title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 117/99 του Christine ODDY Διώξεις πιστών Μπαχάi στο Ιράν

eurovoc_concepts:
Iran
death penalty
dismissal
human rights
imprisonment
protection of minorities
religious discrimination
religious group
teacher
the EU's international role

text: 6. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 320/129 Η Επιτροπη΄ φρονει΄ ο΄τι η νοµοθεσι΄α περι΄ του δικαιω΄µατος του συνεταιρι΄ζεσθαι και περι΄ συνδικαλιστικω΄ν οργανω΄σεων, συµπεριλαµβανοµε΄νου του δικαιω΄µατος του απεργει΄ν, πρε΄πει να διασφαλι΄ζει ο΄τι το σηµερινο΄ κοινωνικο΄ και οικονοµικο΄ συ΄στηµα καθω΄ς και ο τρο΄πος ζωη΄ς στο Μακα΄ο θα παραµει΄νουν αµετα΄βλητα µετα΄ την µεταβι΄βαση της κυριαρχι΄ας. Η Επιτροπη΄ κατανοει΄ το γεγονο΄ς ο΄τι το Νοµοθετικο΄ Συµβου΄λιο του Μακα΄ο εξετα΄ζει σχετικε΄ς προτα΄σεις σε αµφο΄τερους τους τοµει΄ς και εκφρα΄ζει την ανησυχι΄α της για την ε΄λλειψη προο΄δου παρα΄ τα πολυ΄ στενα΄ χρονικα΄ περιθω΄ρια που υπα΄ρχουν µε΄χρι τη µεταβι΄βαση της κυριαρχι΄ας που θα πραγµατοποιηθει΄ τον ∆εκε΄µβριο του 1999. Η Επιτροπη΄ ευελπιστει΄ ο΄τι οι συνεχει΄ς προσπα΄θειες που καταβα΄λλονται στο πλαι΄σιο του Νοµοθετικου΄ Συµβουλι΄ου θα εξασφαλι΄σουν την προ΄οδο που απαιτει΄ται και τη θε΄σπιση της νοµοθεσι΄ας πριν απο΄ τη µεταβι΄βαση της κυριαρχι΄ας. (1999/C 320/172) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0117/99 υποβολη΄: Christine Oddy (PSE) προς την Επιτροπη΄ (2 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ιω΄ξεις πιστω΄ν Μπαχα΄ï στο Ιρα΄ν Προτι΄θεται η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ να προβει΄ σε σθεναρα΄ διαβη΄µατα προς την κυβε΄ρνηση του Ιρα΄ν σχετικα΄ µε τις συνεχει΄ς διω΄ξεις οπαδω΄ν του Μπαχα΄ι¨, που ανη΄κουν στη µεγαλυ΄τερη θρησκευτικη΄ µειονο΄τητα της χω΄ρας; Στις διω΄ξεις των Μπαχα΄ι¨, που θεωρου΄νται ως «µη προστατευο΄µενοι α΄πιστοι», περιλαµβα΄νονται εκτελε΄σεις α΄νω των 200 µελω΄ν απο΄ το 1979, φυλακι΄σεις, αρνη΄σεις προσλη΄ψεων και χορη΄γησης συντα΄ξεων, απολυ΄σεις απο΄ κυβερνητικα΄ και ακαδηµαι¨κα΄ αξιω΄µατα καθω΄ς και η προ΄σφατη απο΄πειρα να δικοπει΄ η λειτουργι΄α του Ινστιτου΄του Ανωτε΄ρας Εκπαι΄δευσης των Μπαχα΄ι¨. Απα΄ντηση του κ. Marín εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (23 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ παρακολουθει΄ µε µεγα΄λη ανησυχι΄α το θε΄µα των δικαιωµα΄των του ανθρω΄που στο Ιρα΄ν. Στον εκτενη΄ δια΄λογο µεταξυ΄ της Ένωσης και του Ιρα΄ν, απο΄ την πλευρα΄ της Ένωσης τι΄θενται πα΄ντοτε θε΄µατα ο΄σον αφορα΄ τα δικαιω΄µατα του ανθρω΄που γενικω΄ς. Όσον αφορα΄ τη µεταχει΄ριση των µελω΄ν των Πιστω΄ν Μπαχα΄ι στο Ιρα΄ν, η Τρο΄ι¨κα της Ένωσης ε΄θεσε ειδικα΄ το θε΄µα κατα΄ τη δια΄ρκεια συνα΄ντησης µε την ιρανικη΄ κυβε΄ρνηση στις 18 ∆εκεµβρι΄ου 1998. (1999/C 320/173) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0126/99 υποβολη΄: Esko Seppänen (GUE/NGL) προς την Επιτροπη΄ (2 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Εκλογε΄ς στην Τουρκι΄α Η αστυνοµι΄α και α΄λλες αρχε΄ς εµποδι΄ζουν την οµαλη΄ λειτουργι΄α των πολιτικω΄ν κοµµα΄των στην Τουρκι΄α. Σχετικε΄ς πληροφορι΄ες ε΄χουν παρασχεθει΄ στους βουλευτε΄ς του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου απο΄ το Κο΄µµα Halkin Demokrasi Partisi, το οποι΄ο ει΄ναι ιδιαι΄τερα ισχυρο΄ στις περιοχε΄ς των Κου΄ρδων. Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ η΄ κα΄ποιο α΄λλο απο΄ τα θεσµικα΄ ο΄ργανα της ΕΕ να στει΄λει παρατηρητε΄ς στις τουρκικε΄ς εκλογε΄ς που θα διεξαχθου΄ν τον Απρι΄λιο; Θα σταλου΄ν παρατηρητε΄ς και στις περιοχε΄ς των Κου΄ρδων; Απα΄ντηση του κ. Van den Broek εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (24 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ δεν προβλε΄πει να στει΄λει παρατηρητε΄ς στην Τουρκι΄α κατα΄ τις εκλογε΄ς που προβλε΄πονται για τις 18 Απριλι΄ου 1999. Η Επιτροπη΄ θα παρακολουθη΄σει ωστο΄σο απο΄ κοντα΄ τη διεξαγωγη΄ της εκλογικη΄ς διαδικασι΄ας. Εξα΄λλου, η Επιτροπη΄ µελετα΄ κανονικα΄ σε βα΄θος το συ΄νολο των θεµα΄των που συνδε΄ονται µε τη δηµοκρατικη΄ διαδικασι΄α στην Τουρκι΄α, ιδι΄ως στο πλαι΄σιο της «τακτικη΄ς ε΄κθεσης για την προ΄οδο της Τουρκι΄ας, προς την προσχω΄ρηση», της οποι΄α η πρω΄τη ε΄κθεση εγκρι΄θηκε στις 4 Νοεµβρι΄ου 1998. Όπως και για τις α΄λλες υποψη΄φιες χω΄ρες, η Επιτροπη΄ θα παρουσια΄σει µια δευ΄τερη ε΄κθεση αυτου΄ του τυ΄που στο τε΄λος 1999


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 130/99 dell'on. Leonie van BLADEL Costi legati all'introduzione dell'euro

eurovoc_concepts:
EU control
Netherlands
bank
bank charges
cheque
dominant position
electronic money
monetary union
payment
restrictive trade practice

formats: html pdf print

text: C 370/16 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 12. 1999 È disposta la Commissione, vista la commissione uniforme applicata dalle banche, a verificare se non 5. si tratti di una costituzione di cartello, ovvero di abuso della posizione di monopolio da parte delle banche? 6. In caso affermativo, quali provvedimenti intende adottare al riguardo? (1999/C 370/020) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0130/99 di Leonie van Bladel (UPE) alla Commissione (2 febbraio 1999) Oggetto: Costi legati all’introduzione dell’euro Può la Commissione far sapere se è a conoscenza del fatto che, in occasione dell’introduzione 1. dell’euro, le banche fatturano ai loro clienti un importo di 5 fiorini per ogni prelievo di denaro effettuato presso uno sportello automatico all’estero? E’ 2. automatico all’interno del paese le banche fatturano un importo di 0,50 fiorini? inoltre la Commissione al corrente che per ogni prelievo di denaro presso uno sportello 3. Si rende conto la Commissione che, a causa della fatturazione di 5 fiorini per prelievo all’estero, i clienti sono costretti a ritirare importi più importanti per limitare le spese? Infatti, con un prelievo unico di 500 fiorini le spese sono pari a 5 fiorini, mentre con cinque prelievi da 100 fiorini salgono a 25 fiorini. Non ritiene la Commissione che questo sistema non contribuisca a rafforzare la sicurezza dei 4. cittadini, dato che li induce a prelevare somme più importanti all’estero per risparmiare? E’ disposta la Commissione, tenuto conto della tariffa uniforme applicata dalle banche in questi casi, 5. a esaminare se nella fattispecie si configuri una formazione di cartello o un abuso di posizione monopolistica da parte delle banche? 6. In caso affermativo, quali misure intende prendere? Risposta comune data dal sig. Monti in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-4028/98 e E-0130/99 (9 aprile 1999) 1. La possibilità data ad un cliente di una banca di uno Stato membro di prelevare del danaro dai distributori automatici o di effettuare altre operazioni elettroniche in un altro Stato membro è un servizio che le banche sono libere di far pagare, soggetto alla concorrenza. La Commissione è consapevole che le banche dei Paesi Bassi (e di altri paesi) hanno modificato il loro metodo di pagamento di tali servizi. La modifica dei metodi di pagamento delle operazioni transfrontaliere è una conseguenza diretta dell’obbligo di applicare tassi di conversione fissi per le conversioni e i cambi tra le valute nazionali degli Stati membri che partecipano all’Unione economica e monetaria (UEM). Si rimanda l’onorevole parlamentare alla risposta data dalla Commissione all’interrogazione scritta E-3962/98 dell’on. Larive (1) relativa al medesimo argomento. 2. Come nel caso di operazioni effettuate all’estero, la possibilità che ha il cliente di una banca di utilizzare una tessera di pagamento nel commercio al dettaglio nazionale o di ritirare del danaro dai distributori automatici nel proprio Stato membro è un servizio per il quale le banche sono libere di far pagare, soggetto alla concorrenza. Sono numerosi i fattori che influenzano le decisioni dei clienti di una banca riguardo agli importi 3. -4. in contanti che ritirano dai distributori automatici, compreso il rischio di tenere in contanti grosse somme di danaro. Le spese imposte dalle banche per i servizi di prelievo di danaro sono il risultato di una loro decisione di carattere commerciale, soggetta alla concorrenza. Non si ritiene opportuno esigere che tutte le banche applichino un metodo di pagamento specifico (per esempio, una percentuale piuttosto che un tasso fisso). 5. La Commissione esaminerà quali tariffe applicano le banche dei Paesi Bassi per i prelievi all’estero e per i pagamenti con le tessere di pagamento nazionali nel commercio nazionale. Se queste tariffe sono effettivamente identiche, la Commissione è disposta ad esaminare se le banche infrangono la normativa comunitaria della concorrenza


