title: Uredba Komisije (ES) št. 362/1999 z dne 18. februarja 1999 o uvedbi začasne protidampinške dajatve pri uvozu jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Mehike, Južne Afrike in Ukrajine in o sprejemu zavez, ki so jih ponudili nekateri izvozniki na Madžarskem in Poljskem

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

text: 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 3 31999R0362 L 45/8 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 19. 2. 1999 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 362/1999 z dne 18. februarja 1999 o uvedbi začasne protidampinške dajatve pri uvozu jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Mehike, Južne Afrike in Ukrajine in o sprejemu zavez, ki so jih ponudili nekateri izvozniki na Madžarskem in Poljskem KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 905/98 (2) in zlasti členov 6 in 8 Uredbe, (ES) po posvetovanju s Svetovalnim odborom, ob upoštevanju naslednjega: A. POSTOPEK (1) (2) Komisija je 20. maja 1998 v Uradnem listu Evropskih skupnosti (3) objavila obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvozov jeklenih vrvi in kablov v Skupnost s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljevanju „LRK“), Indije, Republike Koreje (v nadaljevanju „Koreja“), Južne Afrike in Ukrajine. 30. julija 1998 je Komisija poleg tega objavila začetek protidampinškega postopka glede uvozov enakega izdelka s poreklom iz Madžarske, Mehike in Poljske (4). Postopka sta bila začeta na podlagi dveh pritožb, ki ju je aprila in junija 1998 vložil Zvezni odbor industrije jeklene žice Evropske unije (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries EWRIS) v imenu proizvajalcev Skup- nosti, ki predstavljajo velik delež proizvodnje jeklenih vrvi in kablov Skupnosti. Pritožbe so vsebovale dokaze o dampingu pri omenjenih izdelkih in iz njega povzročeni znatni škodi; ti dokazi so bili po posvetovanju šteti kot zadostni za začetek postopka. Naknadno se je zdelo primerno, da se zaradi preverjanja dampinga in škode oba postopka združita (glej uvodni del 6). (1) UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. (2) UL L 128, 30. 4. 1998, str. 18. (3) UL C 155, 20. 5. 1998, str. 11. (4) UL C 239, 30. 7. 1998, str. 3. (3) (4) Komisija je o tem uradno obvestila proizvajalce Skupnosti- pritožnike, proizvajalce izvoznike in uvoznike, dobavitelje in uporabnike kot tudi zadevna združenja in predstavnike držav izvoznic. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki in da zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. Vsem strankam, ki so to zahtevale, je bilo zaslišanje odobreno. Komisija je vsem strankam, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, poslala vprašalnik. Zaradi velikega števila pro- izvajalcev Skupnosti–pritožnikov in rokov, določenih v skladu s členom 6(9) Uredbe (ES) št. 384/96 (v nadaljeva- nju „osnovna uredba“), se je Komisija odločila preveriti vso škodo na podlagi naključnega vzorca proizvajalcev Skup- nosti pritožnikov v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Komisija je prejela odgovore od 21 proizvajalcev izvozni- kov v zadevnih državah, treh uvoznikov in treh dobavite- ljev za nabavno industrijo. Nobenega odgovora ni bilo od uporabniške industrije. (5) Komisija je pridobila in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, škode in interesov Skupnosti ter opravila preveritvene obiske prostorov naslednjih podjetij: A. Proizvajalci Skupnosti-pritožniki (a) Danska Randers Rebslageri (b) Francija Trefileurope (c) Nemčija BTS Drahtseile GmbH (d) Italija Redaelli Tecnacordati SpA (e) Španija Trenzas y Cables SL (f) Združeno kraljestvo Bridon International Limited 4 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 B. Proizvajalci izvozniki (a) Madžarska Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc Preiskava škode je zajela obdobje od 1. januarja 1994 do 31. marca 1998 (v nadaljnjem besedilu „obravnavano obdobje“). (b) Indija B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Kalkuta Mohatta & Heckel, Mumbai (c) Koreja Kiswire Ltd, Seul in Pusan Manho Rope & Wire Ltd, Pusan Chung Woo Rope Co. , Ltd, Pusan Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd, Suncheon (d) Mehika Aceros Camesa SA de CV, Mexico Cablesa SA de CV, Queretaro Glede zadnje omenjenega podjetja so preiskave pokazale, da v času preiskave ni izvažalo zadevnega izdelka, zaradi česar ga protidampinški postopek ne zadeva. (e) Poljska Drumet SA, Wloclawek „Linodrut“ Group (1) (f) Južna Afrika Haggie Rand Limited, Cleveland C. Povezani uvozniki v Skupnosti (a) Indija: Usha Martin Europe Limited (Združeno kraljestvo) Usha Martin Scandinavia (b) (Danska) Koreja:Kiswire Europe BV (Nizo- zemska) (c) Južna Afrika: Haggie Rand Europe (Belgija) Le Lis (Belgija) (6) V obeh primerih je zajela dampinška preiskava obdobje od 1. januarja 1997 do 31. marca 1998 (v nadaljevanju „obdobje preiskave“ ali „OP“). (1) Protidampinški postopek skupine se nanaša na naslednje družbe: — Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akcyjna, — Fabryka Lini Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, — Fabryka Lin i Drtów „Falind“ Spólka zorganiczona odpowiedzialnoscia, — Gornoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, — Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ spólka z organiczona odpowiedzialnoscia. 1. Zadevni izdelek (7) Zadevni izdelek so jeklene vrvi in kabli, vključno s spiralno zavitimi vrvmi z zaporami, razen vrvi in kablov iz nerja- večega jekla z največjo dimenzijo prečnega prereza, ki pre- sega 3 mm (v nadaljevanju, v skladu s panožnim izrazom, jeklene pletenice ali „SWR“ [steel wire ropes]. Trenutno so razvrščeni pod oznako KN 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 in 7312 10 99. SWR sestoji iz treh temeljnih sestavin: jeklena žica, ki obli- kuje pramen, prameni, ki so oviti okoli stržena, in stržen sam. Izvedba teh sestavin je odvisna od fizikalnih zahtev načrtovane uporabe SWR. V določenih primerih se lahko kot SWR uporabi en sam pramen. Jeklena žica je različne kakovosti, z različno natezno trd- Jeklena žica je lahko nostjo in različnim premerom. galvanizirana (t. j. pocinkana) ali svetla. Pramen se pridobi s tesnim zvijanjem več žic, razporejenih v različne geometrične vzorce ali razporeditve (npr. „standard“, „seal“, „filler“ in „warrington“,). Lastnosti vsake vrste SWR določajo količina, velikost in kakovost jeklene žice ter specifična izdelava. Prameni so običajno sestavljeni in oviti okoli stržena, ki je lahko iz vlaken (naravnih ali sintetičnih), jekla ali kombi- nacije obeh. Druge specifikacije SWR se nanašajo na smer vitja, predoblikovanje ali druge posebne lastnosti (npr. stisnjena, kabelsko položena, rotacijska upornost). Običajno imajo okrogel prečni prerez, lahko pa so tudi pravokotne. SWR je lahko razrezana na določeno dolžino ali opremljena (kavlji, obroči) ali prevlečena s plastiko. SWR se uporablja v številne različne namene, na primer v splošne namene, za ribolov, pomorstvo/ladijski prevoz, pridobivanje nafte in zemeljskega plina, rudarstvo, gozdar- stvo, zračni promet, nizke gradnje in drugo gradbeništvo ter dvigala. Navkljub tem različnim uporabam in manjšim razlikam v fizikalnih lastnostih, se ti izdelki obravnavajo kot enak izdelek. 2. Podoben izdelek (8) Čeprav so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da zadevni izdelki iz različnih držav izvoznic niso bili vsi podobni, je Komisija ugotovila, da ni bilo nobenih pomembnih razlik v temeljnih fizikalnih in tehničnih značilnostih različnih 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 5 vrst SWR (glej zgornji opis). Glede aplikacije in uporabe SWR je bilo ugotovljeno, da se vse SWR navzlic raznoli- kosti uporabniških industrij v bistvu uporabljajo enako. Za SWR, proizvedene in prodane na domačih trgih na Madžarskem, v Indiji, Koreji, Mehiki, na Poljskem in v Južni Afriki, kot tudi za tiste, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da imajo enake fizikalne in tehnične lastnosti in enako uporabnost kot tiste, ki jih zadevne države izvažajo v Skupnost. Poleg tega je bilo za vsako vrsto izdelka ugotovljeno, da so bile SWR, uvožene v Skupnost iz zadevnih držav, zamenljive s SWR, proizve- denimi v Skupnosti. Zaradi tega je bil sprejet sklep, da so bile vse SWR podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. C. DAMPING 1. Normalna vrednost (10) Za vrste izdelkov, pri katerih je bil obseg domače prodaje nižji kot 5 % izvoženega obsega v Skupnost, ali pa če je znašal obseg donosne domače prodaje manj kot 10 %, se je domača prodaja v smislu člena 2(2)(4) osnovne uredbe teh vrst izdelkov štela kot nezadostna in se zaradi tega ni upoštevala. V teh primerih je normalna vrednost temeljila na ponderiranem povprečju cen, ki so jih zaračunavali drugi proizvajalci iz zadevne države za reprezentativno domačo prodajo ustrezne vrste izdelka v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. (11) Če prodaja za vrsto izdelka ni bila zadostna ali drugi pro- izvajalci v zadevni državi na domačem trgu modela niso prodali v reprezentativnih količinah, je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe ugotovljena na podlagi stroškov izdelave, ki jih je imel zadevni proizvajalec izvoznik za izvoženo vrsto izdelka, povečanih s primernim zneskom za prodajne, splošne in upravne stroške (PS&U) in dobički. Stroški PS&U so bili določeni na podlagi reprezentativne domače prodaje in profitne marže za reprezentativno prodajo v običajnem poteku trgovine. (a) Splošna metoda (LRK, Madžarska, Indija, Koreja, Mehika, Poljska, Južna Afrika in Ukrajina) (b) Uporaba razpoložljivih informacij (Indija in Poljska) (9) Zaradi določitve normalne vrednosti je bilo najprej za vsa- sodelujočega proizvajalca držav, vpletenih v kega postopek, ugotovljeno, ali je bil celoten obseg domače pro- daje zadevnega izdelka reprezentativen v skladu s čle- nom 2(2) osnovne uredbe, t. j. ali je ta prodaja predstavljala več kot 5 % prodajnega obsega zadevnega izdelka, izvože- nega v Skupnost. (12) Nato je bilo preverjeno, ali je skupna domača prodaja posa- mezne vrste izdelka znašala 5 % ali več prodajnega obsega iste vrste, izvožene v Skupnost. Indijski in poljski proizvajalec nista zagotovila ustreznih informacij o normalni vrednosti; nezadostne so bile zlasti informacije o stroških proizvodnje. V takšnih okoliščinah je bilo treba v skladu s členom 18(1) in (5) osnovne uredbe ugotoviti normalno vrednost teh družb na podlagi razpo- ložljivih dejstev. Začasno je bilo sklenjeno, da so predstav- ljale informacije o normalni vrednosti drugega sodelujo- državi izvoznika čega najprimernejšo