud have taken place in other towns in Catalonia. Recently, Commissioner De Silguy said that in order to ensure that citizens cope with the transition to the euro, account will need to be taken of priority sections of the population such as consumers, women and vulnerable groups such as the elderly and the disabled. In view of the events described above, has Mr Silguy considered the possibility of adopting specific measures to avoid, in so far as possible, such things happening to the most vulnerable sections of society in particular?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 249/99 do Deputado Mihail PAPAYANNAKIS Hamnen i Lavrion

eurovoc_concepts:
Central Greece
EU aid
archaeology
coastal protection
economic infrastructure
harbour installation
heritage protection
location of industry
oil industry
urban area

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 356/99 af Luigi FLORIO Krænkelse af selskabers afgiftsfritagelse i Italien

eurovoc_concepts:
Italy
chamber of commerce and industry
corporation tax
indirect tax
registration of a company
registration tax


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 238/99 dell'on. Michèle LINDEPERG Pagamenti in euro

text: C 370/26 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 12. 1999 rimasto bloccato. Secondo le autorità francesi, spetta alla società lesa inviare al prefetto del dipartimento in questione una domanda di indennizzo per il danno subito, corredata di tutti i documenti di riferimento, in modo da stabilire la certezza e l’ammontare del danno. (1) GU L 337 del 12. 12. 1998. (1999/C 370/034) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0238/99 di Michèle Lindeperg (PSE) alla Commissione (12 febbraio 1999) Oggetto: Pagamenti in euro I cittadini europei favorevoli all’euro si compiacevano di poter semplificare le operazioni di pagamento, nei loro spostamenti nell’Unione europea, pagando in euro (assegni in euro o carta bancaria) a partire dal 1o gennaio 1999. In realtà, vi vedevano uno dei vantaggi concreti, che auspicavano immediati, dell’elimi- nazione dei calcoli di cambio e dei costi relativi. I cittadini stanno tuttavia constatando che, nel caso di pagamento in euro con assegno o con carta bancaria, se le commissioni per il cambio sono state abolite, quelle bancarie sono aumentate tanto da eliminare qualsiasi stimolo ad effettuare un pagamento in un paese europeo diverso dal proprio. Non reputa la Commissione che ciò scoraggi l’occasione per una campagna d’informazione sui vantaggi della moneta comune? i più fervidi sostenitori dell’euro e che sia stata perduta Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (1o aprile 1999) La Commissione è consapevole dei problemi che si pongono in materia di pagamenti transfrontalieri sia in euro che in unità di conto nazionali. Era tuttavia prevedibile che l’introduzione dell’euro non avrebbe automaticamente comportato la gratuità dei servizi bancari connessi a tali pagamenti. Per quanto riguarda gli assegni occorre distinguere tra diversi casi. Per gli assegni normalizzati «Euroche- que» lo svolgimento delle operazioni è relativamente facile, perché gestito da organismi di compensazione centralizzati. In linea di massima, comunque, il processo di pagamento continua a svolgersi come prima dell’entrata in vigore della fase III dell’unione monetaria e, di conseguenza, comporta sempre lo stesso livello di spesa. Per quanto riguarda gli assegni non normalizzati (assegni nazionali), il loro pagamento si presenta più complesso in quanto presuppone il trattamento manuale di ciascun assegno: ciò equivale a dire che questi strumenti non si prestano all’utilizzo transfrontaliero, almeno per quanto riguarda le transazioni di modesta entità. In quanto alle «carte bancarie», la Commissione si adopera da tempo a promuoverne l’interoperabilità. Sempre più spesso è possibile ritirare denaro da distributori automatici di biglietti all’estero, o anche di pagare all’estero gli acquisti in negozio, ai terminali dei punti di vendita, con carte emesse nel paese di residenza del portatore. Anche le spese relative a tali operazioni, che solo in parte includono i costi di cambio, sono rimaste essenzialmente le stesse che in precedenza, secondo le informazioni di cui dispone la Commissione, che continua comunque ad esaminare le possibilità di migliorare questi servizi. La Commissione si mantiene pertanto in contatto con i responsabili bancari per esaminare gli aspetti connessi all’interoperabilità dei portafogli elettronici e spera che questi strumenti, che risultano particolarmente indicati all’utilizzazione dell’euro, potranno contribuire a sviluppare la «pedagogia attiva» di cui parla giustamente l’onorevole parlamentare. Va infine ricordato che prima dell’introduzione dell’euro gli organismi finanziari avevano potuto imporre una parte almeno dei loro oneri sotto forma di tassi di cambio variabili applicati all’operazione, mentre oggi sono obbligati ad applicare il tasso di conversione fisso e devono indicare separatamente le spese. La trasparenza di queste ultime è così aumentata, e questo fenomeno tende a rafforzare la capacità dei clienti di scegliere tra le offerte migliori


title: Uredba Komisije (ES) št. 331/1999 z dne 12. februarja 1999 o spremembi Uredbe (ES) št. 2629/97 glede potnih listov v okviru sistema identifikacije in registracije govedi

eurovoc_concepts:
beef
cattle
database
health control
labelling
meat product

text: 400 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 24 31999R0331 13. 2. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 40/27 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 331/1999 z dne 12. februarja 1999 o spremembi Uredbe (ES) št. 2629/97 glede potnih listov v okviru sistema identifikacije in registra- cije govedi KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 z dne 21. aprila 1997 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter ureditvi označevanja govejega mesa in izdelkov iz govejega mesa (1) in zlasti člena 10(b) Uredbe, ker Uredba Komisije (ES) št. 2629/97 (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2194/98 (3), določa podrobna pravila glede ušesnih znamk, registrov živali na gospodarstvu in potnih listov v okviru sistema identifikacije in registracije govedi; ker je treba upoštevati težave pri zbiranju podatkov, potrebnih za potne liste govedi za živali, rojene pred 1. januarjem 1998, na katere so opozorile države članice; ker je potrebno, da postane navedba nekaterih podatkov v potnih listih govedi neobvezna za živali, rojene pred 1. janu- arjem 1998, in ker naj to odstopanje ne vpliva na obveznost navedbe podatkov v potnih listih govedi za živali, rojene na ozemlju države članice, kjer je taka zahteva predvidena v nacio- nalnih pravilih; ker je treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 2629/97; ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, skladni z mnenjem Odbora za Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Členu 6 Uredbe (ES) št. 2629/97 se doda odstavek 4: Z odstopanjem od točke 1(a) podatki iz druge in „4. pete alinee točke C. 1 odstavka 3 člena 14 Direktive 64/432/EGS niso obvezni v potnih listih govedi za živali, rojene pred 1. januarjem 1998. Začetek veljave odstopanja iz tega odstavka ne posega v obveznost navedbe zgoraj navedenih podatkov v potnih listih govedi za živali, rojene na ozemlju države članice, kjer je taka zahteva predvidena v njenih nacionalnih pravilih. Države članice Komisiji in druga drugi sporočijo pravila, ki se uporabljajo v zvezi s podatki, opredeljenimi v tem odstavku. “ Člen 2 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 12. februarja 1999 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije (1) UL L 117, 7. 5. 1997, str. 1. (2) UL L 354, 30. 12. 1997, str. 19. (3) UL L 276, 13. 10. 1998, str. 4


title: WRITTEN QUESTION No. 237/99 by Antonio TAJANI Italian secret services report on the euro's use for money- laundering purposes

eurovoc_concepts:
Italy
capital transfer
information network
law of banking
monetary union
money laundering
recycling of capital
report
secret service