title: QUESTION ECRITE no 130/99 de Leonie van BLADEL Coût de l'introduction de l'euro

text: C 370/16 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 12. 1999 Est-elle disposée à examiner si l’on se trouve en présence d’une entente ou d’un abus de position 5. dominante des banques, dans la mesure où le tarif qu’elles appliquent est uniforme? 6. Dans l’affirmative, qu’entend-elle faire à cet égard? (1999/C 370/020) QUESTION ÉCRITE E-0130/99 posée par Leonie van Bladel (UPE) à la Commission Objet: Coût de l’introduction de l’euro (2 février 1999) La Commission a-t-elle pris connaissance du fait qu’à l’occasion de l’introduction de l’euro, 1. banques facturent à leurs clients un montant de 5 florins pour chaque retrait d’argent à l’étranger? les La Commission sait-elle aussi que pour chaque retrait à l’intérieur du pays, les banques prélèvent 2. 0,50 florin? 3. La Commission a-t-elle conscience du fait que le coût de cinq florins par prélèvement à l’étranger incite les clients à retirer des sommes plus importantes pour limiter les frais? En effet, si on prélève cinq cents florins d’un coup, les frais s’élèvent à cinq florins, tandis que si on retire cinq fois cent florins, les frais sont de vingt-cinq florins. La Commission n’estime-t-elle pas que cette situation n’est pas de nature à favoriser la sécurité des 4. citoyens, compte tenu du retrait de sommes importantes à l’étranger? La Commission est-elle disposée, compte tenu du tarif uniforme appliqué par les banques en cette 5. matière, à enquêter sur la conclusion éventuelle d’une entente illicite et sur l’abus de position dominante par les banques? 6. Si cette pratique est avérée, quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre? Réponse commune aux questions écrites E-4028/98 et E-0130/99 donnée par M. Monti au nom de la Commission (9 avril 1999) 1. La possibilité offerte aux clients d’une banque dans un État membre d’utiliser des billetteries automatiques ou d’effectuer d’autres transactions électroniques dans un autre État membre est un service que les banques sont libres de facturer, sous réserve des règles de concurrence. La Commission est informée du fait que les banques aux Pays-Bas (et ailleurs) ont changé de méthode de facturation pour ce type de service. Ce changement de méthode de facturation des opérations transfrontalières est une conséquence directe de l’obligation d’appliquer les taux de conversion fixes aux opérations de conversion et de change entre les unités monétaires nationales des États membres participant à l’Union économique et monétaire (UEM). L’Honorable Parlementaire est invité à se reporter à la réponse de la Commission à la question écrite E-3962/98 de Mme Larive (1), qui traite de ce sujet de façon exhaustive. 2. Comme dans le cas des transactions effectuées à l’étranger, la possibilité, pour le client d’une banque, d’utiliser une carte de paiement chez les détaillants de son propre État membre de résidence ou d’utiliser les billetteries qui s’y trouvent est un service que les banques sont libres de facturer, sous réserve des règles de concurrence. Le montant que les clients des banques décident de retirer d’un distributeur dépend de 3. et 4. nombreux facteurs, dont le risque lié au fait de transporter sur soi une grande quantité d’espèces. Les frais prélevés par les banques pour ce service de retrait relèvent d’une décision commerciale qui leur appartient, sous réserve des règles de concurrence. Il ne paraît pas justifié d’imposer à toutes les banques une méthode de facturation donnée (application d’un pourcentage plutôt que d’un montant forfaitaire, par exemple). 5. La Commission va examiner de plus près les tarifs pratiqués par les différentes banques établies aux Pays-Bas pour le retrait d’espèces à l’étranger et pour les paiements effectués à l’aide de cartes de débit nationales dans des points de vente du pays. Si ces tarifs s’avèrent identiques, elle est prête à ouvrir une enquête pour vérifier si ces banques enfreignent le droit communautaire de la concurrence


title: WRITTEN QUESTION No. 104/99 by Graham MATHER Joint Relex Service

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
administrative formalities
award of contract
commitment of expenditure
contract
financial control
financial regulation
management audit

text: 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 348/21 (1999/C 348/025) SKRIFTLIG FRÅGA E-0086/99 från Manuel Escolá Hernando (ARE) till kommissionen (27 januari 1999) Angående: Privatfinansiering av sträckan Madrid-Zaragoza-Barcelona för höghastighetståg Europeiska kommissionen uppger i sitt meddelande om partnerskap mellan den privata och offentliga sektorn inom projekt för transeuropeiska transportnät att sträckan mellan Madrid, Zaragoza och Barcelona för höghastighetståg skulle kunna finansieras genom ett sådant offentligt-privat partnerskap, dvs. den privata sektorn skulle ges rätt att delta i finansieringen av projektet. Denna modell skulle i praktiken kunna innebära att projektarbetet kunde inledas och genomföras på en kortare tid än planerat, eftersom genomförandet av projektet inte endast skulle vara beroende av befintliga ekonomiska anslag ur statsbudgetarna. Har kommissionen vidtagit åtgärder i detta syfte? Har den spanska regeringen inför kommissionen visat tecken på intresse för att ta i bruk denna modell för samverkan mellan offentliga och privata initiativ för att genomföra detta projekt? Har kommissionen undersökt möjligheten att utvidga denna typ av avtal till de övriga projekt för planering av transportnät mellan olika medlemsstater i unionen som inte ingår bland de 14 prioriterade projekten, t. ex. väg- eller järnvägsprojekt som gör det möjligt att passera Pyrenéerna? Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (19 april 1999) I kommissionens meddelande till rådet och parlamentet om offentlig-privata partnerskap i transeuropeiska transportnätprojekt (1) nämndes att antal projekt som möjliga offentlig-privata partnerskap. Dessa inbegrep projekt som inte fanns med på förteckningen över de fjorton projekt som prioriterades för utveckling inom ramen för de transeuropeiska transportnäten. Kommissionen fortsätter att diskutera dessa projekt med medlemsstaterna, vilket den åtog sig att göra, och att uppmuntra regeringarna att använda sig av offentlig- privata partnerskap för infrastrukturprojekt där så är möjligt och lämpligt. Hittills har det inte kommit in någon begäran från de spanska myndigheterna om medfinansiering ur budgeten för transeuropeiska nät eller andra stadsutvecklingsfonder av ett projekt som inbegriper offentlig-privata partnerskap. (1) KOM(97) 453 slutlig. (1999/C 348/026) SKRIFTLIG FRÅGA E-0104/99 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (2 februari 1999) Angående: Joint Relex Service I det svar jag fick på min tidigare skriftliga fråga (E-3236/98) (1) om sena betalningar av kommissionen, i synnerhet för verkställande av kontrakt under Phare och Tacis, sade kommissionen att den nya Joint Relex Service (enheten för externa förbindelser) hade åtagit sig att se över den finansiella strukturen och betalningsplanerna beträffande kontrakt för tekniskt bistånd och att justera förfaranden och metoder för utarbetande av program för tekniskt bistånd. Vilka framsteg har gjorts på området sedan den 1 september 1998 och vilken tidsplan tänker man sig för 1. att genomföra de förbättringar som bedöms nödvändiga efter översynen? Kommer man vid översynen att undersöka vilka hinder som fördröjer betalningarna genom hela 2. betalningsprocessen?


title: WRITTEN QUESTION No. 130/99 by Leonie van BLADEL Cost of introducing the euro

text: C 370/16 Official Journal of the European Communities EN 21. 12. 1999 In view of the fact that all the banks charge the same rate, is the Commission prepared to examine 5. whether the banks have established a monopoly or have abused a monopoly position? 6. If so, what action will the Commission take? (1999/C 370/020) WRITTEN QUESTION E-0130/99 by Leonie van Bladel (UPE) to the Commission (2 February 1999) Subject: Cost of introducing the euro Is the Commission aware that, following the introduction of the euro, banks are charging their 1. customers FL 5 per transaction when they withdraw money at cashpoints abroad? Is it also aware that banks are charging their customers FL 0,50 per transaction when they withdraw 2. money at cashpoints in their own country? 3. Does it realise that, in particular owing to the FL 5 charge abroad, bank customers are being forced to withdraw larger amounts in order to cut costs, as the charge for withdrawing FL 500 once is FL 5, whilst the charge for withdrawing FL 100 five times is FL 25? Does it agree that this state of affairs is not conducive to ensuring the safety of members of the 4. public, given that they withdraw larger amounts abroad in order to cut costs? Is it prepared, in view of the uniformity of the charges made by the banks, to investigate whether the 5. banks have formed a cartel or are abusing a monopoly? 6. If so, what action will it take to remedy this situation? Joint answer to Written Questions E-4028/98 and E-0130/99 given by Mr Monti on behalf of the Commission (9 April 1999) 1. The facility for a bank customer in one Member State to withdraw money from cash dispensers, or to carry out other electronic transactions, in another Member State is a service for which banks are at liberty to charge, subject to competition. The Commission is aware that banks in the Netherlands (and elsewhere) have altered their method of charging for such services. The alteration in methods of charging for cross-border transactions is a direct consequence of the obligation to apply the fixed conversion rates for conversions and exchanges between the national currency units of Member States participating in economic and monetary union (EMU). The Honourable Member is invited to refer to the Commission’s reply to Written Question E-3962/98 by Mrs Larive (1) which deals in full with the same subject. 2. As is the case for transactions carried out abroad, the facility for a bank customer to use a payment card in domestic retail outlets or withdraw money from cash dispensers in his own Member State is a service for which banks are at liberty to charge, subject to competition. There are many factors influencing the decisions of bank customers concerning the amounts 3. and 4. of cash they withdraw from cash dispensers, including the risks of holding large amounts of cash. The charges levied by banks for cash withdrawal services are a matter for commercial decision on their part, subject to competition. It would not seem appropriate to require that all banks apply a particular method of charging (e. g. a percentage rather than a fixed fee). 5. The Commission will further investigate which tariffs the banks in the Netherlands charge for cash withdrawals abroad and for payments with national debit cards at domestic points of sale. If these tariffs are indeed identical, the banks infringe Community competition law. the Commission is prepared to investigate if