podlago. proizvajalca zadevni v Za izdelke, ki so izpolnjevali merilo 5 %, je bilo preverjeno, ali je bila zadostna prodaja izvedena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. (c) Primerljiva država za države brez tržnega gospodarstva (LRK in Ukrajina) Če je na vrsto izdelka obseg domače prodaje nad stroški za enoto predstavljal najmanj 80 % prodaje, je bila normalna vrednost ugotovljena na podlagi ponderiranih povprečnih cen, dejansko plačanih za celotno domačo prodajo. Če je bil na vrsto izdelka obseg donosnih poslov nižji od 80 %, vendar ne manj kot 10 % prodaje, je bila običajna vrednost ugotovljena na podlagi ponderiranih povprečnih cen, dejansko plačanih za preostalo donosno domačo prodajo. (13) Ker se LRK in Ukrajina obravnavata kot državi brez tržnega gospodarstva, je bilo treba v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ugotoviti normalno vrednost s sklicevanjem na tre- tjo državo s tržnim gospodarstvom. Pritožnik je predlagal Norveško, ki je bila omenjena tudi v obvestilu o začetku 6 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 postopka. V roku, določenem v tem obvestilu, se kitajski proizvajalec izvoznik ni strinjal s tem predlogom in kot nadomestilo predlagal Indijo. Ukrajinski proizvajalec se tudi ni strinjal s predlogom in je predlagal Turčijo. Preverjanje predlogov je pokazalo, da Norveška ni ustrezna primerljiva država, ker se tam nahaja en sam proizvajalec in da je uvoz skromen, kar pomeni, da je konkurenca na tem trgu zelo omejena, poleg tega pa je domači trg zelo majhen. Na koncu je bilo preverjeno, če je mogoče uporabiti nor- malno vrednost v Združenih državah, kjer se na konku- renčnem trgu ponuja široka paleta izdelkov. Samo ena družba, s katero je bil vzpostavljen stik, je privolila v sode- lovanje. Vendar pa se je med preverjanjem pokazalo, da raven sodelovanja tega proizvajalca ne zadošča, da bi lahko Komisija za posamezno vrsto izdelka zadovoljivo ugoto- vila raven cen in stroške proizvodnje na trgu ZDA. Istočasno je Komisija preverila, če sta Tajska ali Turčija pri- merni izbiri. Komisija je stopila v stik s številnimi druž- bami, ki pa so navzlic njenim znatnim prizadevanjem sodelovanje zavrnile. V takšnih okoliščinah je bilo sklenjeno uporabiti eno od držav s tržnim gospodarstvom, vključeno v postopek. Indija se je zdela v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe še najprimernejša primerljiva država. Prvič je po velikosti indijski domači trg največji, zanj pa je značilno znatno šte- vilo konkurenčnih domačih proizvajalcev, drugič pa je prodaja zadevnega izdelka v primerjavi s kitajskimi in ukrajinskimi izvozi v Skupnost najbolj reprezentativna. Iz zgoraj navedenih razlogov je bila normalna vrednost za kitajske in ukrajinske izvoze v Skupnost ugotovljena na podlagi dejansko plačanih cen ali v plačilo zapadlih cen s strani neodvisnih odjemalcev na indijskem trgu. 2. Izvozna cena (a) Splošna metoda izdelki prvič podlagi cen, po katerih so bili uvoženi preprodani neodvisnim kupcem v Skupnosti. Za vse stroške, ki so nastali med uvozom in ponovno prodajo, vključno z razumno maržo za PS&U in dobičke, so bile opravljene prilagoditve. Raven dobičkov je bila določena na podlagi informacij o dobičkih, ki so jih predložili sode- lujoči nepovezani uvozniki zadevnega izdelka v Skupno- sti, v kolikor so bile takšne informacije zanesljive in reprezentativne. (b) Posamično obravnavanje (LRK) (16) Štirje kitajski proizvajalci izvozniki so zahtevali posamično obravnavanje, t. j. ugotovitev lastnih izvoznih cen in s tem izračun stopnje dampinga za vsakega posebej. Komisija je preverila, če so bile te štiri družbe dejansko in pravno neodvisne od kitajske države v takšni meri, ki bi bila primerljiva z državo s tržnim gospodarstvom. V ta namen so bila na družbe naslovljena podrobna vprašanja glede lastništva, upravljanja, nadzora ter določanja trgovin- ske in poslovne politike. Zadevne štiri družbe Komisiji niso zadovoljivo dokazale, da so bile v zadostni meri neodvisne od kitajskih oblasti. Zlasti, ker je kapital teh družb v državni lasti, kar velja tudi za proizvodno opremo. Z izjemo ene družbe, pri kateri je bilo iz pravilnika jasno razvidno, da je odločanje o bistvenih vprašanjih poslova- nja v rokah države, preostale tri družbe niso zagotovile kopij svojega statuta. Zaradi tega ni bilo mogoče ugotoviti, ali so te družbe lahko poslovale neodvisno od kitajskih oblasti in prosto odločale o plačah, ravni proizvodnje in cenovni politiki ter zlasti o količinah, prodanih na domačem trgu ali izvoznih trgih. Zaradi tega je bilo glede teh štirih družb sklenjeno, da za njih posamično obravnavanje ni primerno. 3. Primerjava (14) V primeru neposredne prodaje neodvisnim odjemalcem v Skupnosti so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe ugotovljene na podlagi dejansko plačanih cen ali v plačilo zapadlih cen s strani teh odjemalcev. (15) Za Indijo, Korejo in Južno Afriko so bile izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe ugotovljene na (17) Zaradi poštene primerjave so bile v obliki prilagoditev upoštevane razlike, kot je to zahtevano v členu 2(10) osnovne uredbe. Nanašale so se na neposredne davke, stroške prevoza, zavarovanja, skladiščenje, stroške natova- rjanja in dodatne stroške, stroške embaliranja, kreditne stroške ter stroške poprodajnih storitev in provizij. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 7 (18) Tri korejske družbe, ena madžarska in ena indijska družba so zahtevale odbitek za uvozne dajatve. To je bilo sprejeto za madžarsko družbo in korejske družbe razen v primeru ene, ki ni mogla prikazati neposredne povezave med uvo- ženimi surovinami, uporabljenimi za proizvodnjo zadev- nega izdelka, prodanem na domačem trgu, in zahtevanim odbitkom za uvozne dajatve. Odbitek ni bil odobren indijski družbi, ki ni dokazala, da so bile nekatere surovine, zlasti cink, uvožene s plačilom carinskih dajatev in fizično vključene v zadevni izdelek, prodanem na domačem trgu. (22) Južnoafriška družba je zahtevala odbitek za valutno kon- verzijo v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe z ute- meljitvijo, da je treba zaradi dviga tečaja južnoafriškega randa v razmerju do evropskih valut med prehodnim obdobjem prilagoditi izvozne cene. Zahtevek je bil zavr- njen, ker nihanja deviznih tečajev niso bila trajna. (23) Zgoraj omenjena poljska družba je zahtevala prilagoditev njene normalne vrednosti na podlagi tega, da je domača prodaja v glavnem izvirala iz zalog, katerih stroške je bilo treba financirati, med tem ko je za izvozne trge proizvajala po naročilu. Prilagoditev je bila zahtevana v skladu s čle- nom 2(10)(k). Ker družba ni dokazala, da je razlika v finan- ciranju stroškov vplivala na cenovno primerljivost in tudi ni predložila dokazov, da so odjemalci na domačem trgu stalno plačevali drugačne cene, zahtevek ni bil odobren. (19) Južnoafriška družba in poljska družba sta zahtevali prila- goditev za razlike v stopnji trgovanja. Južnoafriška družba je utemeljevala zahtevo s trditvijo, da naj bi bil zadevni izdelek na domačem trgu neposredno prodan neodvisnim odjemalcem ali prek podružnic, med tem ko naj bi izvoze, namenjene velikim distributerjem, slednji preprodali. Glede prodaj prek podružnic je bilo zatrjeno, da so njihove funk- cije obsežnejše in zaračunane cene višje od cen v primeru neposredne tovarniške prodaje. Zahtevek ni bil odobren, ker družba ni mogla dokazati nenehne razlike v cenah med prodajo neodvisnim odjemalcem in prodajo prek podru- žnic na domačem trgu. 4. Stopnje dampinga (a) Metodologija (20) Neka poljska družba je trdila, da so bili izvozi v Skupnost prodani distributerjem in trgovcem na debelo, ki so odkupili velike količine, med tem ko je bilo blago na domačem trgu prodano distributerjem in končnim upo- rabnikom, ki so odkupili majhne količine. Vendar pa družba ni mogla dokazati nobenih razlik ne v funkcijah domnevnih različnih kategorij odjemalcev niti stalne in izrazite razlike v ceni med različnimi stopnjam trgovine na domačem trgu države izvoznice. Zaradi tega se je prilago- ditev izkazala kot neupravičena. (24) Ponderirana povprečna normalna vrednost za posamezno vrsto izdelka je bila primerjana s ponderirano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna in na enaki stop- nji trgovine v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe. Ta primerjava je z izjemo Koreje pokazala prisotnost dampinga za vse zadevne države. (25) Za vse nesodelujoče družbe, na katere se nanaša ta postopek in ki niso odgovorile na vprašalnik Komisije, se niso same javile ali med preiskavo niso zagotovile potrebnih informacij, je bila na podlagi razpoložljivih dej- stev določena stopnja dampinga v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. (21) Neka indijska družba je zahtevala, naj Komisija pri izraču- navanju kreditnih stroškov namesto plačilnih pogojev, navedenih v računu, uporabi dejanski datum plačila. Zahtevek je bil zavrnjen na podlagi mnenja, da dejanski datum plačila ni bil dejavnik, ki bi ga bilo treba upoštevati pri določitvi zaračunanih cen, marveč plačilni pogoji navedeni v računu. Zaradi ugotavljanja pripravljenosti sodelovanja pri tej pre- iskavi je bila opravljena primerjava med številkami Euro- stata in podatki sodelujočih proizvajalcev izvoznikov o obsegu izvozov v Skupnost. Primerjava je za vse zadevne države pokazala visoko stopnjo pripravljenosti za sodelo- vanje. Zaradi tega je Komisija smatrala za primerno, da določi stopnjo dampinga za nesodelujoče družbe na raven najvišje ali edine stopnje dampinga, določene za sodelujoče proizvajalce izvoznike v zadevni državi, saj ni bilo nobe- nega cena nesodelujočega proizvajalca izvoznika na ravni, ki je bila nižja od najvišje ugotovljene ravni. razloga verjeti, da je bila dampinška 8 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 Zgoraj navedeni pristop se je zdel potreben tudi zaradi izogiba nagrajevanju za nesodelovanje in možnosti izogi- banja izpolnjevanju obveznosti. uvažala zadevni izdelek v Skupnost iz držav, ki so bile pre- verjene v obdobju preiskave v skladu s členom 4(1)(a) in (2) osnovne uredbe. (b) Ravni dampinških stopenj: (26) Stopnja dampinga začasno uvedene, izražena kot odstotek cif cene na ravni meja skupnosti je: LRK: (27) Madžarska: 74,8 %. V tej zvezi je treba ugotoviti, da zadevni pritožni proizva- jalec Skupnosti ni sam uvažal zadevnega blaga v obdobju preiskave. — Dotaru es Drotkötel Ipali es Kereskedelmi 33,9 %, Rt: — Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: 33,9 %. (28) Indija: — Usha Martin Industries & Usha Beltron 39,8 %, Ltd: — Mohatta & Heckel: — Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: (29) Koreja: — Kiswire Ltd: — Manho Rope & Wire Ltd: — Chung Woo Rope Co. , Ltd: — Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd: Te marže so de minimis. (30) Mehika: — Camesa SA de CV: — Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: (31) Poljska: — Drumet SA: — „Linodrut“ Group: — Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: (32) Južna Afrika: — Haggie Rand Limited: — Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: (33) Ukrajina: 40,2 %, 40,2 %. 