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 212/99 van Cristiana MUSCARDINI Harmonisering van het stakingsrecht bij openbare diensten

eurovoc_concepts:
approximation of laws
public service
right to strike
social policy
trade union

text: 12. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 325/87 Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (31 maart 1999) Er zijn twee afzonderlijke projecten geweest om een BIC (Business en Innovation Centre) in Salerno op te richten. Het eerste project werd in november 1998 door het bedrijf Ageni/Terfin aan de Commissie voorgesteld. Nadat de voorbereidende werkzaamheden normaal waren afgerond en de betalingen op regelmatige wijze waren overgemaakt kon het centrum evenwel niet worden opgericht omdat de belangrijkste partner (Terfin) zich uit de Ageni groep terugtrok. Het tweede project werd in oktober 1996 door de firma „Bic Campania sud” Ingediend. Daarbij hebben zich tot dusverre geen moeilijkheden voorgedaan, noch bij de toewijzing van de financiering, noch bij de afhandeling van de voorbereidende werkzaamheden, die normaal verlopen. Er is geen sprake geweest van dubbele uitgaven in het voordeel van dezelfde begunstigde, noch van hetzelfde project, maar wel waren er twee afzonderlijke financieringen, waarbij de tweede gerechtvaardigd was omdat het eerste project mislukte. De Commissie heeft geen enkel initiatief genomen voor de verlenging van het krediet; zij heeft haar goedkeuring gehecht aan het tweede project dat door de lokale promotoren was ingediend. De organisaties die het eerste project hebben gepromoot waren de nv Ageni die optrad via Terfin, de Associazione Industriali van Salerno, de Kamer van Koophandel van Salerno, Consorzio ASI, Fondazione A. Genovesi SDOA, de universiteit van Salerno en Vila Sud. De promotor van het tweede project is „Bic Campania Sud”, waarvan de belangrijkste aandeelhouders de provincie Salerno, de Kamer van Koophandel van Salerno, Fondazione A. Genovesi SDOA, Consorzio ASL, 3 banken en ongeveer 25 kleine particuliere ondernemingen zijn. (1999/C 325/113) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0212/99 van Cristiana Muscardini (NI) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Harmonisering van het stakingsrecht bij openbare diensten Steeds vaker is er sprake van een kloof tussen de vakbonden en de burgers die gebruikmaken van openbare diensten; dat is schadelijk voor het imago van de vakbonden, maar ook voor het leven van de burgers, vooral wanneer de problemen zich voordoen in de gezondheidszorg of bij het luchtverkeer, het treinverkeer of het vervoer over zee. Om verbetering te brengen in deze situatie, die voor alle lidstaten min of meer gelijk is, vragen wij de Commissie of zij het niet dienstig acht met voorstellen te komen om ten minste voor de belangrijkste openbare diensten de wetgeving inzake stakingsrecht te harmoniseren En of zij niet denkt dat zo’n harmonisering de werking van de interne markt ten goede zou komen. Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (12 maart 1999) Het stakingsrecht werd expliciet uitgesloten van de draagwijdte van artikel 2 van de Overeenkomst over de sociale politiek (artikel 137, lid 6, van het EG-Verdrag wanneer het Verdrag van Amsterdam van kracht wordt). De Commissie heeft geen voornemens om enig voorstel over dit onderwerp te doen. (1999/C 325/114) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0213/99 van Gerhard Schmid (PSE) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Vleeshygiëneheffing ingevolge richtlijn 93/118/EEG > Mijn vraag E-2988/98 De in richtlijn 93/118/EEG (1) vastgestelde forfaitaire heffingen voor de vleeskeuring kunnen volgens uitspraken van de Commissie worden overschreden wanneer daadwerkelijk hogere kosten zijn gemaakt (vgl. antwoord op mijn vraag E-2988/98 (2)). In Duitsland worden deze kosten in de regel op gemeentelijk niveau geheven


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 328/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Φεβρουαρίου 1999 για την αναστολή των αγορών βουτύρου σε ορισμένα κράτη μέλη

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
butter
intervention buying

text: 13. 2. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 40/21 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 328/1999 TGS EPITQOPGS tgr 12gr Vebqouaq(cid:148)ou 1999 cia tgm amastok(cid:147) tym acoq(cid:150)m bout(cid:151)qou se oqisl(cid:146)ma jq(cid:145)tg l(cid:146)kg G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 804/68 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 27gr Ioum(cid:148)ou 1968, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tou c(cid:145)kajtor jai tym cakjtojolij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1587/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 7a, paq(cid:145)cqavor 1 pq(cid:150)to ed(cid:145)vio jai paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 777/87 tou Sul- bouk(cid:148)ou (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm pq(cid:145)ng pqosw(cid:150)qgsgr tgr Austq(cid:148)ar, tgr Vimkamd(cid:148)ar jai tgr Soug- d(cid:148)ar, jahoq(cid:148)stgje up(cid:149) poier sumh(cid:147)jer e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma amast(cid:146)kkomtai jai stg sum(cid:146)weia ma epamav(cid:146)qomtai oi aco- q(cid:146)r bout(cid:151)qou jai apojoquvyl(cid:146)mou c(cid:145)kajtor se sj(cid:149)mg jai, se peq(cid:148)ptysg amastok(cid:147)r, ta emakkajtij(cid:145) l(cid:146)tqa pou e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma kalb(cid:145)momtai· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 1547/87 tgr Epitqop(cid:147)r (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1802/95 (5), jah(cid:149)qise ta jqit(cid:147)qia le b(cid:145)sg ta opo(cid:148)a jahoq(cid:148)fomtai jai amast(cid:146)kkomtai oi acoq(cid:146)r bout(cid:151)qou le diacymisl(cid:149) se (cid:146)ma jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147), (cid:149)som avoq(cid:145) to Gmyl(cid:146)mo Bas(cid:148)keio jai tgm Olospomdiaj(cid:147) Dglojqat(cid:148)a tgr Ceqlam(cid:148)ar, se l(cid:148)a peqiow(cid:147)· (cid:149)ti g ap(cid:149)vasg 1999/118/EJ tgr Epitqop(cid:147)r (6) pqobk(cid:146)pei tgm amastok(cid:147) tym em k(cid:149)cy acoq(cid:150)m se oqisl(cid:146)ma ap(cid:149) ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg· (cid:149)ti, ap(cid:149) tir pkgqovoq(cid:148)er swetij(cid:145) le tir til(cid:146)r tgr acoq(cid:145)r, pqoj(cid:151)ptei (cid:149)ti dem pkgqo(cid:151)tai pk(cid:146)om stgm Iqkam- d(cid:148)a jai stgm Ispam(cid:148)a o (cid:149)qor pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1547/87· (cid:149)ti jq(cid:148)metai, jat(cid:145) sum(cid:146)peia, apaqa(cid:148)tgtg g amapqosaqloc(cid:147) tou jatak(cid:149)cou tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m sta opo(cid:148)a evaql(cid:149)fetai g em k(cid:149)cy amastok(cid:147)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr c(cid:145)kajtor jai cakajtojolij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi acoq(cid:146)r bout(cid:151)qou le diacymisl(cid:149) pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 777/87 amast(cid:146)kkomtai sto B(cid:146)kcio, stg Dam(cid:148)a, stg Ceqlam(cid:148)a, stgm Ekk(cid:145)da, stg Cakk(cid:148)a, stgm Itak(cid:148)a, sto Kounelbo(cid:151)qco, stir J(cid:145)ty W(cid:150)qer, stgm Austq(cid:148)a, stgm Poqtocak(cid:148)a, stg Soug- d(cid:148)a, stg Vimkamd(cid:148)a, stg Lec(cid:145)kg Bqetam(cid:148)a jai stg B(cid:149)qeia Iqkamd(cid:148)a. (cid:129)qhqo 2 G ap(cid:149)vasg 1999/118/EJ jataqce(cid:148)tai. (cid:129)qhqo 3 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 13 Vebqouaq(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 12 Vebqouaq(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 148 tgr 28. 6. 1968, s. 13. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 21. (3) EE L 78 tgr 20. 3. 1987, s. 10. (4) EE L 144 tgr 4. 6. 1987, s. 12. (5) EE L 174 tgr 26. 7. 1995, s. 27. (6) EE L 34 tgr 9. 2. 1999, s. 19


title: Environnement : Vers une intégration accrue de l'environnement dans la politique agricole commune.