title: PREGUNTA ESCRITA n. 113/99 del José BARROS MOURA Toimenpiteet piraattituotteiden valmistuksen estämiseksi jalkineteollisuudessa

eurovoc_concepts:
economic consequence
footwear industry
industrial counterfeiting
industrial property
job security
trademark

text: C 325/70 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 12. 11. 1999 (1999/C 325/087) PREGUNTA ESCRITA E-0107/99 de Marjo Matikainen-Kallström (PPE), Raimo Ilaskivi (PPE), Jyrki Otila (PPE) y Kirsi Piha (PPE) a la Comisión (2 de febrero de 1999) Asunto: Puesta en circulación de las monedas y billetes en euros un año antes Algunos Estados miembros han propuesto razonablemente que se adelante un año la puesta en circulación de las monedas y billetes en euros. Con objeto de disponer de tiempo para acuñar e imprimir los billetes y monedas necesarios, sería conveniente reexaminar el calendario. ¿Podría indicar la Comisión, por consiguiente, si proyecta aplicar medidas destinadas a acortar en un año el período de transición al euro y si tiene previsto preparar el desarrollo de los acontecimientos de tal manera que puedan adoptarse las decisiones necesarias antes de que comience la presidencia finlandesa de la UE? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisión (16 de marzo de 1999) El Consejo dispone en los artículos 10 y 11 del Reglamento (CE) 974/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998 (1), que los billetes de banco y monedas denominados en euro se pondrán en la circulación a partir del 1 de enero de 2002. La fecha de introducción de los billetes y monedas en euros se fijó tras intensas consultas a toda las partes. Tras una sugerencia de algunos Estados miembros, volvió a estudiarse este tema en la reunión del Consejo Ecofin del 18 de enero de 1999. El debate en el Consejo, en el que participó el Banco Central Europeo, puso de manifiesto una gran renuencia a adelantar la introducción de billetes y monedas en euros ya que no se consideró ni técnicamente posible ni conveniente, dado que las partes implicadas han establecido su estrategia de cambio con arreglo al calendario fijado por el Consejo. Se encargó a la Comisión que estudiara el tema más fondo e informará a su debido tiempo. (1) DO L 139 de 11. 5. 1998. (1999/C 325/088) PREGUNTA ESCRITA E-0113/99 de José Barros Moura (PSE) a la Comisión (2 de febrero de 1999) Asunto: Medidas contra la falsificación ; sector del calzado En el marco del mercado único europeo y merced a la liberalización del comercio a nivel mundial encuentran mayores facilidades las actividades de comercialización de productos falsificados. Una de las consecuencias de este fenómeno puede ser la decisión de los propietarios de la marca de rescindir los contratos con empresas fabricantes de los productos auténticos, con miras a aislar a aquellos fabricantes que se dediquen a la falsificación en ese mismo país o región. Decisiones de estas características no traerían aparejadas en determinados casos, como en el sector del calzado, y especialmente en el concejo de Felgueiras, sino repercusiones negativas en el empleo. La prensa portuguesa se ha hecho eco recientemente de un problema de este tipo con la marca de ámbito multinacional «Kickers» (que da trabajo a 16 empresas en Felgueiras con un total de 2. 500 trabajadores y con un volumen de negocios de aproximadamente 15 000 millones de escudos). El riesgo que se corre es «que paguen justos por pecadores». Habida cuenta de que la intervención de las autoridades nacionales resulta insuficiente para prevenir y reprimir las actividades de falsificación, ¿qué podrán hacer la Comisión y la UE, sobre todo con miras a defender la actividad legal y el empleo?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 108/99 do Deputado Cristiana MUSCARDINI Döda djur på grund av förgiftad föda

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
death
environmental protection
protected species
protection of animal life
protection of plant life
wildlife

text: C 341/52 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 1999 Além disso, a Comissão lançou o procedimento estabelecido no artigo 8o da Directiva 98/58 do Conselho, de 20 de Julho de 1998, relativa à protecção dos animais nas explorações pecuárias (1), ao solicitar a todos os países que exportam para a Comunidade animais, ou produtos derivados de animais, que notifiquem qualquer legislação ou outras disposições que apliquem relativas ao bem-estar dos animais das explorações durante o transporte e na altura do abate. Logo que esta informação tenha sido recebida, será avaliada tendo em conta quer o artigo 8o da Directiva 98/58/CE quer as obrigações no âmbito da OMC. (1) JO L 221 de 8. 8. 1998. (1999/C 341/073) PERGUNTA ESCRITA E-0108/99 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) à Comissão (2 de Fevereiro de 1999) Objecto: Matança de animais utilizando como isco alimentos envenenados Considerando que o envenenamento de animais é um fenómeno que está a assumir, em Itália, proporções preocupantes; Considerando que nem as cidades já são seguras, já que aí perdem a vida cães e gatos domésticos pelo facto de haver quem espalhe ilegalmente isco envenenado; Considerando que, muito embora não se disponha de dados exactos sobre as verdadeiras proporções do fenómeno, são causados danos consideráveis ao ambiente e à fauna selvagem; Considerando que a utilização de alimentos envenenados como isco é ilegal e que existe em Itália uma lei que proíbe especificamente o recurso a estes meios e prevê as correspondentes sanções penais; Poderá a Comissão criar uma rede para a verificação e o controlo das medidas de protecção dos animais e do ambiente? Poderá a Comissão instar todos os Estados-membros a ocuparem-se do problema, solicitando aos seus cidadãos que denunciem esta prática, quer a nível privado quer através de organismos, porventura mediante a criação de uma linha telefónica gratuita para o efeito, uma vez que tal permitiria que fosse concretizada uma rede de segurança para garantir a protecção tanto dos animais como do ambiente? Resposta dada pela Comissária Bjerregaard em nome da Comissão (15 de Março de 1999) A competência da Comunidade limita-se apenas a casos relacionados com espécies da fauna e da flora selvagens de importância comunitária mencionadas nos anexos das Directivas 79/409/CEE do Conselho, de 2 de Abril de 1979, relativa à conservação das aves selvagens (1) e 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa à preservação dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (2). Consequentemente, os animais domésticos como os gatos e os cães não se encontram abrangidos. A Comissão está ciente de que a utilização de iscos envenenados pode provocar mortes acidentais de espécies de importância comunitária. A Comissão apenas pode intervir relativamente a estas espécies, em cooperação estreita com as autoridades nacionais, se tiver conhecimento de um caso concreto. A Comissão apoia igualmente a adopção de uma abordagem preventiva em relação a estas espécies mediante o financiamento de diversos projectos de conservação da natureza no âmbito do Life-Nature (3), os quais incluem acções orientadas para o controlo das actividades ilegais (através de campanhas de vigilância e sensibili- zação,. ). A rede proposta de verificação e controlo da utilização de iscos envenenados não é da competência comunitária. (1) (2) (3) JO L 103 de 25. 4. 1979, alterada no JO L 59 de 8. 3. 1996. JO L 206 de 22. 7. 1992, alterada no JO L 31 de 6. 2. 1998. JO L 181 de 20. 7. 1996


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 123/99 dell'on. Patricia McKENNA Inquinamento da aeromobili

eurovoc_concepts:
air quality
aircraft
civil aviation
engine
international organisation
international standard
pollution control measures

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 108/99 van Cristiana MUSCARDINI Het doden van dieren met vergiftigd lokaas

text: C 341/52 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 11. 1999 Daarnaast is de Commissie begonnen met de bij artikel 8 van Richtlijn 98/58/EG van de Raad van 20 juli 1998 inzake de bescherming van voor landbouwdoeleinden gehouden dieren (1) voorgeschreven procedure en heeft zij alle landen die dieren of dierlijke producten uitvoeren naar de Gemeenschap verzocht haar de wetgeving of de andere bepalingen mee te delen die zij toepassen op het gebied van het welzijn van landbouwhuisdieren tijdens het vervoer en het slachten. Deze bepalingen zullen worden beoordeeld in het licht zowel van artikel 8 van bovengenoemde richtlijn als van de WTO-regels. (1) PB L 221 van 8. 8. 1998. (1999/C 341/073) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0108/99 van Cristiana Muscardini (NI) aan de Commissie (2 februari 1999) Betreft: Het doden van dieren met vergiftigd lokaas Het verschijnsel van vergiftiging van dieren neemt in Italië verontrustende afmetingen aan. Zelfs de steden zijn niet meer veilig en ook huisdieren als honden en katten sterven doordat er op illegale wijze vergiftigd lokaas wordt neergelegd. Ook al zijn er geen precieze gegevens over de omvang van dit verschijnsel beschikbaar, toch kan worden vastgesteld dat er grote schade is aangericht aan het milieu en de in het wild levende dieren. Het gebruik van vergiftigd lokaas is in Italië uitdrukkelijk bij de wet verboden en wordt gestraft. Is de Commissie bereid een netwerk op te richten voor het toezicht op de maatregelen ter bescherming van dieren en milieu? Is de Commissie bereid alle lidstaten te verzoeken om dit probleem aan te pakken en hun burgers 7 zowel particulieren als bedrijven 7 tot het indienen van klachten te bewegen, eventueel via een speciaal gratis telefoonnummer, aangezien daardoor een netwerk gecreëerd zou kunnen worden ter bescherming van dieren en milieu? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (15 maart 1999) De Gemeenschap is uitsluitend bevoegd voor de wilde dier- en plantensoorten van communautair belang die in de bijlagen van Richtlijn 79/409/EEG van de Raad van 2 april 1979 inzake het behoud van de vogelstand (1) en Richtlijn 92/43/EEG van de Raad van 21 mei 1992 inzake de instandhouding van de natuurlijke habitats en de wilde fauna en flora (2) vermeld worden. Huisdieren zoals katten en honden worden derhalve niet door deze richtlijnen beschermd. De Commissie is zich ervan bewust dat vergiftigd lokaas in accidentele gevallen de dood veroorzaakt van dieren behorend tot soorten van communautair belang. Voor deze soorten kan de Commissie, in nauwe samenwerking met nationale autoriteiten, alleen dan ingrijpen wanneer haar een specifiek geval wordt voorgelegd. De Commissie ondersteunt voor het behoud van deze soorten ook een preventieve aanpak via de financiering van verschilende natuurbehoudprogramma’s in het kader van Life-Natuur (3), waaronder acties gericht op de bestrijding van illegale activiteiten, bijvoorbeeld door de aanstelling van jachtopzieners en door bewustma- kingscampagnes. Het oprichten van een netwerk om het gebruik van vergiftigd lokaas te controleren en te reguleren, valt buiten de bevoegdheid van de Gemeenschap. (1) (2) (3) PB L 103 van 25. 4. 1979, als gewijzigd bij PB L 59 van 8. 3. 1996. PB L 206 van 22. 7. 1992, als gewijzigd bij PB L 31 van 6. 2. 1998. PB L 181 van 20. 7. 1996