1,2 %, 0,1 %, 0,2 %, 0,4 %. 95,6 %, 95,6 %. 35,0 %, 56,1 %, 56,1 %. 132 %, 132 %. 54,8 % D. INDUSTRIJA SKUPNOSTI 1. Proizvodnja Skupnosti (34) Nekateri proizvajalci izvozniki so izjavili, da bi bilo treba enega pritožnega proizvajalca iz Skupnosti izključiti iz opredelitve industrije Skupnosti, ker je bil povezan z uvo- znikom in verigo distribucijsko-trgovinskih podjetij, ki so Glede uvozov trgovinskih družb skupine je Komisija ugo- tovila, da je bil zadevni pritožni proizvajalec iz Skupnosti dejansko del skupine družb, ki je vključevala uvozne in distribucijske družbe in da so te uvažale SWR iz zadevnih držav v obdobju preiskave. Ugotovljeno je bilo, da se je struktura skupine med letom 1994 in obdobjem preiskave sicer spremenila, vendar pa so imeli v celotnem obdobju preiskave zadevni pritožni proizvajalec Skupnosti ter uvozne in distribucijske družbe skupne holdinge in se jih je zaradi tega obravnavalo kot povezane družbe. Komisija je preverila strukturo podjetniške skupine in ugo- tovila, da ni bilo za izključiti, da je med povezanimi druž- bami neposredno ali prek skupne holdinške družbe obsta- jala določena stopnja nadzora. Komisija je ugotovila, da je obseg dampinškega uvoza povezanih družb med prehodnim obdobjem predstavljal 2 % porabe Skupnosti, 6 % skupnih uvozov iz tretjih držav in samo 11 % obsega proizvodnje pritožnega proizvajalca Skupnosti. Zaradi tega je bila glavna dejavnost tega pritožnega proizvajalca Skup- nosti proizvodnja SWR. Glede obnašanja zadevnega proizvajalca Skupnosti – pritožnika na trgu Skupnosti je Komisija ugotovila, da je bil navzlic morebitnem nadzoru nad njim, proizvajalec Skupnosti-pritožnik enako oškodovan zaradi učinkov dampinških uvozov kot drugi proizvajalci Skupnosti- pritožniki, preverjeni med tem postopkom. Pri tem je treba pripomniti, da se zadevna družba na trgu Skupnosti glede dampinških uvozov ni obnašala bistveno drugače kot pro- izvajalci Skupnosti-pritožniki. Za zadevnega pritožnega proizvajalca Skupnosti je bilo ugotovljeno, da je zaradi uvozov s poreklom v zadevnih državah med prehodnim obdobjem utrpel nenehno in znatno nelojalno nižanje cen (ugotovljeno je bilo ponderirano povprečno nelojalno nižanje cen v višini 75,8 %). Zaradi tega je bilo sprejeto mnenje, da se zadevni proizvajalec Skupnosti-pritožnik ni neupravičeno okoristil od uvozov in ni bil zaščiten pred škodljivimi vplivi dampinga. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 9 Glede na zgoraj navedeno je Komisija prišla do zaključka, da niso obstajali nobeni razlogi za izključitev zadevnega proizvajalca Skupnosti-pritožnika iz skupne proizvodnje Skupnosti. osnovne uredbe predstavljala največji del proizvodnje Skupnosti. (35) Komisija je ugotovila, da so med obdobjem preiskave neka- teri proizvajalci Skupnosti-pritožniki kupovali SWR iz raz- ličnih virov zunaj Skupnosti, vključno iz zadevnih držav. Vendar pa je obseg teh uvozov predstavljal zanemarljiv delež skupne proizvodnje (t. j. manj kot 1 % skupne proiz- vodnje SWR proizvajalcev Skupnosti-pritožnikov). Zaradi tega so bili po mnenju Komisije ti nakupi v skladu s stan- dardno poslovno prakso proizvajalcev, ki so morali dopol- niti svojo paleto izdelkov z manjšim deležem uvozov. Ti uvozi so bili potrebni zaradi tega, da bi lahko proizvajalci ponudili celotno paleto izdelkov in bili konkurenčni na trgu Skupnosti. E. OŠKODOVANJE 1. Uvodne pripombe (40) Kot je bilo že omenjeno, je Komisija zaradi ugotovitve škode v tem postopku analizirala podatke, ki se nanašajo na zadevno obdobje. Vendar je treba poudariti, da je glede razvoja kazalcev škode v zadevnem obdobju Komisija zaradi za petnajstmesečno obdobje preiskave (1997 in tri mesece iz leta 1998) kot podlago za ekstrapolacijo številk za dva- najstmesečno obdobje preiskave. primerjave uporabila številke letne (36) Iz teh razlogov je Komisija pri preverjanju proizvodnje Skupnosti upoštevala vse družbe, ki so v času preiskave proizvajale SWR v Skupnosti. V nadaljevanju se na te družbe sklicuje kot na „proizvajalce Skupnosti“. 2. Zbiranje podatkov o škodi 2. Industrija Skupnosti (37) Nekateri manjši proizvajalci, ki so pritožbo podprli, niso odgovorili na vprašalnike Komisije. V skladu s členom 4(1) je bila industrija Skupnosti opredeljena tako, da zajema preostale sodelujoče proizvajalce. (38) Na tej podlagi je vključevala industrija Skupnosti nasled- njih 20 proizvajalcev Skupnosti-pritožnikov, t. j. Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Nemčija), Bridon International Limited (Združeno kraljestvo), BTS Drahtseile GmbH (Nemčija), Cables Y Alambres Especiales Sa. (Španija), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija), Cordoaria Oliveira SA (Portugalska), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Nem- čija), Holding Ficadi (Francija), Iscar Funi Metalliche (Italija), D. Koronakis SA (Grčija), Metalcalvi Wire Ropes (Italija), Midland Wire Cordage Co. , Ltd (Združeno kraljestvo), Randers Rebslageri (Danska), Redaelli Tecnacordati SpA (Italija), Trefileurope (Francija), Trenzas Y Cables SL (Špa- nija), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Nemčija), Voest- Alpine Austria Draht GmbH (Avstrija), Vornbäumen- Stahlseile GmbH and Wadra GmbH (oba Nemčija). (41) Komisija je zahtevala in od industrije Skupnosti tudi pre- jela informacije o proizvodnji, zmogljivosti, izrabi zmog- ljivosti, prodaji, zalogah in zaposlenosti („globalne informacije“). Zaradi velikega števila proizvajalcev v gospodarski panogi Skupnosti in v skladu s členom 17 osnovne uredbe je Komisija oprla svoje ugotovitve glede preostalih kazalcev škode na vzorec družb industrije Skup- nosti, t. j. cene, donosnost, stroški proizvodnje in investi- cije („naključno vzet vzorec informacij“). (42) Vzorec je bil pripravljen v skladu z geografsko lego in veli- kostjo družb v smislu proizvodnje. V tem okviru vključuje vzorec tako velike kot tudi manjše družbe. Poleg tega je treba poudariti, da je Komisija v svoj vzorec vključila šest proizvajalcev iz šestih držav članic. Na naključno vzorčene družbe je med obdobjem preiskave odpadlo 61 % proizvodnje SWR industrije Skupnosti. 3. Poraba Skupnosti (39) Na industrijo Skupnosti je odpadlo 97 % skupne ocenjene proizvodnje Skupnosti, s čimer je v skladu s členom 5(4) (43) Podlaga za ugotovitev porabe Skupnosti je temeljila na odgovorih na vprašalnik (obseg prodaje industrije Skupno- sti), informacijah Eurostata (obseg uvoza) in pritožbi (raven prodaje proizvajalcev Skupnosti-nepritožnikov). 10 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 Na tej podlagi se je poraba Skupnosti med letom 1994 in obdobjem preiskave nekoliko povišala s 141 000 ton na 147 500 ton, kar predstavlja skupno povečanje za 5 %. Pri tem je treba upoštevati, da se je poraba med letoma 1994 in 1995 povečala (7 %), med letoma 1995 in 1996 pa zmanjšala (7 %). V primerjavi z letom 1996 se je poraba leta 1997 nekoliko povečala. 4. Uvozi v Skupnost iz zadevnih držav (a) Uvozi iz Koreje (44) Ker je bilo za stopnje dampinga uvozov SWR iz Koreje ugotovljeno, da so bile de minimis, v naslednjo analizo škode niso bili vključeni učinki uvozov iz Koreje. (b) Uvozi iz Mehike (45) Pritožniki so trdili, da je statistika Eurostata glede uvozov iz Mehike znatno nižja od dejanske ravni uvozov v obrav- navanem obdobju. Razlog za to naj bi bilo dejstvo, da so bile SWR uvožene pod dvema nepravilnima kodama KN. Komisija je stopila v stik s carinskimi uradniki v zadevnih državah članicah, ki so po preiskavi potrdili, da so bile SWR uvožene pod kodami KN, ki so jih navedli pritožniki. Zaradi tega je Komisija sklenila upoštevati razpoložljive statistike Eurostata tudi za obe kodi KN, ki sta bili uporab- ljeni za uvoz SWR iz Mehike. (c) Kumulacija (46) Komisija je preverila, ali naj se uvozi SWR s poreklom iz LRK, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe ocenijo kumulativno. (47) Glede tega je eden od proizvajalcev izvoznikov ugovarjal kumulaciji uvozov iz Madžarske in pri tem zatrjeval, da se spreminjanje uvozov s poreklom iz Madžarske po obsegu ne more primerjati s spreminjanjem uvozov s poreklom iz drugih zadevnih držav. Komisija je ta sporna vprašanja preverila in ugotovila, da je bil obseg uvozov iz Madžarske vseskozi znaten ter da se je od 1 407 ton v letu 1994 povečal na 2 121 ton v obdobju preiskave. Treba je poudariti,da sprememba uvozov iz posameznih držav sam po sebi ni utemeljitev za nekumulacijo. Vsekakor se je za spremembo uvozov iz Madžarske ugotovilo, da se v seštevku skladajo s trendom uvozov zadevnih držav. Zaradi tega je Komisija sklenila, da je treba uvoze iz Madžarske kumulirati. (48) Drug proizvajalec izvoznik je dokazoval, da so bili uvozi iz Mehike de minimis in da bi bilo zaradi tega treba Mehiko izključiti iz preiskave in da v nobenem primeru uvozi s poreklom iz Mehike ne bi smeli biti kumulirani z uvozi drugih zadevnih držav. Glede uvozov iz Mehike je Komisija prišla do zaključka, da so bili uvozi več kot de minimis (glej uvoze iz Mehike zgoraj), saj so v obdobju preiskave predstavljali 3 % porabe Skupnosti. (49) Kot je bilo že omenjeno, so se ugotovljene stopnje dampinga za vse zadevne države gibale od 34 do 132 % in so zaradi tega nad ravnijo de minimis. Uvozni obsegi iz zadevnih držav so primerljivi tako v absolutnem kot tudi v relativnem smislu. Poleg tega pa obsega uvozov iz sedmih zadevnih držav ni bilo mogoče obravnavati kot zanemar- ljivega. (50) Kar zadeva konkurenčne pogoje je bilo na podlagi preis- kave ugotovljeno, da so si bile SWR, uvožene iz zadevnih držav in obravnavane na podlagi vrste modela, podobne po vseh njihovih bistvenih fizikalnih in tehničnih značil- nostih. Poleg tega so bile te vrste SWR zamenljive z drugimi vrstami, uvoženimi iz zadevnih držav oziroma izdelanimi v Skupnosti, in so bile dane na trg Skupnosti v istem obdobju prek primerljivih prodajnih kanalih pod podob- nimi trgovinskimi pogoji. Zaradi tega se je zastopalo mne- nje, da uvožene SWR konkurirajo medsebojno in s SWR, proizvedenimi v Skupnosti. (51) V luči tega je bila Komisija mnenja, da so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, t. j. , da stopnja dampinga za vsako državo izvoznico ni bila de minimis, da obseg uvozov iz posamezne države ni bil zanemarljiv in da so bili pogoji konkurence med uvoženimi izdelki kot tudi med uvoženimi izdelki in podobnimi izdelki Skupnosti primerljivi. Zaradi tega so bili uvozi iz zadevnih sedmih držav preverjeni kumulativno. (d) Obseg in tržni delež dampinških uvozov (52) Obseg dampinških uvozov v Skupnost s poreklom iz zadevnih držav se je med letom 1994 in obdobjem preis- kave povečal s 17 429 ton na 33 668 ton, kar predstavlja povečanje v skupni višini 93 %. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 11 (53) Tržni delež teh držav se je med letom 1994 in obdobjem preiskave povečal z 12 % na 23 %, kar predstavlja poveča- nje v višini 11 odstotnih točk v obravnavanem obdobju. V obdobju preiskave je znašal razpon tržnih deležev zadev- nih držav od 1,4 do 7,8 %. (e) Cene dampinških uvozov (54) Glede nelojalnega nižanja cen je bila narejena analiza za vsako vrsto SWR. Za vsako od teh vrst je Komisija prime- rjala ponderirane povprečne cene proizvajalcev izvozni- kov, brez vseh rabatov in davkov, z ustreznimi cenami pri- tožnih proizvajalcev Skupnosti, izračunanih na podlagi prodaje prvemu neodvisnemu odjemalcu. Povprečna prodajna cena pritožnih proizvajalcev Skupnosti je bila ponderirana v sorazmerju s prodajnim obsegom za vse vrste SWR. Ta cena je bila nato primerjana z ustrezno ceno za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika na podlagi njihovih preprodajnih cen v Skupnosti in ponderirana glede na obseg prodaje. (55) Zaradi doseganja stopnje trgovine, primerljive s prodajo proizvajalcev Skupnosti-pritožnikov, so bile uvozne cene iz zaradi upoštevanja manipulativnih stroškov in plačljivih uvoznih carinskih dajatev. Prilagoditve so temeljile na informacijah, prejetih s strani uvoznikov. zadevnih držav prilagojene (56) Rezultat te primerjave je pokazal naslednje ponderirano povprečno nelojalno nižanje cen, izraženo v odstotkih cen proizvajalcev Skupnosti: — LR Kitajska: 60,1 %, — Madžarska: 47,3 %, — Indija: od 40,1 do 41,2 %, — Mehika: 31,9 %, — Poljska: od 38,7. do 43,7 %, — Južna Afrika: 21,6 %, — Ukrajina: 54,0 %. (57) Treba je poudariti, da so bile od leta 1994 do obdobja pre- iskave cene uvozov iz zadevnih držav nenehno in znatno nižje od cen industrije Skupnosti. je med letom 1994 in obdobjem preiskave povečal s 144 484 ton na 145 192 ton, kar predstavlja skupno povečanje v višini manj kot 1 %. (59) Zmogljivost industrije Skupnosti se je povečala za 11 %. Kar zadeva povečanje zmogljivosti je treba opozoriti, da imajo stroji za izdelavo vrvi dolgo in učinkovito amortizacijsko dobo (v nekaterih primerih več kot 20 let), zaradi česar je bilo ugotovljeno, da je nadomestitev starih strojev zaradi večje učinkovitosti sodobnih naprav neizo- gibno privedla do povečanja zmogljivosti. Znatna vlaganja v letu 1995 se lahko zlasti pripiše enemu od proizvajalcev Skupnosti, ki je nadomestil zastarele stroje. V istem obdobju so se stopnje izkoriščenosti zmogljivosti znižale od 64 % v letu 1994 na 58 % v obdobju preiskave. (b) Zaloge (60) Zaloge industrije Skupnosti so se med letom 1994 in obdobjem preiskave znatno povečale in sicer s 30 607 ton na 39 780 ton, kar predstavlja povečanje v višini 30 %. Zaloge so se zlasti povečale med letoma 1994 in 1995 (24 %). (c) Obseg prodaje in tržni delež (61) Prodaja industrije Skupnosti se je med letom 1994 in obdobjem preiskave zmanjšala s 106 042 ton na 96 776 ton, kar predstavlja zmanjšanje za 9 266 ton (9 %. ). (62) Primerjava razvoja obsega prodaje z razvojem obsega porabe kaže, da se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal. Tržni delež industrije Skupnosti se je s 75 % v letu 1994 zmanjšal na 66 % v obdobju preiskave, kar je predstavljalo izgubo 9 odstotnih točk v obravnavanem obdobju. (d) Cene (63) Ponderirana povprečna prodajna cena SWR, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti, se je med letom 1994 in obdobjem preiskave (z 1,34 ekujev na 1,46 ekujev za kilogram) rahlo povišala. Treba je opozoriti na to, da so bile cene zadevnih uvozov ves čas občutno pod ravnijo cen industrije Skupnosti. 5. Stanje industrijske Skupnosti (e) Donosnost (a) Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost (58) Obseg proizvodnje zadevnega izdelka v industriji Skupno- sti je v obravnavanem obdobju vseskozi ostal stabilen in se (64) Treba je opozoriti, da informacije o donosnosti SWR niso bile na voljo za vse družbe, vključene v vzorec (stroškovno računovodstvo nekaterih družb ni mogel ločeno prepo- znati SWR). Zaradi tega je Komisija v skladu s členom 3(8) najbližjega osnovne donosnost uporabila uredbe 12 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 razpoložljivega sektorja zaradi predstavitve stanja v indu- striji Skupnosti. Donosnost na skupni ravni družb se je za SWR obravnavala kot reprezentativna, ker so SWR pred- stavljale znaten delež celotnega prihodka od prodaje vseh zadevnih družb. Poleg tega pa se je finančno stanje v obravnavanem obdobju poslabšalo; leta 1994 je bil še dosežen dobiček v višini 1,3 %, leta 1997 pa je prišlo do izgub (– 0,6 %). Povprečna donosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti- pritožnikov se je gibala od + 1,3 % v letu 1994 do – 0,6 % v letu 1997. Preiskava je pokazala, da je prodaja industrije Skupnosti in posledično njen tržni delež navzlic zmernemu porastu povprečnih prodajnih cen in obsega proizvodnje upadla (za 9 % oziroma 9 odstotnih točk). (f) Naložbe (65) Naložbe so se v celoti povečala za 24 % in sicer od 7 094 000 ekujev v letu 1994 na 8 826 000 ekujev v obdobju preiskave. Naložbe so bila na splošno namenjena posodabljanju strojne opreme. Kot rezultat zgoraj navedenih informacij je Komisija začasno prišla do zaključka, da je bilo v smislu člena 3(2) osnovne uredbe industriji panogi Skupnosti povzročena znatna škoda. F. VZROČNA ZVEZA ŠKODE (69) Komisija je preverila, ali so znatno škodo industrije Skup- nosti povzročili dampinški uvozi iz LRK, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, preverila pa je tudi druge dejavnike zaradi ugotovitve, da škoda, povzro- čena s strani drugih dejavnikov v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe, ni za pripisati dampinškim uvozom. (e) Učinki dampinških uvozov (g) Zaposlovanje (66) Število zaposlenih v industriji Skupnosti se je v obravna- vanem obdobju leta 1994 zmanjšalo z 2 710 na 2 559 zaposlenih oseb v obdobju preiskave, kar je predstavljalo zmanjšanje za 6 %. (70) Znatno nelojalno zniževanje cen kot tudi povečan uvozni obseg in tržni delež dampinških uvozov v obravnavanem obdobju po eni in poslabšanje stanja industrije Skupnosti po drugi strani so časovno nedvomno sovpadali. To se je zlasti pokazalo v obliki zmanjšanja tržnega deleža indu- strije Skupnosti in upada donosnosti v obdobju preiskave. (h) Produktivnost (67) Produktivnost (proizvodni obseg na zaposlenega) indu- strije Skupnosti se je obravnavanem obdobju povečala (med letom 1994 in obdobjem preiskave je bilo ugotov- ljeno povečanje za 6 %). 6. Zaključek glede škode (68) Komisija je prišla do zaključka, da je bila industrija Skup- nosti v obravnavanem obdobju izpostavljena znatnemu cenovnemu pritisku zaradi uvozov iz zadevnih držav, ki so prihajali na trg Skupnosti v vedno večjih količinah in za katere je bilo ugotovljeno, da so v obdobju preiskave znatno zniževali cene industrije Skupnosti. Industrija Skupnosti je v času, ko je prišlo do rahlega povečanja porabe (za 5 %), izgubila znaten tržni delež. Treba je tudi opozoriti, da je prodaja navzlic stabilni proizvodnji ves čas obravnavanega obdobja upadala ter da je obseg zalog stalno in znatno naraščal. Glede tržnih deležev je treba zlasti opozoriti na to, da so se uvozi iz zadevnih držav od leta 1994 do obdobja pre- iskave povečali močneje kot stopnja porabe (skupno pove- čanje za 93 %). To predstavlja skupno povečanje njihovega tržnega deleža za 11 odstotnih točk, med tem ko so se tržni deleži proizvajalcev Skupnosti zmanjšali za 9 odstot- nih točk. Še zlasti je znatno povečanje uvozov med letoma 1994 in 1995 (povečanje za 73 %) sovpadalo z izgubo trž- nega deleža (10 odstotnih točk) industrije Skupnosti v tem obdobju. Zaradi tega je Komisija zaključila, da je izguba tržnega deleža industrije Skupnosti časovno sovpadala s poveča- njem tržnega deleža s strani zadevnih držav. (71) Poleg tega pa se je finančno stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju znatno poslabšalo; na trgu z nenehnim povečevanjem povpraševanja v obravnavanem obdobju je najprej dosegala dobičke, nato pa doživljala izgube. Finančno stanje industrije Skupnosti se je zlasti poslabšalo med letoma 1994 in 1995 (s + 1,3 % na – 0,3 %) in to v času, ko je utrpela znatno izgubo tržnega deleža (10 odstotnih točk). 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 13 (72) Glede prodajnih cen je treba na koncu opozoriti, da je industrija Skupnosti med letoma 1994 in 1995 povišala svoje cene. To povišanje je sovpadalo s povišanjem stro- škov za surovine. Vendar pa zaradi pritiska masovnega povečanja cenenih uvozov v letu 1995 (+ 73 %), ki so bili cenovno znatno nižji od cen industrijske panoge Skupno- sti, slednja ni mogla pokriti svojih stroškov navzlic povi- šanju cen. V prizadevanju za ponovno okrepitev svojega tržnega položaja, je industrija Skupnosti leta 1996 znižala cene in do neke mere pridobila nazaj izgubljen tržni delež. Vendar pa se je donosnost še naprej slabšala. V letu 1997 je indu- striji Skupnosti z izboljšanjem produktivnosti uspelo obdr- žati svoj položaj na trgu, vendar pa je še naprej poslovala z izgubo (– 0,6 %). Koreja (76) Predmet te preiskave so bili uvozi iz Koreje, pri čemer so bile ugotovljene de minimis dampinške stopnje. Komisija je preverila obseg uvozov v obravnavanem obdobju, pri čemer ni ugotovila nobenih sprememb. Ugotovljeno je bilo, da so bile cene uvozov iz Koreje primerljive s cenami industrije Skupnosti, zaradi česar škodo industrije Skupno- sti ni bilo mogoče pripisati uvozom s poreklom iz Koreje. Češka (77) Glede uvozov iz Češke je treba pripomniti, da se je njihov obseg v obravnavanem obdobju zmanjšal, pri čemer je bila cena na enoto v obdobju preiskave nižja od cene industrije Skupnosti. (b) Vpliv drugih dejavnikov Romunija (73) Komisija je preverila, ali so bili za oškodovanje industrije Skupnosti poleg dampinških uvozov morebiti krivi tudi drugi dejavniki. Komisija je zlasti preverila razvoj porabe, razvoj in učinek uvozov iz drugih tretjih držav, posledico povišanja stroškov za surovine in če so oškodovanje more- biti povzročili uvozi s strani industrije Skupnosti. (78) Čeprav so se uvozi iz Romunije