eurovoc_concepts:
development policy
environmental policy
environmental protection
reform of the CAP
rural development


title: QUESTION ECRITE no 240/99 de Ulf HOLM Réduction de la contribution du Royaume-Uni au budget de l'UE

eurovoc_concepts:
Community budget
Member States' contribution
United Kingdom
activity report
financing of the EU budget
financing policy
own resources
reduced price

text: 12. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 325/95 Le gouvernement italien n’a jamais fait part à la Commission de l’éventuelle institution d’une nouvelle «eurotaxe». La Commission n’a jamais indiqué qu’une augmentation de la pression fiscale était recommandée pour réduire le déficit budgétaire. Elle estime, au contraire, qu’une politique budgétaire saine doit reposer sur la maîtrise des dépenses courantes. Les conséquences économiques du non-respect des critères du Pacte de stabilité et de croissance sont clairement indiqués dans la résolution du Conseil européen relative au pacte de stabilité et de croissance (1) du 17 juin 1997, de même que dans le règlement (CE) 1466/97 du Conseil du 17 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des positions budgétaires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques économiques et le règlement (CE) 1467/97 du Conseil du 7 juillet 1997 visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs (2). (1) (2) JO C 236 du 2. 8. 1997. JO L 209 du 2. 8. 1997. (1999/C 325/126) QUESTION ÉCRITE E-0234/99 posée par Antonio Tajani (PPE) à la Commission (12 février 1999) Objet: Protection de «l’oasis» naturelle de Macchia Tonda (Rome) La Commission est-elle au courant d’un possible démantèlement de l’oasis naturelle de Macchia Tonda dans la province de Rome à la suite d’un projet du gouvernement italien visant à retirer à l’autorité militaire la zone de Santa Severa qui garantit la survie de l’oasis? Quelles initiatives entend-elle adopter pour protéger l’environnement dans une des zones de la côte du Latium où les niveaux de pollution sont encore très faibles? Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (15 mars 1999) Les autorités italiennes ont classé le site de Macchiatonda en zone de protection spéciale pour les oiseaux en application de l’article 4 de la directive 79/409/CEE du Conseil du 2 avril 1979 concernant la conservation des oiseaux sauvages (1). La zone a également été répertoriée comme site important au niveau communautaire pour la protection de la faune et de la flore sauvages au titre de l’article 4 de la directive 92/43/CEE du Conseil du 21 mai 1992 concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (2). Le site est donc entièrement couvert par la législation communautaire en vigueur en matière de conservation de la nature. Enfin, le site est également protégé par la loi régionale no 54 du 23 juillet 1983 en tant que réserve régionale. (1) (2) JO L 103 du 25. 4. 1979. JO L 206 du 22. 7. 1992. (1999/C 325/127) QUESTION ÉCRITE E-0240/99 posée par Ulf Holm (V) à la Commission (12 février 1999) Objet: Réduction de la contribution du Royaume-Uni au budget de l’UE Pour quelle raison le Royaume-Uni bénéficie-t-il d’une réduction de sa contribution au budget de l’UE? La Commission voudrait-elle indiquer quel est le montant total de la réduction dont le Royaume-Uni a bénéficié depuis que cette réduction a été introduite? Quel est le pourcentage annuel de cette réduction?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 216/99 dell'on. Alexandros ALAVANOS Smaltimento di rifiuti nella pianura del Thriassio in violazione delle direttive 91/156 e 75/442

text: 29. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 341/69 (1999/C 341/095) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0216/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (12 febbraio 1999) Oggetto: Smaltimento di rifiuti nella pianura del Thriassio in violazione delle direttive 91/156 e 75/442 Nella pianura del Thriassio, dove si concentra il 5 % della popolazione dell’area metropolitana ateniese, è stato scelto un sito che, per decreto ministeriale, sarà adibito allo smaltimento di tutti i rifiuti solidi domestici dell’intera area (3500 tonnellate al giorno), all’incenerimento dei rifiuti infetti ospedalieri (30 tonnellate al giorno), al trattamento dei fanghi prodotti nella prima fase di depurazione biologica di tutti i liquami urbani (150 tonnellate al giorno) e delle scorie tossiche industriali, nell’assenza più assoluta di qualsiasi misura di protezione e di inertizzazione (150 tonnellate al giorno). Oltre ad essere in contrasto con la posizione del Consiglio regionale dell’Attica occidentale in ordine ai quantitativi e ai tipi di rifiuti implicati, il decreto viola anche le direttive 91/156 (1) e 75/442 (2) sullo smaltimento dei rifiuti solidi, perché la scelta del sito è avvenuta senza tenere conto di criteri ambientali e di assetto del territorio e senza aver ottemperato all’obbligo di indicare, a livello di proposta, almeno due siti. Vengono inoltre violate le direttive 84/360 (3) e 85/337 (4) perché sono mancate la valutazione preliminare del sito prescelto e la valutazione di impatto ambientale. In che modo la Commissione intende intervenire per far sì che venga applicata correttamente e pienamente la legislazione comunitaria, tanto più che la pianura del Thriassio è esposta a forte a stress ambientale? (1) GU L 78 del 26. 3. 1991, pag. 32. (2) GU L 194 del 25. 7. 1975, pag. 39. (3) GU L 188 del 16. 7. 1984, pag. 20. (4) GU L 175 del 5. 7. 1985, pag. 40. Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (31 marzo 1999) In base alle informazioni di cui la Commissione dispone, nella regione della pianura di Thriassio sono programmati e attualmente in fase di attuazione da parte delle autorità elleniche due seguenti progetti per migliorare la gestione dei rifiuti dell’Attica: la nuova discarica a Ano-Liossia e l’impianto d’incenerimento dei rifiuti ospedalieri. I progetti sono cofinanziati dal Fondo europeo si sviluppo regionale (FESR) nel quadro del programma operativo plurifondo per l’Attica e del programma operativo plurifondo per l’ambiente. Secondo le informazioni provenienti dallo Stato membro, i progetti sono stati sottoposti a una valutazione dell’impatto ambientale conformemente alla legislazione ellenica che traspone la direttiva 85/337/CEE del Consiglio del 27 giugno 1985 concernente la valutazione dell’impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati; le direttive 84/360/CEE del Consiglio del 28 giugno 1984 concernente la lotta contro l’inquinamento atmosferico provocato dagli impianti industriali, 75/442/CEE del Consiglio del 15 luglio 1975 sui rifiuti, 91/ 156/CEE del Consiglio del 18 marzo 1991 che modifica la direttiva 75/442/CEE sui rifiuti e 91/156/CEE del Consiglio del 18 marzo 1991 che modifica la direttiva 75/442/CEE sui rifiuti non sono infatti applicabili. Secondo le medesime informazioni, negli impianti sopra citati non saranno accolti rifiuti pericolosi; la legislazione ambientale ammette invece il metodo di eliminazione dei fanghi degl’impianti di depurazione delle acque di scarico mediante messa in discarica. Nello stesso quadro di risanamento della gestione dei rifiuti dell’Attica. , il Fondo di coesione finanzia inoltre i progetti di riabilitazione delle vecchie discariche di Schistos e Ano-Liossia, Secondo il piano di gestione dei rifiuti dell’Attica presentato in passato alla Commissione, le autorità elleniche stanno mettendo a punto altri progetti con nuove discariche che dovrebbero essere realizzati anche in altre località dell’Attica non appena saranno terminate le procedure amministrative e giudiziarie


title: Resolution on the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament concerning the Euro- Mediterranean Partnership in the Transport Sector (COM(98) 0007 C4-0102/98)

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
Mediterranean third countries
Union for the Mediterranean
bilateral agreement
common transport policy
transport network


title: Regulamento (CE) n° 329/1999 da Comissão de 12 de Fevereiro de 1999 que fixa o preço máximo de compra e as quantidades de carne de bovino compradas em intervenção para o ducentésimo décimo sétimo concurso parcial efectuado no âmbito das medidas gerais de intervenção, em conformidade com o Regulamento (CEE) n° 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
purchase price
quantitative restriction