title: QUESTION ECRITE no 110/99 de Florus WIJSENBEEK Discrimination, en France, à l'encontre des transporteurs n'ayant pas la nationalité française

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 29. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 341/53 (1999/C 341/074) QUESTION ÉCRITE E-0110/99 posée par Florus Wijsenbeek (ELDR) à la Commission (2 février 1999) Objet: Discrimination, en France, à l’encontre des transporteurs n’ayant pas la nationalité française 1. La Commission peut-elle indiquer quand sera terminée et publiée l’enquête qu’elle évoque dans sa réponse du 17 octobre 1997 aux questions E-2607/97 et E-2930/97 (1) et qui porte sur des dispositions discriminatoires de la législation nationale en ce qui concerne le contrôle des entreprises de transport étrangères? Sait-elle que lorsqu’ils font l’objet d’un contrôle en France, les chauffeurs doivent acquitter sur place des 2. sommes comprises entre 20 000 et 24 000 FRF, faute de quoi leurs véhicules sont emmenés en fourrière? 3. Convient-elle également que l’article 26 du code de la route français sur la base duquel le paiement de ces sommes est exigé correspond exactement à la disposition belge que la Cour de justice a jugée discriminatoire? Ne serait-il dès lors pas opportun d’inviter, sans attendre les résultats de l’enquête, la France à adapter sa réglementation? (1) JO C 117 du 16. 4. 1998, p. 28. Réponse donnée par M. Kinnock au nom de la Commission (25 mars 1999) 1. La Commission prépare actuellement un rapport destiné au Conseil sur l’efficacité et l’uniformité des contrôles organisés par les États membres pour mettre en œuvre la directive 88/599/CEE du Conseil du 23 novembre 1988 sur des procédures uniformes concernant l’application du règlement (CEE) 3820/85 relatif à l’harmonisation de certaines dispositions en matière sociale dans le domaine des transports par route et du règlement (CEE) 3821/85 concernant l’appareil de contrôle dans le domaine des transports par route (1). Une partie de ce rapport sera consacrée à l’étude des sanctions appliquées dans ce domaine. Les États membres doivent encore remettre à la Commission un certain nombre de données pour permettre à cette dernière de mener cette tâche à bien, et des lettres de rappel ont été envoyées. Dans l’intervalle, la Commission examine les informations qu’elle a reçues en vue d’élaborer le rapport sur l’application du règlement (CEE) 3820/85 (2) en lien avec les données attestant de l’éventualité de pratiques discriminatoires (1995-1996). 2. La Commission croit savoir que la législation française prévoit, pour les infractions graves telles que la falsification de documents et les infractions importantes liées au tachygraphe, des amendes allant jusqu’à 200 000 FRF, leur non-paiement entraînant l’immobilisation du véhicule. Ces amendes concernent des infractions très graves et elles correspondent donc à la politique communautaire selon laquelle les sanctions doivent être efficaces, proportionnées et dissuasives. Les dispositions de l’article 26 de la loi française no 95-96 de février 1995 diffèrent entièrement de celles 3. prévues par l’arrêté royal belge du 12 juillet 1989 relatif au prélèvement d’une somme d’argent en tant que caution lors du constat de certaines infractions dans le domaine du transport par route, mentionnées par l’obligation incombant au l’Honorable Parlementaire. Les dispositions de la loi conducteur de conserver un «document de suivi», obligation qui ne s’applique pas actuellement au transport international. française concernent (1) (2) JO L 325 du 29. 11. 1988. JO L 370 du 31. 12. 1985. (1999/C 341/075) QUESTION ÉCRITE E-0114/99 posée par Gerhard Schmid (PSE) à la Commission (2 février 1999) Objet: Données concernant les besoins en lits des unités pédiatriques en milieu hospitalier Dans tous les États membres de l’UE, des formules permettent de calculer les besoins en lits dans les hôpitaux. Cependant, en Allemagne, aucun chiffre n’est disponible en ce qui concerne les besoins pour les soins pédiatriques en milieu hospitalier


title: WRITTEN QUESTION No. 126/99 by Esko SEPPÄNEN Elections in Turkey

eurovoc_concepts:
Türkiye
accession to the European Union
democracy
election
electoral fraud
political parties
political rights
the EU's international role

text: 6. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 320/129 Komissio katsoo, että Macaon nykyisten sosiaalisten ja taloudellisten järjestelmien sekä elinolojen säilymisen turvaaminen luovutuksen jälkeen edellyttää sellaisen lainsäädännön käyttöönottoa, jolla säädetään järjestäy- tymisoikeudesta sekä ammattijärjestöihin liittyvistä oikeuksista, myös lakko-oikeudesta. Komission käsityksen mukaan Macaon lainsäädäntöneuvosto pohtii parhaillaan lakiluonnosten antamista molemmista aiheista ja on ilmaissut huolensa asian heikon edistymisen johdosta ottaen huomioon ajan vähyyden ennen joulukuussa 1999 tapahtuvaa luovutusta. Komissio uskoo, että asia edistyy lainsäädäntöneuvoston jatkuvien ponnistelujen ansiosta ja kyseinen lainsäädäntö voidaan ottaa käyttöön ennen luovutusta. (1999/C 320/172) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0117/99 esittäjä(t): Christine Oddy (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Bahai-uskonlahkon vaino Iranissa Voiko Euroopan komissio esittää voimakkaan vastalauseensa Iranin hallitukselle bahai-uskonlahkon, maan suurimman uskonnollisen vähemmistön, kannattajien jatkuvan vainon johdosta? Vaino bahain kannattajia vastaan, joita pidetään Iranissa ”lainsuojattomina vääräuskoisina”, on ilmennyt esimerkiksi yli 200 lahkon jäsenen teloittamisena vuoden 1979 jälkeen, vankilatuomioina, työpaikkojen ja eläkkeiden eväämisinä, erottamisina valtion ja akateemisista viroista sekä äskettäisenä yrityksenä sulkea bahai-korkeakoulu. Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1999) Komissio seuraa Iranin ihmisoikeustilannetta syvästi huolestuneena. Unionin ja Iranin välisen laaja-alaisen vuoropuhelun yhteydessä otetaan unionin puolelta aina esiin yleiset ihmisoikeuskysymykset. Baha’i-uskontokunnan jäsenten kohtelusta Iranissa voidaan todeta, että tämä asia otettiin erityisesti esille unionin puheenjohtajatroikan tavatessa Iranin hallituksen 18. joulukuuta 1998. (1999/C 320/173) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0126/99 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Turkin vaalit Turkissa poliisi ja muut viranomaiset estävät normaalin poliittisen puoluetoiminnan. Siitä on Euroopan parlamentin jäsenille raportoinut Halkin Demokrasi Partisi -puolue, jolla on vahvat asemat erityisesti kurdialueella. Aikovatko komissio tai muut EU:n toimielimet lähettää tarkkailijoita Turkin vaaleihin huhtikuussa ja lähetetäänkö heitä myös kurdialueelle? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Komissio ei aio lähettää tarkkailijoita Turkkiin 18. huhtikuuta 1999 pidettäviä vaaleja varten. Komissio seuraa kuitenkin tarkasti vaalien kulkua. Lisäksi komissio tutkii säännöllisesti ja perusteellisesti kaikkia Turkin demokratisoitumiseen liittyviä kysymyksiä, varsinkin osana säännöllisesti annettavaa kertomusta Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymiseksi. Ensimmäinen tätä koskeva kertomus hyväksyttiin 4. marras- kuuta 1998. Komissio esittää vuoden 1999 lopulla toisen vastaavan kertomuksen kuten muistakin hakija- maista