znatno povečali, je bil njihov obseg na začetku obravnavanega obdobja zelo majhen (le 217 ton leta 1994) in tudi ob koncu tega obdobja je še naprej ostal na zelo nizki ravni (0,9 % v obdobju preiskave). (i) Poraba (74) Komisija je proučila, če je na stanje industrije Skupnosti vplival razvoj porabe. Treba je opozoriti na to, da se je navzlic zmanjšanju porabe med letoma 1995 in 1996 (8 %), celotna poraba v obravnavanem obdobju povečala za 5 %. Zaradi tega oškodovanja ne bi bilo mogoče pripi- sati razvoju porabe. (ii) Uvozi iz drugih tretjih držav (75) Glede uvozov iz drugih tretjih držav, ki jih ta postopek ne zadeva, je Komisija ugotovila, da so se uvozi navzlic temu, da so predstavljali pomemben delež na trgu Skupnosti (9 % v obdobju preiskave), v obravnavanem obdobju zmanjšali z 10 % leta 1994 na 9 % v obdobju preiskave. V tem kontekstu je Komisija na podlagi statistik Eurostata zlasti preverila trende obsega in cen uvozov iz Koreje ter trende glede uvozov iz Češke republike, Romunije, Rusije in Turčije. Rusija (79) Tržni delež uvozov iz Rusije je v obravnavanem obdobju navzlic nihanjem v obdobju preiskave znašal le 0,3 %. Turčija (80) Glede uvozov iz Turčije je bilo na podlagi preiskave ugo- tovljeno, da so se uvozi iz Turčije v obravnavanem obdobju sicer povečali in posledično povišali svoj tržni delež (1,7 % v obdobju preiskave), vendar pa so bile cene na enoto znatno višje od cen preiskovanih držav, pri katerih so bile ugotovljene stopnje dampinga in škode. Sklep (81) Komisija je prišla do zaključka, da so morebiti uvozi iz zgoraj omenjenih tretjih držav, zlasti iz Češke republike in Turčije, ki niso vključene v ta postopek, prispevali k nastanku škode. Vendar pa samo to ni bilo dovolj za prekinitev ugotovljene vzročne zveze med dampinškimi uvozi in znatno škodo povzročeno industriji Skupnosti, zlasti ob upoštevanju tržnega deleža omenjenih tretjih držav in razvoja tega tržnega deleža v obravnavanem obdobju (od 5,9 % v letu 1994 do 6,7 % v obdobju preis- kave). 14 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 Ostale tretje države (c) Sklep o vzročni zvezi (82) Komisija je ugotovila, da se je skupni tržni delež ostalih tre- tjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal (s 4 % v letu 1994 na 2,7 % v obdobju preiskave) in da so bile cene teh uvozov izrazito višje od cen dampinških uvozov. (85) Čeprav ni mogoče izključiti, da so nekateri uvozi iz drugih tretjih držav morebiti prispevali k oškodovanju industrije Skupnosti, je preiskava pokazala, da ti dejavniki sami po sebi niso bili zadostni za prekinitev vzročne zveze med uvozi, ki so bili predmet preiskave, in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. (iii) Surovine V luči zgoraj navedenega je prišla Komisija do zaključka, da so uvozi iz zadevnih sedmih držav v seštevku povzro- čili znatno škodo industriji Skupnosti. (83) Komisija je nadalje preverila, ali je bil vzrok za nastanek škode industriji Skupnosti morebiti tudi povečanje stro- škov surovin v obravnavanem obdobju. G. INTERES SKUPNOSTI 1. Predhodne pripombe Glede tega je bila Komisija mnenja, da bi morala biti industrija Skupnosti glede na omejeno nadomestljivost SWR z drugimi proizvodi v stanju prenesti povečanje stro- škov surovin. Glede tega je Komisija ugotovila, da poviša- nja cen industrije Skupnosti v obdobju 1994/1995, ko je bila soočena s povečanjem cenenih uvozov, niso bila zadostna za pokrivanje podražitve surovin. (86) Komisija je na podlagi predloženih informacij predhodno preverila, ali obstajajo navzlic ugotovitvam o dampingu in škodi nujni razlogi, ki bi privedli do zaključka, da v tem primeru uvedba ukrepov ni v interesu Skupnosti. V ta namen je Komisija upoštevala vpliv uvedbe ukrepov ali neuvedbe ukrepov za vse stranke, udeležene v tem postopku. (iv) Š k o d a p o v z r o č e n a industrije Skupnosti z l a s t n i m i u v o z i 2. Zbiranje podatkov o interesu Skupnosti (84) Številni izvozniki so zatrjevali, da je industrija Skupnosti z lastnimi uvozi zadevnega proizvoda iz preiskovanih držav sama povzročila nastanek škode v obdobju preiskave. Kot je bilo že obrazloženo v oddelku o opredelitvi proiz- vodnje Skupnosti, je Komisija glede tega ugotovila, da so ti uvozi na splošno ustrezali standardnim poslovnim navadam proizvajalcev, ki so morali dopolniti svojo paleto proizvodov z manjšim deležem uvozov. Ti uvozi so bili potrebni zaradi celovite ponudbe proizvodov in konku- renčnosti na trgu Skupnosti. Glede povezave med pritožnim proizvajalcem Skupnosti ter uvoznikom in nekaterimi distributerji, glede katere je bila opravljena posebna preiskava, je bil sprejet sklep, da se ta družba ni obnašala nič drugače kot drugi proizvajalci Skupnosti. Zaradi tega se učinka uvozov s strani teh družb ne more pripisati proizvajalcu Skupnosti. Zaradi tega je Komisija prišla do zaključka, da industrija Skupnosti z lastnimi uvozi SWR ni povzročila škode. (87) Da bi lahko ocenila vpliv uvedbe ukrepov, je Komisija zahtevala informacije od vseh znanih zainteresiranih strank, vključno od strank iz nabavnih industrijskih panog, pritožnih proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov/trgovcev na debelo in uporabnikov. Treba je opozoriti, da od uporab- niških industrijskih panog ni prispel noben odgovor. Na podlagi informacij, prejetih s strani sodelujočih strank, je Komisija sprejela sledeč sklep. 3. Vpliv na nabavne industrijske panoge (88) Najpomembnejša surovina, ki se uporablja za proizvodnjo SWR, je industrijska jeklena žica, zlasti galvanizirana ali drugače prevlečena žica iz jekla z visoko vsebnostjo ogljika. Treba je opozoriti, da se pri proizvodnji SWR uporabljajo tudi druge pomembne surovine, vključno s sintetičnimi (zlasti vlakni, mazivi bobni/koluti). Jekleno žico, ki jo uporablja industrija Skup- nosti, v glavnem proizvajajo velike evropske jeklarne. Pri tej vrsti proizvodnje se lahko uporablja jeklena žica različ- nih kakovosti in premerov, vendar pa proizvajalci jeklenih vrvi v Skupnosti izdelujejo celotno paleto, ki je potrebna za proizvodnjo SWR. embalirnimi materiali in 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 15 (89) Pri preiskavi Skupnosti sta sodelovali dve družbi, ki proizvajata surovine. Leta 1997 sta ti družbi zaposlovali približno 1 417 delavcev. Celotni prihodek od prodaje v letu 1997 je znašal 312 milijonov ekujev, od česar se je 54 milijonov ekujev nanašalo na zadevne surovine (približno 17 % celotnega prometa). Donosnost teh družb je leta 1997 znašala približno 5 %. enakih dimenzij in da je zaradi tega proizvodnja projekt- nih SWR močno odvisna od proizvodnje standardnih SWR (na primer zaradi porazdelitve skupnih stroškov). (b) Sposobnost preživetja industrije Skupnosti 4. Vpliv na industrijo Skupnosti (a) Vrsta in struktura industrije Skupnosti (90) Industrija Skupnosti sestoji iz malih in srednje velikih pod- jetij s sedežem v devetih državah članicah (Avstrija, Dan- ska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo). Treba je opozoriti, da je proizvodnja SWR kapitalsko intenzivna in da so potrebna znatna vlaganja v raziskavo in razvoja zaradi nadaljnje izboljšave proizvodne palete, zlasti posebnih SWR za določene pro- jekte (glej spodaj). Industrija Skupnosti in/ali njene pove- zane družbe SWR pogosto nadalje predelujejo (npr. rezanje, spajanje in montaža priključkov ali predelava v drugo vrsto izdelkov kot so jermeni in podobno). Nedvo- mno bi vsak negativen vpliv na proizvodnjo SWR znatno škodoval tudi tem dejavnostim. (91) V proizvodnji Skupnosti je bilo skupno zaposlenih pri- bližno 2 600 delavcev (obdobje preiskave). (92) Poleg standardnih SWR proizvaja industrija Skupnosti tudi široko paleto posebnih SWR na projektni osnovi, kot na primer SWR za uporabo pri izgradnji visečih mostov ali visečih streh. Ta projektna proizvodnja se običajno nanaša na natančno določeno količino in natančno določen rok (t. j. za trajanje projekta potrebna količina). Treba je opozoriti, da je z leti postalo projektno delo pomemben vir prihodkov industrije Skupnosti. Ker je pri projektnih naro- čilih običajno potrebno tesno tehnično sodelovanje s stran- kami (v ta namen so pogosto potrebne sodobne tehnolo- gije in sodobna strojna oprema) in dodatne storitve (ne le vgradnja SWR, marveč tudi dolgoročnejša popravila in vzdrževanje), je treba opozoriti, da je industrija Skupnosti glavni dobavitelj projektnih SWR na trgu Skupnosti. (93) Ugotovljeno je bilo, da je projektne SWR mogoče proizva- jati z istimi stroji in isto delovno silo kot standardne SWR (94) Treba je opozoriti, da se je stanje industrijske panoge SWR v Skupnosti v preteklem desetletju poslabšalo, zlasti kot posledica zapiranja uporabniških industrijskih panog kot so rudarstvo ter zmanjšanja ribolovnih flot po uvedbi kvot. Zaradi tega je bilo v tej industrijski panogi potrebno izvesti obsežno prestrukturiranje in konsolidiranje. V času obdobja pričujoče preiskave se je industrijska panoga kon- solidirala in se, kot je to omenjeno v uvodni izjavi 43, soočila s povečanim povpraševanjem. (95) Vendar pa je industrija Skupnosti v obdobju preiskave prešla iz območja ustvarjanja dobička v območje ustvarja- nja izgub, pri čemer je največje izgube dobička utrpela leta 1995, torej v času, ko so na trg Skupnosti masivno prodirali uvozi iz zadevnih držav. Poleg tega pa industrija Skupnosti zaradi nizkih cen teh dampinških uvozov svo- jih cen ni mogla povišati skladno s povečanjem stroškov, zaradi česar je bila oškodovana tako zaradi obsega uvozov kot tudi zaradi njihove nizke vrednosti. (96) Komisija je zastopala stališče, da bi bila industrija Skupno- sti glede na predhodno prestrukturiranje in izboljšanje pro- duktivnosti strukturno sposobna preživetja, če bi bilo mogoče na trgu Skupnosti ponovno vzpostaviti poštene konkurenčne pogoje. (c) Učinki uvedbe ukrepov ali neuvedbe ukrepov (97) Po uvedbi ukrepov je treba pričakovati povišanje cen SWR na trgu Skupnosti. Povišanje cen bi omogočilo industriji Skupnosti obnovitev donosnosti in do neke mere poveča- nje prodajnega obsega. trend v industriji Skupnosti nadaljeval (98) V primeru neuvedbe ukrepov je zelo verjetno, da se bo negativni in dolgoročno privedel do zapiranja družb. Ugotovljeno je bilo, da posluje v industriji Skupnosti cela vrsta proizvod- nih obratov na robu izgube. Te obrate bi zelo verjetno kratkoročno zaprli, kar bi takoj privedlo do izgube delov- nih mest. Industrija Skupnosti bi po vsej verjetnosti še naprej izgubljala tržni delež, njen finančni položaj pa bi se lahko še bolj poslabšal. Kot je bilo že obrazloženo, bi nada- ljevanje dosedanjega negativnega razvoja prizadelo ne le proizvodnjo standardnih SWR, marveč tudi proizvodnjo jih zadevne države ne izvažajo v projektnih SWR, ki pomembnih količinah. 