text: L 40/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 2. 1999 REGULAMENTO (CE) Nº 329/1999 DA COMISS(cid:212)O de 12 de Fevereiro de 1999 que fixa o pre(cid:135)o m(cid:145)ximo de compra e as quantidades de carne de bovino compradas em interven(cid:135)(cid:209)o para o ducent(cid:130)simo d(cid:130)cimo s(cid:130)timo concurso parcial efectuado no (cid:131)mbito das medidas gerais de interven(cid:135)(cid:209)o, em conformidade com o Regulamento (CEE) nº 1627/89 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 805/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector da carne de bovino (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1633/98 (2), e, nomeadamente, o nº 7 do seu artigo 6º, Considerando que, em conformidade com o Regulamento (CEE) nº 2456/93 da Comiss(cid:209)o, de 1 de Setembro de 1993, relativo (cid:133)s normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 805/68 do Conselho, no que respeita (cid:133)s medidas gerais e especiais de interven(cid:135)(cid:209)o no sector da carne de bovino (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2812/98 (4), foi aberto um concurso, nos termos do nº 1 do artigo 1º do Regula- mento (CEE) nº 1627/89 da Comiss(cid:209)o, de 9 de Junho de 1989, relativo (cid:133) compra de carne de bovino por concurso (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 136/1999 (6); Considerando que, nos termos do nº 1 do artigo 13º do Regulamento (CEE) nº 2456/93, deve ser fixado, para cada concurso parcial, se for caso disso, um pre(cid:135)o m(cid:145)ximo de compra para a qualidade R 3, tendo em conta as propostas recebidas; que, nos termos do nº 2 do artigo 13º, pode ser decidido n(cid:209)o dar seguimento ao concurso; que, nos termos do artigo 14º do mesmo regulamento, s(cid:155) ser(cid:209)o aceites as propostas inferiores ou iguais ao referido pre(cid:135)o m(cid:145)ximo, sem, todavia, excederem o pre(cid:135)o m(cid:130)dio dos mercados nacional ou regional, majorado do montante referido no nº 1; Considerando que, ap(cid:155)s exame das propostas apresentadas no (cid:131)mbito do ducent(cid:130)simo d(cid:130)cimo s(cid:130)timo concurso parcial e atendendo, em conformidade com o nº 1 do artigo 6º do Regulamento (CEE) nº 805/68, (cid:133)s exig(cid:136)ncias de um n(cid:146)vel razo(cid:145)vel de apoio ao mercado, bem como (cid:133) evolu(cid:135)(cid:209)o sazonal do abate, e dos pre(cid:135)os, (cid:130) conveniente n(cid:209)o dar seguimento ao concurso para a categoria A e fixar o pre(cid:135)o m(cid:145)ximo de compra, bem como as quantidades que podem ser aceites para interven(cid:135)(cid:209)o para a categoria C; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o da Carne de Bovino, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Relativamente ao ducent(cid:130)simo d(cid:130)cimo s(cid:130)timo concurso parcial aberto pelo Regulamento (CEE) nº 1627/89: a) Para a categoria A, n(cid:209)o (cid:130) dado seguimento ao concurso parcial; b) Para a categoria C: — o pre(cid:135)o m(cid:145)ximo de compra (cid:130) fixado em 230,49 EUR por 100 quilogramas de carca(cid:135)as ou meias- -carca(cid:135)as da qualidade R 3, — a quantidade m(cid:145)xima de carca(cid:135)as e meias-carca(cid:135)as aceite (cid:130) fixada em 2 290 toneladas. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 15 de Feve- reiro de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Fevereiro de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 17. (3) JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4. (4) JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47. (5) JO L 159 de 10. 6. 1989, p. 36. (6) JO L 17 de 22. 1. 1999, p. 26


text: C 370/26 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 12. 1999 vahingon kärsineen yrityksen tehtävänä on kääntyä kyseisen departementin prefektin puoleen ja esittää vahingonkorvausvaatimus ja sen mukana kaikki asiakirjat, joilla vahinko voidaan osoittaa varmuudella tapahtuneeksi ja perustella se määrällisesti. (1) EYVL L 337, 12. 12. 1998. (1999/C 370/034) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0238/99 esittäjä(t): Michèle Lindeperg (PSE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Maksusuoritukset euroissa Euro-myönteiset Euroopan kansalaiset ovat iloinneet siitä ajatuksesta, että he voisivat Euroopan unionin sisällä matkustaessaan yksinkertaistaa maksusuorituksiaan maksamalla euroissa (sekillä tai pankkikortilla) 1. tammikuuta 1999 alkaen. Tämä oli heille itse asiassa yksi niistä konkreettisista eduista, joiden piti tulla voimaan välittömästi valuutanvaihtoon liittyvien laskutoimitusten ja kustannusten poistuessa. He ovat kuitenkin todenneet, että, vaikka välityspalkkiot ovat hävinneet maksettaessa euroissa joko sekillä tai pankkikortilla, pankkikulut taas ovat nousseet niin paljon, ettei euroissa maksaminen toisessa Euroopan unionin jäsenmaassa enää kannata. Eikö komissio ole sitä mieltä, että vastaavat lannistumaan ja että täten on menetetty yksi mahdollisuus tiedottaa aktiivisesti yhteisvaluutan eduista? toimet saavat innokkaimmatkin euron puolestapuhujat ja käytännönläheisesti Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1999) Komissio on tietoinen joko euroina tai kansallisina valuuttoina suoritettavien rajatylittävien maksujen aiheuttamista ongelmista. Oli kuitenkin odotettavissa, että euron käyttöönotto ei automaattisesti johda siihen, että maksuihin liittyvät pankkipalvelut olisivat ilmaisia. Sekeistä on todettava, että on useita erilaisia sekkejä. Normien mukaisten eurosekkien kohdalla menettelyt ovat suhteellisen yksinkertaiset, koska ne hoidetaan keskitetysti. Järjestelyt säilyvät periaatteessa samanlai- sina kuin ennen rahaliiton kolmannen vaiheen alkamista, ja kulujenkin pitäisi näin ollen säilyä samalla tasolla kuin ennen. Kun on kyse muista kuin normien mukaisista sekeistä (kansallisista sekeistä), järjestelyt ovat monimutkaisemmat. Jokainen sekki on käsiteltävä käsin, minkä vuoksi ne eivät sovi rajatylittävään käyttöön, ainakaan silloin, kun on kyse pienistä summista. Pankkikorttien osalta komissio on jo pitkään tukenut niiden yhteentoimivuutta. Nykyisin onkin yhä useammin mahdollista nostaa rahaa pankkiautomaateista ulkomailla, ja jopa ostokset voi maksaa liikkeessä ulkomailla maksupäätteessä kortilla, joka on myönnetty kortin haltijan kotimaassa. Näihin toimintoihin liittyvät kustannukset, lähestulkoon ennallaan joista vaihtokulut ovat vain osa, ovat myös säilyneet komission käytössä olevien tietojen mukaan. Komissio tutkii kuitenkin edelleen mahdollisuuksia parantaa näitä palveluja. Komissio on yhteydessä pankkiyhteisöön tarkastellakseen rahakorttien yhteentoimivuuteen liittyviä kysymyksiä. Komissio toivoo, että nämä välineet, jotka sopivat erityisen hyvin euron käyttöön- ottoon, voisivat edistää arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa aktiivista tiedottamista. Lopuksi on syytä muistaa, että ennen euron käyttöönottoa rahoituslaitokset ovat voineet kerätä ainakin osan niille aiheutuvista kustannuksista soveltamissaan erisuuruisissa vaihtokursseissa. Nykyisin niiden on sovellettava kiinteää vaihtokurssia ja ilmoitettava kustannukset erikseen. Kustannukset ovat myös aiempaa avoimemmin nähtävissä, minkä ansiosta asiakkaat pystyvät valitsemaan entistä paremmin parhaat tar- joukset


title: PREGUNTA ESCRITA n. 209/99 del Riccardo NENCINI Corlianon kaatopaikka (Firenze)

eurovoc_concepts:
Tuscany
application of EU law
environmental impact
environmental protection
groundwater
hydrology
public health
waste management
water pollution