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 119/99 von den Abgeordneten John IVERSEN , Freddy BLAK Knebelverträge für junge Spieler in Dänemark

eurovoc_concepts:
Denmark
child labour
child protection
infancy
labour law
national law
professional sport
sports body
work contract
youth employment

text: C 325/72 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 12. 11. 1999 (1999/C 325/090) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0119/99 von John Iversen (PSE) und Freddy Blak (PSE) an die Kommission Betrifft: Knebelverträge für junge Spieler in Dänemark (2. Februar 1999) In Dänemark hat es leider Beispiele dafür gegeben, daß junge Fußballspieler im Alter unter 18 Jahren mit Fußballvereinen sklavereiähnliche Vertragsverhältnisse eingegangen sind. Die Zahl von Junioren- und Jugend- verträgen ist im vergangenen Jahr gestiegen. Derzeit muß ein Spieler das 16. Lebensjahr erreicht haben, aber bis zum Sommer soll die Altersgrenze auf 15 Jahre gesenkt werden. Somit deutet alles darauf hin, daß es künftig noch mehr in ihrer Freiheit eingeschränkte junge Menschen geben wird. Die jungen Menschen, die ihren Vertrag vorzeitig abbrechen, geraten in Einzelfällen in hohe persönliche Schulden, und zudem hindert sie der hohe Transferbetrag daran, in ihrer Fußballkarriere weiterzukommen. Ist die Kommission der Auffassung, daß solche sklavereiähnlichen Vertragsverhältnisse für Jugendliche nach dem Bosman-Urteil in Einklang mit der europäischen Rechtspraxis stehen? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (26. März 1999) Die Frage der Herrn Abgeordneten scheint in erster Linie das innerstaatliche Recht Dänemarks zu betreffen. Das Gemeinschaftsrecht dürfte von den angesprochenen Verträgen nicht berührt sein. Es wäre also Sache der dänischen Behörden, gegebenenfalls ihre Vereinbarkeit mit dem dänischen Recht zu prüfen. Dabei dürfen die Bestimmungen der Richtlinie 94/33/EG des Rates vom 22. Juni 1994 über den Jugendarbeitsschutz nicht außer acht gelassen werden (1). Das Bosma-Urtei (2) l hat lediglich Auswirkungen auf Vereinswechsel ins innergemeinschaftliche Ausland. In diesem Fall dürfen die Verträge nach der Rechtsprechung des EuGH keine Klauseln enthalten, die die Freizügigkeit einschränken. (1) ABl. L 216 vom 20. 8. 1994. (2) Rechtssache C-415/93, Slg. 1995, S. I-4921. (1999/C 325/091) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0120/99 von Anna Karamanou (PSE) an die Kommission (2. Februar 1999) Betrifft: Anwendung unerträglicher mittelalterlicher Verhörmethoden in Israel @ „Legalisierung“ der Folter Amnesty Internationl berichtet in einer neuen Veröffentlichung über die Anwendung unannehmbarer und anachronistischer Foltermethoden in Israel. Genauer gesprochen unterzieht das Oberste Gericht des Landes die unannehmbaren mittelalterlichen Verhörmethoden, die vom israelischen Sicherheitsdienst Sin Bet angewen- det werden, einer erneuten Überprüfung; zu diesen Verfahren gehören das gewaltsame Schütteln der Häftlinge, tagelanger Schlafentzug, das zwangsweise Verharren der Häftlinge in schmerzhafter Körperhaltung, die unaufhörliche Beschallung mit schrillen Tönen, der Einschluß in Zellen von Schrankgröße sowie, abwe- chelndes Quälen durch extreme Hitze und Kälte. Kann die Kommission mitteilen, auf welche Art und Weise sie vorstellig werden will, um die Menschenrechte zu schützen und entschieden gegen die „Legalisierung“ der Folter in Israel vorzugehen? Antwort von Herrn Marín im Namen der Kommission (11. März 1999) Der Kommission ist bekannt, daß der Oberste Gerichtshof Israels den Einsatz von sogenanntem „moderatem physischen Druck“ während des Verhörs von Häftlingen durch den israelischen Sicherheitsdienst gebilligt hat. Solche Praktiken unterliegen Leitlinien und Bedingungen, die vor allem in dem zumindest in Teilen geheimen Bericht der Landau-Untersuchungskommission enthalten sind. Dieser wurde nach dem Tod zweier palästi- nensischer Milizionäre verfaßt, die nach einem Überfall auf einen israelischen Bus vom Sicherheitsdienst (lebend) verhaftet worden waren


title: PREGUNTA ESCRITA n. 106/99 del Sirkka-Liisa ANTTILA EU:n eläinsuojeluvaatimukset tuonnin ehdoksi kolmansista maista

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
exchange of information
fattening
import
intensive livestock farming
international negotiations
livestock farming
protection of animals
third country


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 104/99 dell'on. Graham MATHER Servizio comune relazioni esterne

text: 3. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 348/21 (1999/C 348/025) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0086/99 di Manuel Escolá Hernando (ARE) alla Commissione (27 gennaio 1999) Oggetto: Finanziamento privato del tratto Madrid-Saragozza-Barcellona del TAV La Commissione europea, nella sua comunicazione concernente le associazioni tra il settore privato e quello pubblico nell’ambito dei progetti relativi alla rete transeuropea dei trasporti, segnala che il tratto tra Madrid, Saragozza e Barcellona del Treno ad Alta Velocità potrebbe essere finanziato mediante una APP (associazione tra il settore pubblico e quello privato), ovvero, consentendo al capitale privato di partecipare al finanziamento del progetto. Tale formula potrebbe determinare, concretamente, lo sveltimento del completamento delle opere e l’avvio dei lavori in tempi più brevi rispetto a quelli inizialmente previsti, poiché la realizzazione del progetto non sarebbe condizionata unicamente dall’assegnazione di una dotazione finanziaria nel quadro dei bilanci pubblici. Può la Commissione far sapere se ha intrapreso una qualche azione in questo senso? Ha essa ricevuto una qualche indicazione da parte del governo spagnolo che dimostri il suo interesse a mettere in pratica questa formula di collaborazione tra l’iniziativa pubblica e quella privata al fine di realizzare il suddetto progetto? Ha essa inoltre esaminato la possibilità di estendere questo tipo di accordi ad altri progetti di collegamento di reti di trasporto tra diversi Stati membri dell’Unione che non risultano compresi tra i 14progetti prioritari, come potrebbero essere per esempio progetti di strade o ferrovie tali da consentire una migliore valicabilità dei Pirenei? Risposta data dal sig. Kinnock in nome della Commissione (19 aprile 1999) Nella comunicazione al Consiglio e al Parlamento sulla partecipazione del settore pubblico e privato (PPP) ai progetti di reti transeuropee di trasporto (TEN) (1), la Commissione ha individuato alcune potenziali PPP tra i progetti attuali. Si tratta di progetti che non sono stati inclusi tra i quattordici cui è stata data priorità per lo sviluppo nell’ambito delle TEN. La Commissione ha già incominciato e continuerà a discutere di questi progetti con gli Stati membri e ad invitare i governi ad applicare, qualora possibile e opportuno, un approccio del tipo PPP a progetti di infrastrutture. Non c’è stata fino ad ora alcuna richiesta presentata dalle autorità spagnole per cofinanziare progetti che prevedono la partecipazione del settore pubblico e privato, attingendo dal bilancio TEN o da altri fondi cittadini. (1) COM(97) 453 def. (1999/C 348/026) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0104/99 di Graham Mather (PPE) alla Commissione (2 febbraio 1999) Oggetto: Servizio comune relazioni esterne In risposta alla precedente interrogazione scritta E-3236/98 (1) sul ritardo nei pagamenti da parte della Commissione, in particolare nel caso delle attività svolte nel quadro dei contratti PHARE e TACIS, la Commissione ha affermato che «il nuovo servizio comune relazioni esterne. ha intrapreso il riesame della struttura finanziaria e dei piani di pagamento dei contratti di assistenza tecnica, nonché l’armonizzazione delle procedure e dei metodi per quanto riguarda la redazione dei programmi di assistenza tecnica. » Può la Commissione far sapere quali progressi sono stati effettuati in tale ambito dal 1o settembre 1998 e 1. qual è lo scadenzario previsto per porre in atto i miglioramenti individuati nel corso del riesame, se il riesame affronterà gli ostacoli che ritardano i pagamenti nel corso dell’intero processo di pagamento 2. e


title: WRITTEN QUESTION No. 133/99 by Alexandros ALAVANOS Implementation of rules on fishing in the Mediterranean by third countries

eurovoc_concepts:
EU Member State
Mediterranean third countries
Türkiye
application of EU law
conservation of fish stocks
fishery product
fishery resources
fishing area
fishing regulations
free movement of goods

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/57 (1999/C 341/079) SKRIFTLIG FRÅGA E-0133/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Tredje land och reglerna för fiske i Medelhavet (2 februari 1999) EU har infört tekniska bestämmelser (förordning nr 1626/94) (1) för att bevara fiskeresurserna i Medelhavet. Dessa bestämmelser förbjuder bland annat användandet av vissa olämpliga redskap, föreskriver hur stort avståndet till kusten bör vara etc. Bestämmelserna gäller dock inte för det fiske som tredje länder, som till exempel Turkiet, bedriver längs kusterna, vilket leder till att fiskeresurserna ändå inte skyddas på ett effektivt sätt, samtidigt som konkurrensvillkoren också snedvrids, genom att marknaden är full av produkter som härstammar från detta land. Anser kommissionen, mot bakgrund av den tullunion som ingåtts mellan EU och Turkiet, att turkiska fiskprodukter fritt skall få förekomma på marknaden, trots att Turkiet inte följer de regler som gäller för det fiske som EU:s medlemsstater bedriver? Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta gentemot Turkiet och andra Medelhavsländer för att få dem att följa de tekniska bestämmelser som föreskrivs i förordning nr 1626/94, för att på så sätt få till stånd ett effektivt skydd av fiskeresurserna i Medelhavet? (1) EGT L 171, 6. 7. 1994, s. 1. Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (12 april 1999) Gemenskapens lagstiftning på detta område gäller endast för fartyg från kuststaterna, som t. ex. Turkiet, om dessa fartyg bedriver sin fiske i farvatten som lyder under en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion. Turkiet tillämpar sina egna regler i fråga om bevarande av fiskeresurserna och dessa överensstämmer inte nödvändigtvis med gemenskapens bestämmelser. Ur juridisk synpunkt finns det inget som hindrar att fiskeriprodukter från Turkiet släpps ut på marknaden, förutsatt att de uppfyller de gemenskapskrav som rör den gemensamma organisationen av marknaderna, inklusive hygienreglerna. Kommissionen kan inte ålägga ett tredje land att överföra en gemenskapsförordning till sin nationella lagstiftning. Det vore däremot önskvärt med ett viss mått av harmonisering av lagstiftningen i de olika medelhavsländerna. Detta skulle kunna ske genom införandet av minimikrav, men även genom att låta kuststaterna justera dessa bestämmelser så att de anpassas till deras egna regionala särdrag. Denna process kan endast äga rum inom ramen för Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) och det är också inom denna ram som kommissionen börjat vidta de åtgärder som är nödvändiga i detta sammanhang. (1999/C 341/080) SKRIFTLIG FRÅGA E-0138/99 från Antoinette Spaak (ELDR) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: Fri rörlighet för personer 8 begravning Innebär principen om fri rörlighet för personer också att EU-medborgarna har rätt att välja i vilken medlemsstat de vill begravas eller kremeras? Har det skett någon harmonisering på EU-nivå av lagstiftningen om kremering? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (18 mars 1999) Till att börja med vill kommissionen upplysa Antoinette Spaak om att det inte finns några harmoniserings- regler på gemenskapsnivå om kremering. Att sådana regler saknas innebär dock inte att medborgare som utövat sin rätt till fri rörlighet inte skulle kunna begravas i en annan medlemsstat än den där de befann sig när döden inträdde, antingen det rör sig om en önskan från den avlidne eller dennes närmaste