16 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 (99) Končno je treba računati s tem, da se bo industrija Skup- nosti s sprejetjem ukrepov opomogla od povzročenega oškodovanja. Zaradi tega se zastopa mnenje, da je uvedba ukrepov v interesu industrije Skupnosti. 5. Vpliv na uvoznike/grosiste (100) V postopku so sodelovali štirje uvozniki/trgovci na debelo iz Skupnosti, ki niso bili povezani z izvozniki. Zagovarjali so mnenje, da bi imela uvedba ukrepov v okviru tega postopka škodljive posledice za uvoznike/trgovce na debelo zadevnega izdelka v Skupnosti. (101) Preiskava je pokazala, da je pri dveh nepovezanih uvoznikih trgovanje s SWR predstavljalo znaten delež njune dejavnosti, v smislu prihodka od prodaje (med 40 do 80 %) in prispevka k dobičku (skupni dobiček se je gibal od 3 do 18 %). Vendar pa je treba opozoriti, da vsi uvozniki/trgovci na debelo (razen enega) delujejo tudi kot trgovci za druge izdelke, vključno z vlaknenimi vrvmi, žico, kabli, verigami, železnino in pribori. Pomembno področje dejavnosti je predelava SWR (npr. rezanje, spaja- nje in montaža priključkov ali predelava v drugo vrsto izdelkov kot so jermeni in podobno). Prav tako je bilo ugo- tovljeno, da so uvozniki/trgovci na debelo delovali tudi kot trgovci za SWR, izdelanih v Skupnosti. (102) Čeprav bo uvedba ukrepov verjetno vplivala na uvoznike/trgovce na debelo, je prišla Komisija na podlagi dejavnosti teh strank na področju nadaljnje predelave SWR, na podlagi obsega trgovanja z drugimi proizvodi in dejstva, da trgujejo tudi z izdelki, proizvedenimi v Skup- nosti, do zaključka, da uvedba ukrepov v okviru tega postopka ne bi imela kakšnih znatnih posledic. 6. Vpliv na uporabnike (103) Ker se SWR uporabljajo v številnih aplikacijah, se ta postopek nanaša na celo vrsto uporabniških industrijskih panog. Komisija je ugotovila, da se SWR uporabljajo zlasti v naslednjih uporabniških industrijskih panogah (seznam ni izčrpen): splošne aplikacije, ribištvo, pomorstvo/ladijski promet, naftna industrija in pridobivanje zemeljskega plina, rudarstvo (jamski in površinski kop), gozdarstvo, zračni promet (vključno s sedežnicami in kabinskimi žičnicami), gradbeništvo (viseči mostovi, stolpi, napenjalne strešne konstrukcije), gradbeništvo vrvi za jambore, (žerjavi), dvigala. (104) Analiza Skupnosti odraža celo vrsto zadevnih uporabni- ških industrijskih panog in široko paleto aplikacij v okviru posameznih sektorjev. Na podlagi razpoložljivih informa- cij je Komisija ugotovila, da se je razpon skupnih stroškov uporabniške industrije glede na velikost zadevnih družb gibal od 50 000 ekujev do 18 milijonov ekujev. Poleg tega pa se je delež stroškov glede zadevnega izdelka gibal le med 0,01 do 3 %, kar kaže, da SWR za te družbe ne pred- stavljajo večje težave. (105) Pri preverjanju morebitnega vpliva uvedbe ukrepov na uporabnike je Komisija prišla do zaključka, da porast stro- škov za SWR glede na zanemarljiv pomen teh stroškov ne bi smel imeti kakšnih posebnih posledic za uporabniško industrijo. Poleg tega je treba opozoriti, da bodo imele uporabniške industrije tudi v prihodnje na razpolago celo vrsto alternativnih virov SWR, na katere se protidampinški ukrepi ne nanašajo. 7. Zaključek glede interesa Skupnosti (106) Glede na povečanje uvozov iz zadevnih držav v obravna- vanem obdobju in nenehnega znatnega zbijanja cen indu- strije Skupnosti s strani izvoznikov, je verjetno, da se bo ob neuvedbi ukrepov ta trend nadaljeval in še povečal škodo, povzročeno proizvajalcem Skupnosti-pritožniki. (107) Učinki uvedbe ukrepov bi lahko pomagali industriji Skup- nosti pri izboljšanju donosnosti s posledičnimi pozitivnimi vplivi na konkurenčne pogoje na trgu Skupnosti ter na zmanjšanje nevarnosti zapiranja obratov in posledične izgube delovnih mest. Komisija je zlasti upoštevala dejstvo, da bi lahko bila industrija Skupnosti prisiljena zapreti šte- vilne proizvodne obrate, če se ne naredi konca nepoštenim trgovinskim običajem proizvajalcev izvoznikov, srednje- ročne prednosti uporabniške industrije zaradi cenejših dobav pa bi lahko nato odpadle. (108) Kar zadeva uporabniške industrijske panoge, bi morebitno povišanje cen le neznaten učinek. imelo (109) V teh okoliščinah je prišla Komisija do zaključka, da ni nobenih nujnih razlogov, za neuvedbo ukrepov. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 17 H. ZAČASNI UKREPI 3. Zaveze 1. Raven odprave škode (110) Po ugotovitvi, da so obravnavani dampinški uvozi povzro- čili znatno škodo industriji Skupnosti in da ni nujnih raz- logov proti sprejetju ukrepov, bi morali biti predvideni ukrepi sprejeti na ravni, ki zadostuje za odpravo s temi uvozi povzročene škode, vendar ne prekoračuje ugotovlje- nih stopenj dampinga. Za odpravo škode industrije Skupnosti bi bilo treba cene uvozov zadevnega izdelka s poreklom iz obravnavanih držav povišati na raven, ki ne povzroča škode. Za izračun potrebnega povišanja cen, t. j. stopnje škode, bi bilo treba po mnenju Komisije cene dampinških uvozov primerjati s prodajnimi cenami industrije Skupnosti s pri- bitkom dobička, ki bi ga industrija Skupnosti dosegla brez škodljivega dampinga s strani preiskovanih držav. Na tej podlagi so bile ponderirane povprečne izvozne cene (v obdobju preiskave) proizvodnih modelov, izbranih za ugotavljanje nelojalnega nižanja cen na ravni cif franko meja Skupnosti in po prilagoditvi zaradi upoštevanja pla- čanih carinskih dajatev in manipulativnih stroškov, primerjane z dejanskimi ponderiranimi povprečnimi pro- dajnimi cenami pritožnih proizvajalcev Skupnosti, zajetih v vzorcu, in povišane za profitno maržo 5 % zaradi pokri- tja izpada dobička. Zaradi začasnega ugotavljanja stanja se je ta profitna marža obravnavala kot najmanjša profitna marža, potrebna za sposobnost preživetja tega sektorja. 2. Začasne dajatve (112) Madžarski in poljski proizvajalci izvozniki so ponudili cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Komisija je mnenja, da so ponujene zaveze zadevnih pro- izvajalcev izvoznikov sprejemljive. Sprejetje cenovnih zavez bi moralo biti pogojeno s tem, da se carinskim službam držav članic predloži veljaven račun na podlagi zaveze, v katerem so jasno navedeni podatki o proizvajalcu in informacije, navedene v prilogi. Če se takšen račun ne predloži, je treba plačati ustrezno stopnjo protidampinške dajatve. (113) Treba je opozoriti na to, da se lahko v primeru kršitve ali preklica zaveze v skladu s členoma 8(9) in 10 osnovne uredbe uvede protidampinška dajatev. (114) Treba je opozoriti tudi na to, da se v skladu s členom 8(6) osnovne uredbe zaključi preiskava o dampingu, škodi in interesu Skupnosti, ne glede na sprejetje zavez v času pre- iskave. I. KONČNE DOLOČBE (115) Zaradi pravilnega upravljanja je treba določiti rok, v kate- rem lahko zadevne stranke pisno predložijo svoje stališče in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba opozoriti, da so vse ugotovitve za namene te uredbe začasne in se jih lahko ponovno preveri za namene dokončnih ukrepov, ki jih lahko predlaga Komisija – (111) V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe bi morala biti začasna protidampinška dajatev enaka ugotovljeni stopnji dampinga ali, če je, enak potrebnemu znesku za odpravo škode, katerikoli je nižji. SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Pri vseh družbah iz LRK, Madžarske, Indije, Poljske in Ukrajine so bile stopnje škode v vseh primerih višje od dampinških stopenj. Zaradi tega so bile začasne dajatve za družbe iz zgoraj omenjenih držav določene na podlagi ugotovljenih stopenj dampinga. Pri mehiških in južnoafriških družbah so bile stopnje škode nižje od dampinških stopenj. Zaradi tega so bile začasne dajatve za družbe iz teh dveh držav določene na ravni sto- penj škode. 1. Začasna protidampinška dajatev se uvede pri uvozih jeklenih vrvi in kablov, vključno s spiralno zavitimi vrvmi z zaporami, razen vrvi in kablov iz nerjavečega jekla, z največjo dimenzijo pre- čnega prereza več kot 3 mm s pritrjenim ali nepritrjenim okov- jem, opredeljenih v okviru naslednjih oznak KN: ex 7312 10 82 (TARIC oznaka 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC oznaka 7312 10 84*10), oznaka 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARIC oznaka 7312 10 88*10) and ex 7312 10 99 (TARIC oznaka 7312 10 99*10 s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine. ex 7312 10 86 (TARIC 18 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 2. Stopnja začasne dajatve, ki se uporablja za neto cene franko meja Skupnosti za uvoze zadevnega izdelka, proizvedenega s strani spodaj navedenih družb, pred carinjenjem, je naslednja: Država Družba Stopnja dajatve (%) Dodatna oznaka TARIC LR Kitajska: Vse družbe Madžarska Vse družbe Indija: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd; vse druge družbe Mehika: Vse družbe Poljska: Drumet; vse ostale družbe Južna Afrika: Vse družbe Ukrajina: Vse družbe 74,8 33,9 39,8 40,2 56,4 35,0 56,1 33,9 54,8 — 8900 8613 8900 — 8614 8900 — — 3. Ne glede na odstavek 1, se začasna dajatev ne uporablja pri uvozih zadevnega izdelka, proizvedenega ter neposredno izvoženega in fakturiranega družbi uvoznici v Skupnosti, kolikor družbe iz seznama, navedenega v členu 2(3), upoštevajo pogoje člena 2(2). 4. Razen če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe glede carinskih dajatev. 5. Dajanje v prost promet izdelka iz odstavka 1 v Skupnosti je odvisno od zagotavljanja jamstva, enakega vsoti začasne dajatve. Člen 2 1. Zaveze, ki jih ponujajo družbe iz odstavka 3 v zvezi s protidampinškim postopkom glede jeklenih vrvi in kablov, vključno s spiralno zavitimi vrvmi z zaporami, razen vrvi in kablov iz nerjavečega jekla, z največjo dimenzijo prečnega prereza več kot 3 mm s pritrjenim ali nepritrjenim okovjem, klasificiranih v okviru naslednjih oznak KN – ex 7312 10 82 (TARIC oznaka 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC oznaka 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARIC oznaka 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARIC oznaka 7312 10 88*10) un ex 7312 10 99 (TARIC oznaka 7312 10 99*10) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, so s tem sprejete. 2. Ob predložitvi zahteve za dajanje v prosti promet v skladu z zavezo, je oprostitev dajatve pogojena s predložitvijo veljavnega računa na podlagi zaveze carinskim službam države članice, ki ga izda ena od družb, navedenih v odstavku 3. Bistvene sestavine računa na podlagi zaveze so navedene v prilogi. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 19 3. Uvozi, ki jim je priložen račun na podlagi zaveze, se prijavijo z naslednjimi dodatnimi oznakami TARIC: Država Družba Dodatna oznaka TARIC Madžarska Poljska Drotaru es Drotkotel Ipari es Kereskedelmi Rt Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akcyjna, Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, Fabryka odpowiedzialnoscia, Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ spólka z organiczona odpowiedzialnoscia. Člen 3      8616 8617 8619 1. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 384/96 in brez poseganja v člen 20(2) in (3) omenjene Uredbe, lahko zainteresirane stranke pisno predstavijo svoje stališče in zaprosijo za ustno zaslišanje s strani Komisije v roku enega meseca od začetka veljavnosti te Uredbe. 2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko stranke, ki so se prijavile v roku določenem v obvestilu o začetku zadevnega postopka, predstavijo svoje stališče o uporabi te Uredbe v roku enega meseca od začetka njene veljavnosti. Uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 1 Uredbe se uporablja za obdobje šestih mesecev. Člen 4 Uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 18. februarja 1999 Za Komisijo Leon BRITTAN Podpredsednik 20 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 PRILOGA Podatki, ki jih je treba navesti v računu na podlagi zaveze iz člena 2(2) 1. Številčna oznaka izdelka (v skladu z zavezo, ki jo ponuja zadevni proizvajalec izvoznik), vključno z vrsto, številom pramenov, številom vrvi po pramenu in oznako KN. 2. Natančen opis blaga, vključno z: — „oznaka izdelka, ki jo uporablja družba“ (CPC), — oznako KN, — dodatno oznako TARIC, pod katero se lahko blago na računu ocarini na mejah Skupnosti (v skladu z opredelitvijo v Uredbi), — količino (navedeno v kilogramih), — najnižjo ceno, ki se uporablja. 3. Prodajni pogoji, vključno s: — ceno za kilogram, — veljavnimi prodajnimi pogoji, — veljavnimi pogoji dobave, — vsoto popustov in rabatov. 4. Ime uvoznika, kateremu družba neposredno izda račun. 5. Ime zastopnika družbe, ki je izdal račun na podlagi zaveze in naslednjo podpisano izjavo: „Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja za neposredni izvoz v Evropsko skupnost blaga, ki ga zajema ta faktura, izvedena v okviru in pod pogoji zavez, ki jo ponuja………………… [družba] in sprejeta s strani Evropske Komisije na podlagi Uredbe (ES) št. 362/1999. Izjavljam, da so podatki, navedeni v tem računu, popolni in pravilni. “


title: Komission asetus (EY) N:o 369/1999, annettu 18 päivänä helmikuuta 1999, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2850/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

formats: pdf print

text: 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 45/35 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 369/1999, annettu 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, maissin tuontitullin enimm(cid:132)isalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2850/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksella (EY) N:o 2850/98 (3) on avattu tarjo- uskilpailu, joka koskee enimm(cid:132)isalennusta maissin tuon- titullista Portugaliin, komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 5 artiklan mukai- sesti (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1963/95 (5), komissio voi asetuksen (ETY) N:o 1766/ 92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) tuontitullin enimm(cid:132)isalennuksen vahvistamisesta; vahvistamisessa erityisesti otettava asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132), perusteet; huomioon on jonka suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, tarjous tuontitullin on enimm(cid:132)isalennuksen edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, ett(cid:132) tuontitullin enimm(cid:132)isalennukseksi olisi vahvistettava 1 ja artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheen- johtajansa asettamassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2850/98 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 12. –18. helmikuuta 1999 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana j(cid:132)tet- tyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimm(cid:132)is- alennukseksi vahvistetaan 65,69 EUR tonnia kohti 30 000 tonnin kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 358, 31. 12. 1998, s. 44 (4) EYVL L 177, 28. 7. 1995, s. 4 (5) EYVL L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: Proposition de décision du Conseil concernant la position communautaire au sein du Conseil d'association sur la participation de la Slovénie au programme communautaire dans le domaine des petites et moyennes entreprises

eurovoc_concepts:
EU programme
Slovenia
association agreement (EU)
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf print

text: 30. 3. 1999 FR Journal officiel des Communaute´s europe´ennes C 89/53 Proposition de de´cision du Conseil concernant la position communautaire au sein du Conseil d’association sur la participation de la Slove´nie au programme communautaire dans le domaine des petites et moyennes entreprises (1999/C 89/07) COM(1999) 72 final — 99/0054 (CNS) (Pre´sente´e par la Commission le 22 fe´vrier 1999) LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE, vu le traite´ instituant la Communaute´ europe´enne, et notamment son article 130, paragraphe 3, en liaison avec son article 228, paragraphe 3, premier aline´a. vu la proposition de la Commission, vu l’avis du Parlement europe´en, conside´rant que l’accord europe´en e´tablissant une asso- ciation entre les Communaute´s europe´ennes et leurs États membres, d’une part, et la Slove´nie, d’autre part, a e´te´ conclu par une de´cision du Conseil et de la Commission du 21 de´cembre 1998; conside´rant que, selon l’article 106 de l’accord europe´en, la Slove´nie peut participer aux programmes-cadres, aux programmes spe´cifiques, aux projets ou aux autres actions de la Communaute´, notamment dans le domaine des petites et moyennes entreprises, et que le Conseil d’association de´finit les conditions et les modalite´s de la participation de la Slove´nie aux activite´s; conside´rant que la de´cision du Conseil 97/15/CE du 9 de´cembre 1996 relative à un troisie`me programme plu- riannuel pour les petites et moyennes entreprises (PME) dans l’Union europe´enne (1997-2000) (1), et notamment son article 7, paragraphe 1, pre´voit que ledit programme est ouvert à la participation des pays associe´s d’Europe centrale, conforme´ment aux conditions mentionne´es dans les protocoles additionnels (2) des accords d’association relatifs à la participation à des programmes communau- taires; conside´rant qu’une gestion compe´tente et une administra- tion bien pre´pare´e sont ne´cessaires pour que la participa- tion au programme soit couronne´e de succe`s, DÉCIDE: institue´ par La position que doit prendre la Communaute´ au sein du Conseil d’association l’accord europe´en conclu entre les Communaute´s europe´ennes et leurs États membres, d’une part, et la Slove´nie, d’autre part, concer- nant la participation de la Slove´nie au programme com- munautaire dans le domaine des petites et moyennes entreprises correspond au projet de de´cision du Conseil d’association annexe´ à la pre´sente de´cision. Fait. Par le Conseil. Le pre´sident (1) JO L 6 du 10. 1. 1997, p. 25. (2) Dans le cas de la Slove´nie, les conditions de participation aux programmes communautaires sont fixe´es à l’article 106 et dans l’annexe XI de l’accord d’association. C 89/54 FR Journal officiel des Communaute´s europe´ennes 30. 3. 1999 DÉCISION No. /. DU CONSEIL D’ASSOCIATION CE-SLOVÉNIE Projet de du. portant adoption des conditions et des modalite´s de la participation de la Slove´nie au programme communautaire dans le domaine des petites et moyennes entreprises LE CONSEIL D’ASSOCIATION, vu l’accord europe´en e´tablissant une association entre les Communaute´s europe´ennes et leurs États membres, d’une part, et la Re´publique de Slove´nie d’autre part (1), en en particulier son article 106, conside´rant que, selon l’article 106 de l’accord europe´en, la Slove´nie peut participer aux programmes-cadres, aux programmes spe´cifiques, aux projets ou aux autres actions de la Communaute´, notamment dans le domaine des petites et moyennes entreprises; conside´rant que, selon l’article 106 de l’accord europe´en, le Conseil d’association de´cide des conditions et des modalite´s de la participation de la Slove´nie aux activite´s vise´es à l’article 1er, DÉCIDE: Article premier La Slove´nie participe au troisie`me programme pluriannuel pour les petites et moyennes entreprises (PME) dans l’Union europe´enne (1997-2000) selon les modalite´s et les conditions expose´es dans les annexes I et II, qui font partie inte´grante de la pre´sente de´cision. La pre´sente de´cision s’applique pour la dure´e du programme. Article 2 Article 3 La pre´sente de´cision entre en vigueur le premier jour du mois suivant la date de son adoption. Fait à. Par le Conseil d’association. Le pre´sident (1) JO L 51 du 26. 2. 1999, p. 3. 30. 3. 1999 FR Journal officiel des Communaute´s europe´ennes C 89/55 ANNEXE I Modalite´s et conditions de la participation de la Slove´nie au troisie`me programme pluriannuel pour les petites et moyennes entreprises (PME) dans l’Union europe´enne (1997-200) 1. La Slove´nie participe aux activite´s du troisie`me programme pluriannuel pour les petites et moyennes entreprises (PME) dans l’Union europe´enne (1997-2000) (ci-apre`s de´nomme´ «le programme»), et cela, sauf dispositions contraires de la pre´sente de´cision, dans le respect des objectifs, des crite`res, des proce´dures et des de´lais de´finis par la de´cision du Conseil 97/15/CE du 9 de´cembre 1996 relative à un troisie`me programme pluriannuel pour les petites et moyennes entreprises (PME) dans l’Union europe´enne (1997-2000), et notamment par son article 7, paragraphe 1. 2. Les conditions et les modalite´s de pre´sentation, d’e´valuation et de se´lection des demandes des institutions, des organisations et des particuliers e´ligibles de la Slove´nie sont les meˆmes que pour les institutions, les organisations et les particuliers e´ligibles de la Communaute´. 3. Pour garantir, le cas e´che´ant, la dimension communautaire du programme, les projets et les actions transnationaux propose´s par la Slove´nie doivent inclure un nombre minimal de partenaires des États membres de la Communaute´. Ce nombre minimal est de´termine´ dans le cadre de la mise en œuvre du programme, en tenant compte de la nature des diverses activite´s, du nombre de partenaires dans un projet donne´, et du nombre de pays participant au programme. 