text: 12. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 325/85 El proyecto apoyará acciones piloto integradas que se centren en la mejora de la coordinación, la formulación de medidas, las funciones de reglamentación y servicio del sector público, la mejora de la sostenibilidad ambiental de los modelos de explotación, el apoyo a la producción alternativa en maricultura y el ecoturismo marino, y una mayor participación responsable de los productores y comunidades locales en el proceso de planificación y gestión. Se está poniendo en marcha el proyecto contando con la total cooperación del Gobierno tailandés. (1999/C 325/110) PREGUNTA ESCRITA E-0203/99 de Mark Killilea (UPE) a la Comisión (12 de febrero de 1999) Asunto: Focas En abril de 1997, la Bord Iascaigh Mhara (Cofradía de Pescadores del Mar de Irlanda) hizo entrega a la DG XIV de un informe sobre la interacción física entre las focas grises y los aparejos de pesca. Este informe fue elaborado con el apoyo financiero de la Comisión. ¿Puede indicar la Comisión si ha difundido dicho informe entre las organizaciones pesqueras o los departamentos de pesca de los Gobiernos de los Estados miembros? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisión (9 de marzo de 1999) Dado el gran número de proyectos de investigación que financia la Comisión, es difícil hacer circular o distribuir todos los informes que se elaboran en torno a ellos. No obstante, pueden pedirse a la Comisión copias de los mismos. La Comisión considera que el acceso a los resultados de esos proyectos debe ser lo más amplio posible y, por ello, facilita a través de Internet resúmenes de los proyectos de investigación financiados por ella. Además, una de las condiciones para que la Comisión financie proyectos de investigación ;incluido el ejecutado por la Oficina de pesca marítima de Irlanda; es que el receptor de los fondos se esfuerce por divulgar lo máximo posible los resultados obtenidos (por ejemplo, publicándolos en revistas científicas reconocidas o dándolos a conocer por cualquier otro medio adecuado). En caso de desear más información sobre el informe de la citada Oficina, se ruega a su Señoría se remita a la respuesta que le dio la Comisión a su pregunta oral H-72/99, formulada durante el turno de preguntas de la sesión del Parlamento de febrero de 1999 (1) (1) Debates del Parlamento (febrero de 1999). (1999/C 325/111) PREGUNTA ESCRITA E-0209/99 de Riccardo Nencini (PSE) a la Comisión (12 de febrero de 1999) Asunto: Vertedero de Corliano (Florencia) En la localidad de Corliano (municipio de Cerreto Guidi-Florencia) está prevista la construcción de un vertedero de 120. 000 metros cuadrados, situado entre viñedos y olivares. En este proyecto, al parecer, no se ha llevado a cabo ninguna indagación relativa a la situación de la capa acuífera y la posible contaminación de la misma a causa de los filtrados que el viejo vertedero pudiera producir con el tiempo. Tampoco se ha previsto impermeabilización alguna del suelo situado bajo los residuos, aunque la zona prevista para el vertedero, según se desprende de los mapas provinciales, está sujeta a cargas hidrogeológicas y es un terreno muy desmoronadizo


title: Komission asetus (EY) N:o 333/1999, annettu 12 päivänä helmikuuta 1999, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta ja vientitodistusten myöntämisen keskeyttämisestä

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
rice

text: L 40/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 13. 2. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 333/1999, annettu 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta ja vientitodis- tusten my(cid:148)nt(cid:132)misen keskeytt(cid:132)misest(cid:132) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon riisin yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 15 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 5 kohdassa m(cid:132)(cid:132)ri- tell(cid:132)(cid:132)n riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet, maailmanmarkkinatilanteen tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimusten vuoksi voi olla tarpeen eriytt(cid:132)(cid:132) tiettyjen tuotteiden tuki niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, tietyill(cid:132) markkinoilla vallitsevan pakatun pitk(cid:132)jyv(cid:132)isen riisin kysynn(cid:132)n huomioon ottamiseksi olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) erityisen tuen vahvistamisesta kyseiselle tuotteelle, tuki on vahvistettava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kerran kuukaudessa; sit(cid:132) voidaan muuttaa muuna aikana, asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailman- markkinanoteerausten tai -hintojen sek(cid:132) kyseisten tuot- teiden yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, kyseisten yksityiskohtaisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamisesta riisi- markkinoiden nykyiseen tilanteeseen ja erityisesti riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien hintanoteerauksiin yhteis(cid:148)ss(cid:132) ja maailmanmarkkinoilla seuraa, ett(cid:132) tuki olisi vahvistet- tava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) mainitun suuruiseksi, asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 4 kohdan nojalla tuet on vahvistettava ottaen huomioon toisaalta yhteis(cid:148)n markkinoilla vallitseva riisin ja rikkoutuneiden riisinjy- vien saatavuus- ja hintatilanne ja sen kehitysn(cid:132)kym(cid:132)t sek(cid:132) toisaalta riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien hintatilanne ja sen kehitysn(cid:132)kym(cid:132)t maailmanmarkkinoilla; saman artiklan mukaisesti on my(cid:148)s t(cid:132)rke(cid:132)t(cid:132) turvata riisimarkki- noiden tasapaino ja hintojen ja kaupan luonnollinen kehitys sek(cid:132) lis(cid:132)ksi ottaa huomioon suunniteltuun vien- tiin liittyv(cid:132)t taloudelliset seikat ja tarve v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) h(cid:132)iri(cid:148)it(cid:132) yhteis(cid:148)n markkinoilla sek(cid:132) perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten rajoitteet, sallittu riisinjyvien jolle vientituki vahvistetaan, komission asetuksessa (ETY) N:o 1361/76 (3) vahvistetaan enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) rikkoutuneiden sek(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n riisiss(cid:132), v(cid:132)hennysprosentti, jota kyseiseen tukeen on sovellettava silloin, kun rikkoutuneiden riisinjyvien suhteellinen osuus viet(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) riisiss(cid:132) on kyseist(cid:132) enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) suurempi, 4 000 tonnia riisi(cid:132) on mahdollista vied(cid:132) tiettyihin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- paikkoihin; on aiheellista k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) komission asetuksen (EY) N:o 1162/95 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 444/98 (5), 7 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132); t(cid:132)m(cid:132) menettely olisi otet- tava huomioon tukia vahvistettaessa, (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4 (3) EYVL L 154, 15. 6. 1976, s. 11 (4) EYVL L 117, 24. 5. 1995, s. 2 (5) EYVL L 56, 26. 2. 1998, s. 12 yhteis(cid:148)n sitoumuksista Maailman kauppaj(cid:132)rjest(cid:148)ss(cid:132) johtu- vien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)llisten rajoitusten hallinnon mukaisesti on vientitodistusten my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132), rajoitettava ja joihin liittyy vientituki, sellaisten t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 1 artiklassa tarkoitettujen sellaisenaan viet(cid:132)vien tuotteiden, mainitun artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita lukuun otta- matta, vientituet vahvistetaan liitteess(cid:132) mainitun suurui- siksi. 2 artikla Keskeytet(cid:132)(cid:132)n sellaisten vientitodistusten my(cid:148)nt(cid:132)minen, joihin liittyy tuen ennakkovahvistus, liitteess(cid:132) vahvistettua 4 000 tonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) lukuun ottamatta. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. 13. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 40/31 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta ja vientitodistusten my(cid:148)n- t(cid:132)misen keskeytt(cid:132)misest(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE (EUR/t) (EUR/t) Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 — 01 01 01 — 01 01 01 — 01 01 01 — 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 74,00 74,00 74,00 — 74,00 74,00 74,00 — 74,00 74,00 74,00 — 74,00 74,00 74,00 — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 — 01 02 03 04 01 04 — 01 02 03 04 01 04 — 01 02 03 04 01 04 — 05 — — Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 92,00 — 100,00 (2) — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — — 100,00 (2) — — (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat ilmoitetaan seuraavasti: 01 Liechtenstein, Sveitsi ja Livignon ja Campione d’Italian kuntien alueet, asetuksen (EY) N:o 1162/95 7 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyn menettelyn mukaisesti vahvistetut tuet 2 000 tonnin kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lle tarkoitettua riisi(cid:132), 02 alueet I, II, III, VI, Ceuta ja Melilla, 03 alueet IV, V, VII c, Kanada sek(cid:132) alue VIII Surinamia, Guyanaa ja Madagaskaria lukuun ottamatta, 04 komission asetuksen (ETY) N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat, 05 Ceuta ja Melilla. (2) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin 02, 03 ja 05 tarkoitetun riisin osalta asetuksen (EY) N:o 1162/95 7 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyn menettelyn mukaisesti vahvistetut tuet 2 000 tonnin kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lle tarkoitettua riisi(cid:132). Huom. Alueet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksen (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteess(cid:132)


title: WRITTEN QUESTION No. 253/99 by Riccardo NENCINI Redundancies at the Nuovo Pignone company (Florence)

eurovoc_concepts:
Tuscany
application of EU law
cessation of trading
collective dismissal
electrical industry
job cuts
redevelopment aid
worker consultation
worker information