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 132/99 af Klaus-Heiner LEHNE År- 2000-problemet

eurovoc_concepts:
computer equipment
computer systems
consumer protection
electronic equipment
labelling
medical device
product quality
product safety
technical standard

text: 12. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 325/73 Unionen har gentagne gange fordømt denne efterladende holdning til menneskerettighederne, såvel offentligt i de relevante internationale fora som via diplomatiske kontakter med den israelske regering. (1999/C 325/092) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0132/99 af Klaus-Heiner Lehne (PPE) til Kommissionen (2. februar 1999) Om: År-2000-problemet I De Forenede Stater er der pligt til at angive på alle produkter, om de uden problemer kan klare årstalsskiftet fra 1999 til 2000 (år-2000-problemet). Det vil sige, at alt elektronisk udstyr, hvad enten det drejer sig om en computer eller et fjernsyn, skal være mærket med, om det er år-2000-parat. I Europa har der hidtil ikke eksisteret en sådan mærkningspligt. I denne forbindelse bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: Hvorledes har Kommissionen overvejet at løse dette problem i betragtning af, at det er nødvendigt at beskytte forbrugerne? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino (11. marts 1999) Kommissionen har foretaget en første analyse af edb-problematikken omkring år 2000 i sin meddelelse af 25. februar 1998 (1). Foruden den generelle opmærksomhed omkring de forskellige følger af år 2000-problematikken tillægger Kommissionen de eventuelle virkninger for forbrugerne en særlig betydning. En ad hoc-arbejdsgruppe under Forbrugerudvalget 3 et organ, der rådgiver Kommissionen om forvaltning af forbrugerpolitikken 3 har drøftet problemet og afgivet en udtalelse, som indeholder en identifikation af de situationer, forbrugerne kan tænkes at blive stillet over for, samt henstillinger, der tager sigte på at reducere år 2000-problematikkens virkninger for forbrugernes økonomiske interesser, sundhed og sikkerhed. Mærkningsordninger 3 »Labelling Schemes« 3 er frivillige initiativer, industrien eller distributionsleddet, eventuelt i samarbejde med de offentlige myndigheder, selv har indført. Forbrugerudvalget er af den opfattelse, at disse mærkningsordninger kan bidrage til beskyttelse af forbrugerne, især når de er sammenkoblet med de lovpligtige garantiregler, der findes i medlemsstaterne. F. eks. erklærer sælgerne inden for rammerne af den danske ordning »2000-parat«, at produktet kan anvende alle datoer afledt af 1900 og 2000, og forpligter sig til at reagere på alle eventuelle klager indtil den 31. januar 2001 (uafhængigt af garantiens frist). Men eftersom der ikke findes en generel standard, der gør det muligt at anse et produkt for at være år 2000- parat, og det er vanskeligt at få en attestering af produkterne fra et uafhængigt organ eller et organ henhørende de offentlige myndigheder 3 på grund af modviljen mod at påtage sig det juridiske ansvar, der følger deraf 3 kan en mærkning ikke anses for at være den eneste løsning på år 2000 problematikken. Af samme grund har Kommissionen ikke til hensigt at stille forslag om en mærkningsordning på det europæiske plan. (1) KOM(98) 102 endelig udg


title: Règlement (CE) n° 249/1999 de la Commission du 2 février 1999 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 3. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 29/3 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 249/1999 DE LA COMMISSION du 2 f(cid:130)vrier 1999 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes r(cid:138)glement LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 1498/98 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, vu le 3813/92 du Conseil, du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- (CEE) no portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 3 f(cid:130)vrier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 2 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. L 29/4 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 3. 2. 1999 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 2 f(cid:130)vrier 1999, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en EUR par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 728 999 052 388 400 624 999 106,3 42,5 74,4 213,2 213,2 146,8 152,6 149,7 46,1 42,9 43,8 40,2 52,7 45,1 69,8 69,8 54,7 68,3 94,1 73,2 81,1 74,3 56,1 69,9 63,0 76,4 46,7 84,6 76,6 78,5 72,6 129,5 76,9 78,0 53,0 84,4 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: PREGUNTA ESCRITA n. 105/99 del Anthony WILSON a la Comisión. Kutkatauti Uuden-Seelannin lammaslaumoissa

eurovoc_concepts:
New Zealand
animal disease
sheep

text: C 297/146 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 15. 10. 1999 En los apartados 29 y siguientes de la comunicación de 22 de agosto de 1998 (1) relativa a la aplicación de las normas de competencia a los acuerdos de acceso en el sector de las telecomunicaciones (cid:26) Marco jurídico, mercados de referencia y principios, la Comisión indicó, no obstante algunos casos en los que podría actuar paralelamente, es decir cuando se somete a la Comisión una denuncia formal; cuando el procedimiento nacional pudiera suponer un retraso excesivo de la actuación de la Comisión sin resolverse satisfactoriamente la cuestión a nivel nacional y tal retraso excesivo puede darse cuando la autoridad nacional no soluciona el litigio en un plazo razonable; cuando el asunto presenta un interés comunitario sustancial y afecta o pudiera afectar a la competencia en una serie de Estados miembros. Por otra parte, la Comisión comparte el punto de vista de Su Señoría de que el mercado interior se vería afectado si las empresas pudieran limitar la competencia mediante acuerdos y prácticas concertadas a costa del consumidor en el mercado de las telecomunicaciones que acaba abrirse a la competencia. Concede por ello especial importancia a la aplicación íntegra de las normas de competencia en este sector, como ya destacó en la comunicación previamente mencionada. (1) DO C 265 de 22. 8. 1998. (1999/C 297/199) PREGUNTA ESCRITA E-0105/99 de Anthony Wilson (PSE) a la Comisión (2 de febrero de 1999) Asunto: Legrado de rebaños de ovejas en Nueva Zelanda ¿Puede confirmar la Comisión si se ha detectado algún caso de legrado de rebaños de ovejas en Nueva Zelanda? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisión (8 de marzo de 1999) Son dos los períodos en los que se ha detectado la tembladera en ovinos en Nueva Zelanda. En 1952, se encontró dicha enfermedad en tres animales importados desde Inglaterra y, en 1954, en cuatro procedentes del rebaño afectado en 1952. También se identificó la tembladera en ovinos que estaban en cuarentena en 1976 y 1977. La Comisión no tiene conocimiento de casos recientes de tembladera en ganado ovino de origen neozelandés. (1999/C 297/200) PREGUNTA ESCRITA E-0139/99 de André Fourçans (PPE) a la Comisión (11 de febrero de 1999) Asunto: Programa de intercambio de estudiantes ERASMUS En el marco del programa ERASMUS de intercambio de estudiantes, algunos países o universidades no convalidan todos los créditos efectuados en el país donde se ha realizado el intercambio. Esta situación no sólo resta valor a la experiencia, sino que además supone una fuente de dificultades para el estudiante que debe regresar a su país de origen para presentarse a una parte de los exámenes. ¿Qué medidas piensa tomar la Comisión para evitar esta situación absurda y para que todos los estudios cursados en el extranjero se convaliden en el país de origen?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 133/99 del Alexandros ALAVANOS Kolmannet maat ja Välimeren kalastussäädösten noudattaminen

text: 29. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 341/57 (1999/C 341/079) PREGUNTA ESCRITA E-0133/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión (2 de febrero de 1999) Asunto: Aplicación de los reglamentos relativos a la pesca en el Mediterráneo por parte de países terceros La Unión Europea ha fijado medidas técnicas (Reglamento 1626/94) (1), destinadas a la conservación de los recursos pesqueros del Mediterráneo y que incluyen, entre otras cosas, la prohibición de utilizar artes de pesca inapropiadas, la fijación de una distancia mínima de la costa para faenar, etc. Estas medidas no se aplican a la actividad pesquera realizada por países terceros del Mediterráneo, como Turquía, de lo que resulta que no se protegen eficazmente los recursos pesqueros y se crean situaciones de distorsión de la competencia derivadas de la comercialización de productos de la pesca provenientes de este país. Teniendo en cuanta el Acuerdo de Unión Aduanera UE-Turquía, ¿considera la Comisión que los productos de la pesca provenientes de Turquía pueden comercializarse libremente en el mercado de la UE sin que este país respete los reglamentos vigentes para la actividad pesquera de los Estados miembros de la UE? ¿Qué medidas piensa adoptar la Comisión frente a Turquía y otros países del Mediterráneo para que éstos apliquen las medidas técnicas del Reglamento 1626/94 con el fin de proteger eficazmente los recursos pesqueros del Mediterráneo? (1) DO L 171 de 6. 7. 1994, p. 1. Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisión (12 de abril de 1999) La normativa comunitaria en cuestión sólo es aplicable a los buques de los países ribereños como Turquía si esos buques faenan en aguas situadas bajo la soberanía o la jurisdicción de un Estado miembro. Turquía aplica sus proprias normas de conservación de las poblaciones de peces, que no coinciden necesariamente con la legislación comunitaria. Ahora bien, no hay ningún obstáculo legal a la circulación de productos de la pesca de origen turco siempre que éstos cumplan la legislación comunitaria relativa a los mercados, incluidos los requisitos sanitarios. La Comisión no puede imponer a un país tercero la incorporación de un Reglamento comunitario a su Derecho nacional. Sin embargo, sería conveniente cierto grado de armonización entre las legislaciones de los distintos países mediterráneos, estableciéndose requisitos mínimos y ofreciéndose no obstante a los países ribereños la posibilidad de matizar esas disposiciones adaptándolas a sus peculiaridades regionales. Este proceso sólo puede desarrollarse en el marco del Consejo General de Pesca del Mediterráneo (CGPM) y la Comisión ha iniciado los trámites necesarios en el seno de dicho organismo. (1999/C 341/080) PREGUNTA ESCRITA E-0138/99 de Antoinette Spaak (ELDR) a la Comisión (11 de febrero de 1999) Asunto: Libre circulación de personas = Inhumación ¿Conlleva el principio de la libre circulación de personas el derecho de los ciudadanos europeos a ser inhumados o incinerados en el Estado miembro de su elección? ¿Están armonizadas a nivel comunitario las legislaciones relativas a la incineración? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (18 de marzo de 1999) En primer lugar, la Comisión desea informar a Su Señoría de que no existen medidas de armonización a escala comunitaria relativas a la incineración. No obstante, la inexistencia de tales medidas no supone que un ciudadano que haya hecho uso de la libre circulación de personas no pueda ser inhumado en un Estado miembro distinto de aquel en que se hallaba en el momento de su muerte, tanto por voluntad del fallecido como por la de sus allegados