title: PERGUNTA ESCRITA n. 353/99 do Deputado Alexandros ALAVANOS Grekland som permanent säte för de olympiska spelen

eurovoc_concepts:
Greece
Olympic games
collective activities
corruption
fraud
marketing
sport
sports body

text: 11. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 289/145 (1999/C 289/191) PERGUNTA ESCRITA E-0317/99 apresentada por John McCartin (PPE) à Comissão (19 de Fevereiro de 1999) Objecto: Preços recentes da carne de suíno Poderá a Comissão fornecer estatísticas com os preços médios da carne de suíno praticados nos diversos Estados-membros durante o período de tempo mais recente relativamente ao qual existam informações disponíveis? Resposta dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissão (5 de Março de 1999) A Comissão vai transmitir directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento um quadro que contém as informações solicitadas. (1999/C 289/192) PERGUNTA ESCRITA E-0318/99 apresentada por John McCartin (PPE) à Comissão (19 de Fevereiro de 1999) Objecto: Preços da carne de vaca e de vitela Poderá a Comissão indicar o preço médio da carne de vaca e de vitela pago aos agricultores em cada Estado- -membro na semana e no mês mais recentes relativamente aos quais existam informações disponíveis? Resposta dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissão (10 de Março de 1999) A Comissão vai transmitir directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento um quadro que contém as informações solicitadas. (1999/C 289/193) PERGUNTA ESCRITA P-0353/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão Objecto: Realização a título permanente dos Jogos Olímpicos na Grécia (12 de Fevereiro de 1999) Os escândalos que rebentaram com as denúncias e revelações contra membros do Comité Internacional Olímpico e cidades que assumiram a realização dos Jogos Olímpicos, por pagamentos ilícitos e suborno, abalaram a opinião pública internacional e europeia e vêm confirmar que os enormes interesses económicos que giram em torno da realização de jogos olímpicos, corrompem as consciências e conduzem a práticas totalmente contrárias aos ideais que actualmente o ideal olímpico deveria servir. Dado que em Maio de 1999 se realiza em Olympia o Simpósio Europeu sobre o Desporto e que os problemas acima referidos têm implicações nas actividades no âmbito do desporto, pergunta-e à Comissão se se poderiam incluir na agenda do simpósio estes assuntos em conjugação com a proposta para realização, a título permanente, dos Jogos Olímpicos na antiga cidade de Olympia, onde nasceram, o que evitaria escândalos económicos semelhantes e daria um novo impulso ao renascimento do espírito olímpico


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 232/99 af Ana MIRANDA DE LAGE Forhøjelse af toldsatserne for europæiske produkter i USA

text: C 325/94 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 12. 11. 1999 (1999/C 325/124) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0232/99 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Forhøjelse af toldsatserne for europæiske produkter i USA Handelsstriden mellem EU og USA vedrørende markedet for bananer har givet anledning til en lang række handelsrepressalier mod europæiske produktionssektorer, som er ovennævnte polemik fuldstændig uved- kommende. Forhøjelsen af toldsatsen på 100 % er f. eks. en meget alvorlig trussel mod den spanske kiksfabrikation og dens markedsandel. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for at beskytte denne europæiske sektor mod de vilkårlige repressalier? Kan Kommissionen oplyse det samlede antal berørte produkter, den anslåede værdi af eksporten og tabet af markedsandele, samt hvilke lande, der i givet fald vil kunne drage fordel af foranstaltningerne mod de europæiske produkter? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan på skriftlige forespørgsler E-0231/99 og E-0232/99 (11. marts 1999) Kommissionen henviser det ærede medlem til den erklæring, den afgav på Parlamentets plenarmøde den 9. marts 1999, om handelsstriden mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater vedrørende bananer. (1999/C 325/125) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0233/99 af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Eventuel indførelse af en ny euroskat (eurotassa) i Italien Har Kommissionen kendskab til udtalelserne fra den italienske stats finansinspektør, Andrea Monorchio, ifølge hvilken Italien for at skabe balance på nationalregnskabet inden 2002, således som krævet i stabilitetspagten, må gennemføre interventioner til en værdi af omkring 60. 000 mia. og endnu en gang vil skulle betale med en forhøjelse af skattetrykket? Mener Kommissionen, at en forhøjelse af skatterne og en eventuel indførelse af en ny euroskat vil skade den italienske økonomi? Har den italienske regering på noget tidspunkt forelagt Kommissionen spørgsmålet om en eventuel indførelse af en ny euroskat (eurotassa 2)? Har Kommissionen blandt de forslag, den har forelagt den italienske regering med henblik på Italiens overholdelse af stabilitetspagten, også nævnt muligheden af en forhøjelse af skattetrykket? Hvilke konsekvenser forudser Kommissionen for Italien, hvis det ikke lykkes d’Alema-regeringen at skabe balance på nationalregnskabet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (29. marts 1999) Kommissionen vurderede den italienske finanspolitiske situation i forbindelse med forelæggelsen af det italienske stabilitetsprogram 1999-2001, der blev godkendt af Rådet (Ecofin) den 8. februar 1999. Det fremgår af stabilitetsprogrammet, at de krævede korrigerende foranstaltninger i 1999, 2000 og 2001 udgør henholdsvis 0,4 %, 0,2 % og 0,1 % af BNP. Hvis der bliver behov for yderligere interventioner har den italienske regering forpligtet sig til selv af »træffe sådanne foranstaltninger, hvis det er nødvendigt«. Budget- målene for 2002 vil blive offentliggjort i maj, når »Documento di programmazione economica e finanziaria« for 2000-2002 forelægges for parlamentet


title: Verordening (EG) nr. 334/1999 van de Commissie van 12 februari 1999 betreffende de offertes voor de verzending van langkorrelige gedopte rijst bestemd voor het eiland Réunion, die zijn ingediend in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2563/98

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
rice

text: L 40/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 2. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 334/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 februari 1999 betreffende de offertes voor de verzending van langkorrelige gedopte rijst bestemd voor het eiland R(cid:130)union, die zijn ingediend in het kader van de inschrij- ving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2563/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelijke ordening van de rijstmarkt (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2072/98 (2), en met name op artikel 10, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2692/89 van de Commissie van 6 september 1989 houdende uitvoerings- bepalingen inzake van rijst naar de R(cid:130)union (3), inzonderheid op artikel 9, lid 1, verzending Overwegende dat bij Verordening (EG) nr. 2563/98 van de Commissie (4) een inschrijving voor de vaststelling van de subsidie voor de verzending van rijst naar het eiland R(cid:130)union is opengesteld; Overwegende dat, overeenkomstig artikel 9 van Verorde- ning (EEG) nr. 2692/89, de Commissie volgens de proce- dure van artikel 22 van Verordening (EG) nr. 3072/95 op grond van de ingediende offertes kan besluiten niet tot toewijzing over te gaan; Overwegende dat b¶ deze vaststelling met name rekening moet worden gehouden met de in de artikelen 2 en 3 van Verordening (EEG) nr. 2692/89 genoemde criteria; dat wordt toegewezen aan iedere inschr¶ver wiens offerte gel¶k is aan of lager is dan de maximumsubsidie; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Op grond van de offertes die van 8 tot en met 11 februari 1999 z¶n ingediend in het kader van de in Verordening (EG) nr. 2563/98 bedoelde inschrijving wordt een maxi- mumsubsidie van 290,00 EUR per ton vastgesteld voor de verzending van langkorrelige gedopte r¶st van GN-code 1006 20 98 naar het eiland R(cid:130)union. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 13 februari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 februari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (2) PB L 265 van 30. 9. 1998, blz. 4. (3) PB L 29 van 7. 9. 1989, blz. 8. (4) PB L 320 van 28. 11. 1998, blz. 40


title: WRITTEN QUESTION No. 355/99 by Giacomo LEOPARDI Numerus clausus for dentistry degree courses in Italy

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
dental medicine
educational administration
higher education
paramedical profession
recognition of diplomas
university

text: C 325/110 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 12. 11. 1999 (1999/C 325/151) SKRIFTLIG FRÅGA P-0354/99 från Marco Formentini (NI) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Oegentligheter vid tilldelningen av strukturfondsanslag i regionen Ligurien Den 30 mars 1998 ansökte kommunen Chiavari (Genua) hos regionen Ligurien om ett icke återbetalningsbart anslag för mål 2 för ett projekt för att förbättra den historiska stadskärnan med avseende på stadsplanering, turism och handel. Ansökan inlämnades inom den tidsfrist som anges i förfarandebestämmelserna. Genom dekret nr 321 av den 4 september 1998 godkändes listan över de inlämnade förslagen samt anslagsbeviljandet. Förslagen från kommunerna Genua, Caro Montenotte och Sarzana befanns vara tillåtliga även om projekten till sin karaktär inte var helt adekvata, vilket framgår av ovan nämnda dekret. Förslaget från kommunen Chiavari, som var fullständigt vad gäller såväl projektdelen som den formella delen, godkändes inte. Till följd av detta har kommunen Chiavari lämnat in en skriftlig framställning till den rättsliga myndigheten. Ärendet är fortfarande under behandling. Anser inte kommissionen att det vore lämpligt att kontrollera att regionen Ligurien inte har antagit diskriminerande kriterier som strider mot principerna om objektivitet, korrekthet och öppenhet vid hanteringen av gemenskapens finansiella resurser, och i samband härmed inleda en undersökning? Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (15 mars 1999) Med hänsyn till subsidiaritetsprincipen är parlamentsledamotens fråga är i första hand ett ärende för de italienska myndigheterna. Enligt de uppgifter som kommit från regionen Liguria, särskilt beträffande anbudsinfordringar för projekt med anknytning till åtgärd 3. 5 ”Infrastrukturer för upprustning av stadsområden”, har ansökningarna rangordnats enligt ett poängsystem, där huvudkriterierna varit effekten av den föreslagna infrastrukturen på miljön och den lokala turismen, eventuella förbättringar och omläggningar av befintlig infrastruktur och antalet skapade arbetstillfällen. Kommunen Chiavaris projekt avslogs inte, men fick ett lägre poängantal än de projektförslag som inlämnats av de av parlamentsledamoten nämnda kommunerna. Ansökningar om anslag inom ramen för åtgärd 3. 5 överstiger för närvarande tillgängliga resurser. Men en enligt ett nytt utkast till mål 2-program som nyligen antogs av kommissionen, skall ytterligare medel avsättas till åtgärden. Chiavaris projekt är först på listan efter de projekt som redan beviljats anslag och har därför goda utsikter att få ta del av dessa nya medel. Mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen har, tycks det inte finnas någon grund för att inleda en undersökning i frågan. (1999/C 325/152) SKRIFTLIG FRÅGA P-0355/99 från Giacomo Leopardi (PPE) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Spärr för tandläkarutbildning vid universiteten i Italien De italienska universitet som erbjuder tandläkarutbildning har under de tre senaste åren skrivit in för många studenter. Trots att dessa inte klarat inträdesprovet för universitetsutbildningen har de överklagat det faktum att de nekats tillträde och den regionala förvaltningsdomstolen gav dem då ett provisoriskt tillstånd att skriva in sig. Därmed sköts den slutliga bedömningen upp till dess att dom avgivits i ärendet. För att uppfylla direktiv 78/686/EG (1) och 78/687/EG (2) om ömsesidigt erkännande av examensbevis införde presidentdekret nr 135 från 1980 en tandläkarutbildning vid universiteten (odontoitraia e protesi dentaria) i


title: Kommissionens förordning (EG) nr 326/1999 av den 12 februari 1999 om fastställande av lägsta försäljningspris för smör och högsta stödbelopp för grädde, smör och koncentrerat smör för den tjugofemte särskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2571/97

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
cream
minimum price
selling price

text: L 40/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 2. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 326/1999 av den 12 februari 1999 om fastst(cid:132)llande av l(cid:132)gsta f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris f(cid:148)r sm(cid:148)r och h(cid:148)gsta st(cid:148)dbelopp f(cid:148)r gr(cid:132)dde, sm(cid:148)r och koncentrerat sm(cid:148)r f(cid:148)r den tjugofemte s(cid:132)rskilda anbuds- infordran som utf(cid:148)rs inom ramen f(cid:148)r den st(cid:134)ende anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2571/97 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 804/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r mj(cid:148)lk och mj(cid:148)lkprodukter (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1587/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 6. 3, 6. 6 och 12. 3 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I enlighet med kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2571/ 97 av den 15 december 1997 om f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av sm(cid:148)r till s(cid:132)nkta priser och beviljandet av st(cid:148)d f(cid:148)r gr(cid:132)dde, sm(cid:148)r och koncentrerat sm(cid:148)r avsett att anv(cid:132)ndas i framst(cid:132)ll- ningen av konditorivaror, glass och andra livsmedel (3) senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 124/1999 (4), anv(cid:132)nder interventionsorganen sig av anbudsfordran f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning av vissa kvantiteter sm(cid:148)r som de innehar och beviljande av st(cid:148)d f(cid:148)r gr(cid:132)dde, sm(cid:148)r och koncentrerat sm(cid:148)r. I artikel 18 i den f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls att det med h(cid:132)nsyn till de anbud som inl(cid:132)mnas f(cid:148)r varje enskild anbudsinfordran skall best(cid:132)mmas ett l(cid:132)gsta f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- pris f(cid:148)r sm(cid:148)r och ett h(cid:148)gsta st(cid:148)dbelopp f(cid:148)r gr(cid:132)dde, sm(cid:148)r sm(cid:148)r som kan varieras enligt det och koncentrerat avsedda anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)det, fetthalten i sm(cid:148)ret och iblandningsf(cid:148)rfarandet, eller ocks(cid:134) skall det fattas beslut om att inget kontrakt skall tilldelas med avseende p(cid:134) en -s(cid:132)kerhe- anbudsinfordran. F(cid:148)r(cid:132)dlingss(cid:132)kerhetens eller ternas belopp b(cid:148)r best(cid:132)mmas i enlighet med detta. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r mj(cid:148)lk och mj(cid:148)lkprodukter. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r den tjugofemte s(cid:132)rskilda anbudsinfordran inom ramen f(cid:148)r den st(cid:134)ende anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2571/97, skall det h(cid:148)gsta st(cid:148)dbeloppet och beloppen p(cid:134) s(cid:132)kerheterna f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dling fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 13 februari 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 12 februari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) EGT L 350, 20. 12. 1997, s. 3. (4) EGT L 16, 21. 1. 1999, s. 19. 13. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/19 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 12 februari 1999 om fastst(cid:132)llande av l(cid:132)gsta f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris f(cid:148)r sm(cid:148)r och h(cid:148)gsta st(cid:148)dbelopp f(cid:148)r gr(cid:132)dde, sm(cid:148)r och koncentrerat sm(cid:148)r f(cid:148)r den tjugofemte enskilda anbudsinfordran som utf(cid:148)rs inom ramen f(cid:148)r den st(cid:134)ende anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2571/97 Formel A B Iblandningsf(cid:148)rfarande Med sp(cid:134)r(cid:132)mnen Utan sp(cid:134)r(cid:132)mnen Med sp(cid:134)r(cid:132)mnen Utan sp(cid:134)r(cid:132)mnen (EUR/100 kg) L(cid:132)gsta f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- pris Sm(cid:148)r ‡ 82 % F(cid:148)r(cid:132)dlingss(cid:132)kerhet Of(cid:148)r(cid:132)ndrat Koncentrerat Of(cid:148)r(cid:132)ndrat Koncentrerat Sm(cid:148)r ‡ 82 % Sm(cid:148)r : 82 % Koncentrerat sm(cid:148)r H(cid:148)gsta st(cid:148)dbelopp Gr(cid:132)dde Sm(cid:148)r F(cid:148)r(cid:132)dlings- s(cid:132)kerhet Koncentrerat sm(cid:148)r Gr(cid:132)dde — — — — 95 92 117 — 105 129 — — — — — 91 88 113 — — — — — — — — 95 — 117 40 105 129 44 — — — — 91 88 113 38 — — —