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 105/99 dell'on. Anthony WILSON alla Commissione. Malattia del trotto della pecora in Nuova Zelanda

text: C 297/146 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 15. 10. 1999 Nei paragrafi 29 e seguenti della sua comunicazione del 22 agosto 1998 (1) relativa all’applicazione delle norme di concorrenza agli accordi di accesso nel settore delle telecomunicazioni, quadro generale, mercati in causa e principi, la Commissione ha tuttavia indicato alcuni casi nei quali potrebbe intervenire in parallelo, e precisamente: quando la Commissione sia investita di una denuncia formale; quando la procedura nazionale potrebbe comportare un ritardo eccessivo dell’azione della Commissione, senza che la questione sia risolta in modo soddisfacente a livello nazionale (ritardo eccessivo che può sussistere qualora la controversia non sia risolta dall’autorità nazionale entro un termine ragionevole); quando la questione presenti un interesse comunitario sostanziale e pregiudichi o possa pregiudicare la concorrenza in un certo numero di Stati membri. D’altra parte, la Commissione condivide il punto di vista dell’onorevole parlamentare secondo cui il mercato interno si troverebbe compromesso se le imprese potessero limitare la concorrenza con intese e pratiche concertate a spese dei consumatori nel mercato delle telecomunicazioni che è stato appena aperto alla concorrenza. Per questa ragione la Commissione, come sottolineato nella citata comunicazione, attribuisce un’importanza particolare all’applicazione integrale delle norme di concorrenza in questo settore. (1) GU C 265 del 22. 8. 1998. (1999/C 297/199) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0105/99 di Anthony Wilson (PSE) alla Commissione (2 febbraio 1999) Oggetto: Malattia del trotto della pecora in Nuova Zelanda Può la Commissione confermare che nessun caso di malattia del trotto della pecora è stato rinvenuto nei greggi neozelandesi? Risposta della sig. ra Bonino a nome della Commissione (8 marzo 1999) Ci sono stati due periodi nel corso dei quali è stata riscontrata la presenza della malattia del trotto nelle pecore in Nuova Zelanda. Nel 1952 è stata rilevata la presenza della malattia del trotto in tre pecore importate dall’Inghilterra e nel 1954 in quattro pecore originarie del gregge colpito nel 1952. La malattia del trotto è stata rilevata in pecore che si trovavano in quarantena nel 1976 e nel 1977. La Commissione non è a conoscenza di casi recenti di questa malattia riscontrati presso pecore provenienti dalla Nuova Zelanda. (1999/C 297/200) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0139/99 di André Fourçans (PPE) alla Commissione (11 febbraio 1999) Oggetto: Programma di scambi di studenti ERASMUS Nell’ambito del programma ERASMUS di scambi di studenti, taluni paesi o università non riconoscono l’equivalenza per tutte le unità di valori effettuate nel paese in cui ha luogo lo scambio. Siffatta situazione nuoce non solo al valore dell’esperimento, ma è anche fonte di difficoltà per lo studente che deve rientrare nel paese d’origine per sostenere parte degli esami. Cosa intende fare la Commissione per evitare questo genere di assurdità e far sì che tutti i corsi seguiti all’estero siano convalidati nel paese d’origine?


title: WRITTEN QUESTION No. 119/99 by John IVERSEN , Freddy BLAK Youth team members in Denmark enslaved by contract terms

text: C 325/72 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 (1999/C 325/090) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0119/99 esittäjä(t): John Iversen (PSE) ja Freddy Blak (PSE) komissiolle Aihe: Nuorten pelaajien orjasopimukset Tanskassa (2. helmikuuta 1999) Tanskassa on valitettavasti ilmennyt tapauksia, joissa alle 18-vuotiaat jalkapalloilijat tekevät jalkapalloseurojen kanssa orjuutta muistuttavia sopimuksia. Juniorien ja nuorten pelaajien sopimusten määrä on kasvanut viime vuosina. Tällä hetkellä pelaajan on oltava 16-vuotias, mutta ikäraja lasketaan kesään mennessä 15 vuoteen. Kaikki viittaa siis siihen, että joudumme näkemään useita onnettomia tapauksia, joissa nuoret ihmiset sidotaan paikkakunnalle. Ne nuoret, jotka katkaisevat sopimuksen ennen aikojaan, ajautuvat joissakin tapauksissa suuriin henkilökoh- taisiin velkoihin samalla kun suuret siirtosummat estävät heitä etenemästä jalkapallourallaan. Katsooko komissio, että tällaiset orjuutta muistuttavat nuorisosopimukset ovat alan eurooppalaisen oikeus- käytännön mukaisia Bosman-tuomion jälkeen? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1999) Arvoisien parlamentin jäsenten esittämä kysymys näyttää koskevan pikemminkin Tanskan kansallista lainsäädäntöä. Kyseiset sopimuksethan eivät näytä liittyvän yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Tanskan viranomaisten tehtävä on tutkia, ovatko nämä sopimukset kansallisen lainsäädännön mukaisia. Kansallisessa lainsäädännössä on otettava huomioon nuorten työntekijöiden suojelusta 22. kesäkuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/33/EY (1). Asiassa Bosman (2) annettu tuomio koskee ainoastaan jäsenvaltioiden välillä tapahtuvia siirtoja. Tällöin sopimuksiin ei voi sisältyä vapaata liikkuvuutta rajoittavia lausekkeita, kuten yhteisöjen tuomioistuimen antamasta tuomiosta ilmenee. EYVL L 216, 20. 8. 1994. (1) (2) Asia C/415/93, Kok. 1995, s. I-4921. (1999/C 325/091) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0120/99 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Tuomittavien keskiaikaisten kuulustelumenetelmien käyttäminen Israelissa 1 kidutuksen ”laillistami- nen” Amnesty Internationalin äskettäisessä tiedotteessa Israelia syytetään ehdottoman tuomittavien keskiaikaisten kidutusmenetelmien käytöstä. Maan korkein oikeus tutkii Israelin tiedustelupalvelun Shin Betin käyttämiä epäinhimillisiä keskiaikaisia kuulustelumenetelmiä, joita ovat esimerkiksi pidätettyjen mukilointi, nukkumisen estäminen useiden päivien ajan, pidätettyjen pitäminen tuntien ajan kivuliaissa asennoissa, jatkuva pakotta- minen kuuntelemaan korvia vihlovia ääniä, sulkeminen komeron kokoisiin huoneisiin ja altistaminen vuorotellen erittäin kuumille ja kylmille lämpötiloille. Mitä EU:n komissio aikoo tehdä ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja kidutuksen ”laillistamisen” estämiseksi Israelissa? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1999) Komissio on tietoinen siitä, että Israelin korkein oikeus on hyväksynyt Israelin turvallisuupalvelun käyttävän niin kutsuttua ”kohtuullista fyysistä painostusta” pidätettyjen kuulusteluissa. Tällaiseen menettelyyn sovellet- tavat ohjeet ja ehdot on pääosin annettu Landaun komission ainakin osittain salaisessa tutkintaraportissa, jossa selvitetään kahden palestiinalaissotilaan kuolemaa. Turvallisuuspalvelu oli pidättänyt sotilaat elävinä sen jälkeen, kun nämä olivat kaapanneet israelilaisen bussin


title: QUESTION ECRITE no 107/99 des députes Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM , Raimo ILASKIVI , Jyrki OTILA , Kirsi PIHA Mise en circulation un an plus tôt que prévu des billets et des pièces libellés en euros

eurovoc_concepts:
European Monetary System
issuing of currency
monetary union
paper money
production planning