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 354/99 von Marco FORMENTINI Unregelmäßigkeiten bei der Bewilligung von Strukturfonds Mitteln in der Region Ligurien

eurovoc_concepts:
Liguria
Structural Funds
job creation
project evaluation
shopping centre
terms for aid
tourist infrastructure
urbanisation

text: C 325/110 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 12. 11. 1999 (1999/C 325/151) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0354/99 von Marco Formentini (NI) an die Kommission (12. Februar 1999) Betrifft: Unregelmäßigkeiten bei der Bewilligung von Strukturfonds Mitteln in der Region Ligurien Am 30. März 1998 beantragte die Gemeinde Chiavari (Genua) bei der Region Ligurien die Bewilligung einer nicht rückzahlbaren Mittelzuteilung nach Ziel 2 für ein Vorhaben im Zusammenhang mit der Umwidmung des historischen Stadtkerns zu stadtplanerischen, fremdenverkehrstechnischen und handelstechnischen Zwecken. Der Antrag wurde fristgerecht und den Verfahrensbestimmungen entsprechend eingereicht. Durch die Verfügung Nr. 321 vom 4. September 1998 wurde die Rechtmäßigkeit der eingereichten Vorschläge bestätigt und die entsprechende Finanzierung bewilligt. Als förderfähig wurden die von den Gemeinden Genua, Cairo Montenotte und Sarzana eingereichten Vorschläge eingestuft, dies obwohl sie sich nicht durch angemessene Projektmerkmale auszeichneten, wie es in der erwähnten Verfügung heißt. Der von der Gemeinde Chiavari eingereichte und sowohl in planerischer als auch in formeller Hinsicht einwandfreie Vorschlag wurde dagegen nicht als förderfähig eingestuft. Die Gemeinde Chiavari legte den Fall daraufhin den Gerichtsbehörden vor. Die Sache ist z. Z. noch anhängig. Ist die Kommission bereit zu prüfen, inwieweit die Region Ligurien mit diskriminierenden Auswahlkriterien gearbeitet hat, die den Grundsätzen der Objektivität, Korrektheit und Transparenz bei der Bewirtschaftung der Finanzmittel der Europäischen Gemeinschaft entgegenstehen, und eine entsprechende Untersuchung in die Wege zu leiten? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (15. März 1999) Die Frage, die der Herr Abgeordnete anspricht, ist gemäß dem Subsidiaritätsprinzip im wesentlichen Sache der italienischen Behörden. Nach Auskunft der Region Ligurien wurden, insbesondere betreffend die Aufforderung zur Einreichung von Vorschlägen für die Maßnahme 3. 5 (Infrastrukturen zur Wiederbelebung von Stadzentren), die Vorschläge nach einem Punktesystem eingestuft, wobei als wichtigste Kriterien die Auswirkungen des Projekts auf die Umwelt und den lokalen Fremdenverkehr, die Verbesserung und Umstellung bestehender Infrastrukturen und die Schaffung von Arbeitsplätzen zugrunde gelegt wurden. Das Vorhaben der Gemeinde Chiavari wurde nicht abgelehnt, sondern lediglich niedriger eingestuft als die Vorhaben der von dem Herrn Abgeordneten genannten Gemeinden. Die Mittel im Rahmen der Maßnahme 3. 5 reichen nicht aus, um allen Förderanträgen gerecht zu werden. Im Zuge der Neuausrichtung des Ziel-2-Programms, die der Kommission derzeit zur Annahme vorliegt, wurden für diese Maßnahme vor kurzem jedoch weitere Mittel bereitgestellt. Das Projekt in Chiavari steht nach den bereits bezuschußten Projekten auf der Liste an erster Stelle und hat damit gute Aussichten, demnächst berücksichtigt zu werden. Nach den Informationen, die der Kommission vorliegen, Untersuchung in die Wege zu leiten. liegt kein Grund vor, um eine entsprechende (1999/C 325/152) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0355/99 von Giacomo Leopardi (PPE) an die Kommission (12. Februar 1999) Betrifft: Zahl der zulässigen Studenten für das Studium der Zahnheilkunde und der Kieferorthopädie An den italienischen Universitäten mit den Studiengängen Zahnheilkunde und Kieferorthopädie ist es seit nunmehr 30 Jahren üblich geworden, daß sich zuviele Studenten einschreiben, die, nachdem sie den Zulassungstest nicht bestanden hatten, Beschwerde gegen ihren Ausschluß eingelegt und beim regionalen Verwaltungsgericht eine Verfügung auf Einschreibung „mit Vorbehalt“ erhalten hatten, wobei die endgültige Bewertung von einem Urteil in der Hauptsache abhängig gemacht wurde. Um den Richtlinien 78/686/EG (1) und 78/687/EG (2) betreffend die gegenseitige Anerkennung von Abschlußzeugnissen zu entsprechen, wurde durch Dekret Nr. 135 des Präsidenten der Republik aus dem Jahre 1980 in Italien der Studienlehrgang Zahnheilkunde und Kieferorthopädie eingeführt, wobei u. a. die Zahl


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 204/99 dell'on. Manuela FRUTOS GAMA Difesa dei piccoli e medi consumatori di elettricità a seguito della liberalizzazione del settore energetico

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
application of EU law
competition law
consumer protection
electrical energy
liberalisation of the market
national implementing measure
prices policy
small and medium-sized enterprises

text: 3. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 348/35 (1999/C 348/042) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0204/99 di Manuela Frutos Gama (PSE) alla Commissione (12 febbraio 1999) Oggetto: Difesa dei piccoli e medi consumatori di elettricità a seguito della liberalizzazione del settore energetico Ritiene la Commissione in linea con gli obiettivi del Trattato che il risultato dell’applicazione della direttiva sull’elettricità in Spagna nel prossimo decennio per le piccole e medie imprese e le utenze domestiche si traduca in una limitazione concordata tra imprese e amministrazione di un calo limitato delle tariffe di circa l’1 o il 2 % e in un aumento fisso della tariffa del 4,5 % circa per sostenere i costi di transizione verso la concorrenza a prescindere dall’evoluzione di altri parametri del mercato energetico? Risposta data dal sig. Papoutsis a nome della Commissione (12 aprile 1999) La liberalizzazione del mercato dell’elettricità, conformemente alla direttiva 96/92/CE del Parlamento Europeo e del Consiglio del 19 dicembre 1996 concernente norme comuni per il mercato interno dell’energia elettrica (1), viene introdotta in modo progressivo. La quota di «clienti idonei», di clienti che possono cioè scegliere il proprio fornitore di elettricità, deve in una prima fase includere quanto meno una media comunitaria di grandi clienti industriali con un consumo annuo superiore ai 40 GWh e deve poi gradualmente allargarsi per comprendere anche clienti più piccoli. È vero che in questa fase di apertura progressiva i benefici della liberalizzazione tendono a essere più significativi per i consumatori già adesso «idonei», ma la Commissione si aspetta che l’ulteriore estensione del segmento dei consumatori «idonei» anche alle PMI e la presenza di nuovi distributori, grossisti e produttori farà sentire i benefici della liberalizzazione anche ai piccoli consumatori. La legislazione spagnola sull’energia elettrica rispetta, in tale contesto, il calendario di apertura dei mercati previsto dalla direttiva e si spinge addirittura più oltre perché prevede riduzioni per i consumatori più piccoli. La Commissione si augura che il progredire della liberalizzazione faccia maggiormente sentire i suoi effetti anche sui consumatori privati. Per quanto riguarda il costo del passaggio al regime di concorrenza in Spagna, la Commissione sta ancora esaminando il caso alla luce dell’articolo 24 della direttiva e della normativa sugli aiuti di stato prevista dal trattato CE. Per adesso la Commissione può quindi solamente rinviare l’onorevole parlamentare alle risposte alle interrogazioni orali H-161/99 (onorevole Izquierdo Collado) e H-162/99 (onorevole Garcia Arias) nella sessione del Parlamento del marzo 1999. (1) GU L 27 del 30. 11. 1992. (1999/C 348/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0205/99 di Manuel Escolá Hernando (ARE) alla Commissione Oggetto: Finanziamento dei sistemi di risanamento in Aragona (12 febbraio 1999) Nella relazione della Commissione sul Fondo di coesione nel 1997 si fa presente che la Comunidad Autónoma de Aragón ha usufruito di un finanziamento per nuovi sistemi di risanamento per un importo di 29 milioni di ecu. Può la Commissione indicare i progetti, gli importi e la situazione attuale di ciascun progetto?