text: C 325/70 Journal officiel des Communautés européennes FR 12. 11. 1999 (1999/C 325/087) QUESTION ÉCRITE E-0107/99 posée par Marjo Matikainen-Kallström (PPE), Raimo Ilaskivi (PPE), Jyrki Otila (PPE) et Kirsi Piha (PPE) à la Commission (2 février 1999) Objet: Mise en circulation un an plus tôt que prévu des billets et des pièces libellés en euros Certains États membres ont proposé, non sans raison, d’avancer d’un an la mise en circulation des billets et des pièces libellés en euros. Afin que ces billets et pièces puissent être fabriqués à temps dans les quantités nécessaires, il y a lieu de réexaminer rapidement la question du calendrier. La Commission entend-elle abréger d’un an la période de transition vers l’euro et remanier l’agenda de telle sorte que les décisions requises puissent être prises avant le début de la présidence finlandaise? Réponse donnée par M. de Silguy au nom de la Commission (16 mars 1999) Le Conseil a stipulé, aux articles 10 et 11 du règlement (CE) 974/98 du Conseil du 3 mai 1998 (1), que les billets et pièces libellés en euros seront mis en circulation à partir du 1er janvier 2002. La date de mise en circulation des billets et des pièces libellés en euros a été fixée après des consultations très poussées entre toutes les parties concernées. Suite à la suggestion de plusieurs États membres, cette question a été réexaminée lors de la réunion du Conseil Ecofin du 18 janvier 1999. La discussion au sein du Conseil, à laquelle la Banque centrale européenne a été associée, a mis en évidence que les États membres étaient peu enclins à avancer la mise en circulation des billets et des pièces libellés en euros, considérant que cette opération n’était ni techniquement faisable, ni souhaitable, étant donné que les pays concernés ont défini leur stratégie de basculement en fonction du calendrier établi par le Conseil. La Commission a reçu pour mission d’approfondir la question et en rendra compte en temps utile. (1) JO L 139 du 11. 5. 1998. (1999/C 325/088) QUESTION ÉCRITE E-0113/99 posée par José Barros Moura (PSE) à la Commission Objet: Lutte contre la contrefaçon dans le secteur de la chaussure (2 février 1999) La mise en place du marché unique européen et la libéralisation du commerce à l’échelle mondiale ont facilité le commerce des produits de contrefaçon. Une des ripostes des titulaires de la marque contre les contrefacteurs consiste à mettre fin aux contrats passés avec les entreprises fabriquant le produit original, de manière à isoler les fabriquants qui se livrent à la contrefaçon dans le même pays ou la même région. Dans certaines situations, dans le secteur de la chaussure par exemple, et dans la municipalité de Felgueiras en particulier, de telles décisions auraient forcément des répercussions négatives sur l’emploi. La presse portugaise s’est fait récemment l’écho d’un problème de ce type qui s’est posé avec la marque de renommée internationale Kickers, qui occupe pas moins de 16 entreprises et de 2 500 travailleurs à Felgueiras, et qui réalise un chiffre d’affaires de près de 15 milliards d’escudos. En réalité, ce sont donc les innocents qui risquent de payer pour les coupables. Les actions de prévention et de répression des activités de contrefaçon menées par les autorités nationales s’étant révélées insuffisantes, quelles mesures la Commission et l’Union européenne pourraient-elles prendre pour défendre les activités légales et l’emploi?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 124/99 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Borgerlige rettigheder

eurovoc_concepts:
China
civil law
freedom of expression
human rights
imprisonment
international agreement
labour law
repression
right to justice
the EU's international role

text: 11. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 289/137 (1999/C 289/179) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0091/99 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (27. januar 1999) Om: EF-samarbejde med kulturcentre i Latinamerika med spansk baggrund I landene i Latinamerika eksisterer der en lang række kulturcentre og andre centre for borgere, der oprindeligt stammer fra Den Europæiske Unions medlemsstater, navnlig fra Spanien, nærmere bestemt Galicia. I disse kulturcentre og forskellige andre foreninger følger man med særlig interesse arbejdet med at integrere de respektive oprindelseslande i EU’s proces, og opmærksomheden for sagen afspejler sig tydeligt, hver gang en europæisk indstillet personlighed besøger disse centre, hvor vedkommende bliver bedt om alle mulige oplysninger om den virkelighed og den udvikling, som Europa i dette historiske øjeblik spiller hovedrollen i. Mener Kommissionen ikke, at den på baggrund af den interesse, der er for EF-problematikken ved disse centre, burde tage initiativ til at oprette et informationsnet så tæt som muligt på disse forskellige nationale foreninger, så der kan skabes et virkeligt kommunikationsnetværk mellem Fællesskabets virkelighed og disse grupper af mennesker, der oprindeligt stammer fra vore medlemsstater? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Marín (10. marts 1999) Kommissionen har delegationer i næsten alle de latinamerikanske lande. Delegationerne har bl. a. til opgave at udbrede information om Fællesskabet og råder til dette formål over fuldt udbyggede dokumentationscentre. Parallelt hermed gennemfører Kommissionen via sine delegationer oplysningskampagner i de latinamerikan- ske lande om udviklingen i Fællesskabet. Dette sker som oftest i samarbejde med medlemsstaternes ambassader eller som reaktion på initiativer fra lokale eller regionale sammenslutninger. Kommissionen har endvidere opbygget et net af »dokumentationscentre« i forskellige institutioner, bl. a. på universiteterne. (1999/C 289/180) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0124/99 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (2. februar 1999) Om: Borgerlige rettigheder I oktober 1998 undertegnede Kina i FN konventionen om borgerlige og politiske rettigheder, som garanterer ytringsfriheden, retten til retfærdig rettergang og beskyttelse mod tortur og vilkårlig tilbageholdelse. Konventionen garanterer ligeledes åndsfrihed, fri bevægelighed, lighed for retten og princippet om, at en sigtet er uskyldig, indtil det modsatte er bevist. De efterfølgende begivenheder viser, at Kina ikke har de fjerneste intentioner om at respektere de indgåede forpligtelser. Der er stadig forbud mod »forsamlinger« af mere end to borgere på offentlige steder. Der sker fortsat fængslinger af fagforeningsfolk og udgivere af »ukorrekte« bøger. Buddhistmunke og -nonner udsættes fortsat for tortur ifølge Det Tibetanske Center for Menneskerettigheder og Demokrati. I de seneste måneder er undertrykkelsen blevet skærpet. Mindst 11 mennesker er blevet arresteret i deres hjem ifølge Hongkon- gbaserede oppositionsorganisationer, og den kinesiske fagforeningsleder Zhang Sanguang er blevet idømt ti års fængsel. Hertil skal føjes de nye foranstaltninger, som Det Kommunistiske Parti har vedtaget i oktober 1998 for at begrænse oprettelsen af ikke-statslige foreninger og andre former for foreninger eller grupperinger. Blandt ofrene for denne nye undertrykkelsesbølge er den 48-årige Wang Ce, som indtil november 1998 boede i Valencia sammen med sine to søstre af spansk statsborgerskab. Wang Ce blev anholdt den 2. november 1998, da han rejste til Kina for at overrække myndighederne et manifest, som krævede større frihed, respekt for


title: WRITTEN QUESTION No. 114/99 by Gerhard SCHMID Figures for in-patient hospital beds needed for children

eurovoc_concepts:
EU statistics
Germany
exchange of information
health policy
medical institution
paediatrics

text: 29. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 341/53 (1999/C 341/074) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0110/99 esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Muiden kuin ranskalaisten ammattikuljettajien syrjintä Ranskassa 1. Voisiko komissio ilmoittaa, milloin valmistuu ja julkaistaan 17. lokakuuta 1997 annetuissa vastauksissa E-2607/97 ja E-2930/97 (1) ilmoitetut selvitykset syrjivistä määräyksistä kansallisessa lainsäädännössä, kun kyseessä on ulkomaalaisten kuljetusliikkeiden valvonta? Onko komissio tietoinen, että Ranskassa ammattikuljettajiin kohdistuvien valvontatoimien yhteydessä ja tästä jotka ovat määrältään 20 000)24 000 Ranskan frangia, 2. on maksettava käteisellä maksuja, kieltäydyttäessä ajoneuvot viedään pois? 3. Katsooko komissio myös, että Ranskan tieliikenneasetuksen 26 artikla, jonka perusteella näitä maksuja vaaditaan, vastaa täysin sitä belgialaista määräystä, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi syrjiväksi? Tulisiko Ranskaa tästä syytä kehottaa mukauttamaan lainsäädäntöään edellä mainitun erikseen tehtävän selvityksen lisäksi? (1) EYVL C 117, 16. 4. 1998, s. 28. Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 1999) 1. Komissio valmistelee neuvostolle kertomusta sen valvonnan tehokkuudesta ja yhdenmukaisuudesta, jota jäsenvaltiot suorittavat yhdenmukaisista menettelyistä pantaessa täytäntöön tieliikenteen sosiaalilainsäädän- nön yhdenmukaistamisesta annettu asetus (ETY) 3820/85 ja tieliikenteen valvontalaitteista annettu asetus (ETY) 3821/85 23. marraskuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 88/599/ETY (1) täytäntöönpanemiseksi. Kertomuksessa käsitellään myös kyseeseen tulevia seuraamuksia. Jotta kertomus valmistuisi, jäsenvaltioiden on toimitettava toistaiseksi puuttuvat osuutensa; komissio on lähettänyt niille asiasta muistutuksen. Niitä odotellessa komissio tarkastelee tietoja, jotka se on saanut asetuksen (ETY) 3820/85 (2) täytäntöönpanoa vuosina 1995)1996 koskevaa kertomusta varten etsiessään näyttöä mahdollisista syrjivistä menettelyistä. 2. Komissio on tietoinen, että Ranskan lain mukaan vakavissa rikkomustapauksissa, kuten asiakirjojen väärentäminen ja ajopiirturin manipulointi merkittävissä määrin, voidaan määrätä jopa 200 000 Ranskan frangin suuruinen sakko, jonka maksamatta jättäminen johtaa ajoneuvon haltuunottoon. Koska sakot voidaan määrätä ainoastaan erittäin vakavista rikkeistä, ne vastaavat yhteisön politiikkaa, jonka mukaan seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia ehkäiseviä. 3. Helmikuussa 1995 annetun Ranskan lain N:o 95)96 26 artikla eroaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta 12. heinäkuuta 1989 annetun Belgian kuninkaallisen asetuksen säännöksestä, joka koskee tiettyjen tieliikennerikkomusten havaitsemisen yhteydessä perittävää, takauksen muodossa maksetta- vaa rahasummaa. Ranskan laki koskee kuljettajien velvollisuutta kantaa mukanaan document de suivi -nimistä asiakirjaa; säännöstä ei nykyisin kuitenkaan sovelleta kansainvälisiin kuljetuksiin. (1) (2) EYVL L 325, 29. 11. 1988. EYVL L 370, 31. 12. 1985. (1999/C 341/075) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0114/99 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Lasten sairaalahoitoa varten tarvittavien vuodepaikkojen määrä Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on menetelmät sairaaloissa tarvittavien vuodepaikkojen määrän laskemiseksi. Saksassa ei kuitenkaan ole olemassa lukuja lasten sairaalahoitoa varten tarvittavien vuodepaikkojen määrästä