4. La Slove´nie verse chaque anne´e une contribution au budget ge´ne´ral de la Communaute´ pour couvrir les coûts de sa participation au programme (voir annexe II). Le comite´ d’association peut adapter cette contribution quand cela est ne´cessaire. 5. Dans le cadre des dispositions existantes, les États membres de la Communaute´ et la Slove´nie mettent tout en œuvre pour faciliter la libre circulation et le se´jour de tout particulier be´ne´ficiant du programme qui voyage entre la Slove´nie et les États membres de la Communaute´ en raison de sa participation aux activite´s couvertes par la pre´sente de´cision. 6. Sans pre´judice des responsabilite´s de la Commission et de la Cour des comptes europe´enne en matie`re d’e´valuation du programme au titre de la de´cision relative à un troisie`me programme pluriannuel pour les petites et moyennes entreprises (PME) dans l’Union europe´enne (article 6), la participation de la Slove´nie au programme fait l’objet d’une e´valuation continue dans le cadre d’un partenariat de la Slove´nie et de la Commission. La Slove´nie pre´sente à la Commission les rapports ne´cessaires et est associe´e aux autres mesures spe´cifiques prises par la Communaute´ à cette fin. 7. Sans pre´judice des proce´dures vise´es à l’article 4 de la de´cision relative à un troisie`me programme pluriannuel pour les petites et moyennes entreprises (PME) dans l’Union europe´enne, la Slove´nie est invite´e aux re´unions de coordination traitant des questions qui concernent la mise en œuvre de la pre´sente de´cision; ces re´unions ont lieu avant les re´unions ordinaires du comite´ du programme. La Commission informe la Slove´nie des re´sultats de ces re´unions ordinaires. 8. La langue utilise´e pour les proce´dures relatives aux demandes, pour les contrats, pour les rapports pre´sente´s et pour les autres aspects administratifs des programmes, est l’une des langues officielles de la Communaute´. C 89/56 FR Journal officiel des Communaute´s europe´ennes 30. 3. 1999 ANNEXE II Contribution financie`re de la Slove´nie au troisie`me programme pluriannuel pour les petites et moyennes entreprises (PME) dans l’Union europe´enne (1997-2000) 1. La contribution financie`re de la Slove´nie couvre: — les aides financie`res accorde´es dans le cadre du programme pour la participation des entite´s slove`nes aux activite´s vise´es à l’annexe I. 1; — les coûts administratifs supple´mentaires de la gestion du programme par la Commission re´sultant de la participation de la Slove´nie. 2. Pour chaque exercice financier, le montant cumule´ des subventions ou des autres aides financie`res reçues du programme par les be´ne´ficiaires slove`nes n’exce`de pas la contribution verse´e par la Slove´nie, apre`s de´duction des coûts administratifs supple´mentaires. Dans le cas où la contribution verse´e par la Slove´nie au budget des Communaute´s europe´ennes, de´duction faite des coûts administratifs supple´mentaires, serait supe´rieure au montant cumule´ des subventions ou des autres aides financie`res reçues par les be´ne´ficiaires slove`nes du programme, la Commission reporterait le solde sur l’exercice financier suivant, auquel cas il serait de´duit de la contribution de l’anne´e suivante. S’il restait un exce´dent de ce type à la fin du programme, le montant correspondant serait rembourse´ à la Slove´nie. 3. La contribution annuelle de la Slove´nie s’e´le`ve à 506 324 euros à partir de 1999. Sur cette somme, un montant de 33 124 euros couvre les coûts administratifs supple´mentaires de la gestion du programme par la Commission re´sultant de la participation de la Slove´nie. 4. Le re`glement financier applicable au budget ge´ne´ral de la Communaute´ s’applique, notamment à la gestion de la contribution de la Slove´nie. Apre`s l’entre´e en vigueur de la pre´sente de´cision et au de´but de chaque anne´e suivant celle-ci, la Commission envoie à la Slove´nie un appel de fonds correspondant à sa contribution aux coûts vise´s par la pre´sente de´cision. Cette contribution est exprime´e en euros et verse´e sur un compte bancaire de la Commission libelle´ en euros. La Slove´nie verse sa contribution aux coûts annuels vise´s par la pre´sente de´cision en fonction de l’appel de fonds et au plus tard trois mois apre`s l’envoi de ce dernier. Tout retard dans le versement de la contribution donne lieu à un paiement par la Slove´nie d’inte´reˆts sur le montant restant dû à la date d’e´che´ance. Le taux d’inte´reˆt correspond au taux applique´ par la BCE, au cours du mois de l’e´che´ance, pour ses ope´rations en euros, majore´ de 1,5 point de pourcentage. 5. La Slove´nie inscrit dans son budget national les coûts administratifs supple´mentaires vise´s au para- graphe 3. 6. La Slove´nie inscrit dans son budget national 236 600 euros de coûts restants de sa participation au programme. 7. Sous re´serve des proce´dures de programmation PHARE habituelles, les 236 600 euros restants sont couverts par la dotation annuelle PHARE de la Slove´nie


title: Komisijas Direktīva 1999/8/EK (1999. gada 18. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību

eurovoc_concepts: cereals marketing seed

text: 03/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 405 31999L0008 L 50/26 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 26. 2. 1999. KOMISIJAS DIREKTĪVA 1999/8/EK (1999. gada 18. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, vērā Padomes 1966. gada ņemot jūnija Direktīvu 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību (1), kurā jaunākie izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/96/EK (2), un jo grozījumi īpaši tās 21. panta a) punktu, 14. tā kā dalībvalstis attiecībā uz tritikāles sēklām, ko paredzēts laist tirgū to teritorijā, drīkst samazināt II pielikumā noteikto mini- mālo dīgtspēju līdz 80 %; tā kā šo iespēju vairs nepiešķirs no 2000. gada 1. februāra, ievērojot iepriekš minēto direktīvu; tā kā saskaņā ar pašreizējām zinātnes un tehnikas atziņām izrādās, ka Kopienā ir grūti ražot tritikāles sēklas ar dīgtspēju, kas ir līdzvērtīga II pielikumā prasītajai; tā kā, ņemot vērā zinātnes un tehnikas atziņu attīstību, būtu jāsamazina tīro sēklu minimālo dīgtspējas normu līdz 80 %; tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar Pastāvīgās lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un reproduktīvā materiāla komitejas atzinumu, 2. pants 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais 2000. gada 1. februārī izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to ofici- ālajai publikācijai. Šādas atsauces pievienošanas kārtību paredz dalībvalstis. tajos Dalībvalstis dara Komisijai zināmas savu tiesību aktu 2. noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. Briselē, 1999. gada 18. februārī 1. pants Direktīvas 66/402/EEK II pielikuma 2. sadaļas A daļu groza šādi: attiecībā uz tritikāli skaitli “85” 2. slejā aizstāj ar “80”. Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER (1) OV 125, 11. 7. 1966. , 2039. /66. (2) OV L 25, 1. 2. 1999. , 27. lpp. lpp


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 371/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Φεβρουαρίου 1999 για καθορισμό της τιμής της παγκόσμιας αγοράς του μη εκκοκκισμένου βαμβακιού και για καθορισμό του ποσού της προκαταβολής της ενίσχυσης

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

text: 19. 2. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 45/37 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 371/1999 TGS EPITQOPGS tgr 18gr Vebqouaq(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151) jai cia jahoqisl(cid:149) tou poso(cid:151) tgr pqojatabok(cid:147)r tgr em(cid:148)swusgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tgm pq(cid:145)ng pqosw(cid:150)qgsgr tgr Ekk(cid:145)dar, jai id(cid:148)yr tir paqa- cq(cid:145)vour 3 jai 10 tou pqytoj(cid:149)kkou aqih. 4 (cid:149)som avoq(cid:145) to balb(cid:145)ji, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 1553/95 tou Sulbouk(cid:148)ou (1), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1554/95 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) jahoqislo(cid:151) tym cemij(cid:150)m jam(cid:149)mym tou jahest(cid:150)tor em(cid:148)swusgr cia to balb(cid:145)ji jai peq(cid:148) jataqc(cid:147)- seyr tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2169/81 (2), (cid:149)pyr tqopo- poi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1419/ 98 (3), jai id(cid:148)yr ta (cid:145)qhqa 3, 4 jai 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95, jahoq(cid:148)fetai peqiodij(cid:145) g til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar aco- q(cid:145)r tou lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151), ep(cid:148) tg b(cid:145)sei tgr til(cid:147)r tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r pou (cid:146)wei diapistyhe(cid:148) cia to ejjojjisl(cid:146)mo balb(cid:145)ji, jai kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm isto- qij(cid:147) sw(cid:146)sg letan(cid:151) tgr til(cid:147)r pou (cid:146)wei diapistyhe(cid:148) cia to ejjojjisl(cid:146)mo balb(cid:145)ji, jai tgr til(cid:147)r pou upokoc(cid:148)fetai cia to lg ejjojjisl(cid:146)mo· (cid:149)ti aut(cid:147) g istoqij(cid:147) sw(cid:146)sg oq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1201/89 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 3gr La(cid:155)ou 1989, peq(cid:148) keptole- qei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor em(cid:148)swusgr cia to bal- b(cid:145)ji (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1664/98 (5)· (cid:149)ti, stgm peq(cid:148)ptysg pou g til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r dem e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma pqosdioqiste(cid:148) l’ aut(cid:149)m tom tq(cid:149)po, g til(cid:147) aut(cid:147) jahoq(cid:148)fetai ep(cid:148) tg b(cid:145)sei tgr tekeuta(cid:148)ar pqosdioqisl(cid:146)mgr til(cid:147)r· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95, g til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151) pqosdioq(cid:148)fetai cia (cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)m to opo(cid:148)o amtapo- jq(cid:148)metai se oqisl(cid:146)ma waqajtgqistij(cid:145), jai kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tir eumo(cid:152)j(cid:149)teqer pqosvoq(cid:146)r jai til(cid:146)r stgm pacj(cid:149)- slia acoq(cid:145) letan(cid:151) aut(cid:150)m pou heyqo(cid:151)mtai yr amtipqosy- peutij(cid:146)r tgr pqaclatij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, cia ma pqaclatopoighe(cid:148) aut(cid:149)r o pqosdioqisl(cid:149)r, jahoq(cid:148)fetai (cid:146)mar l(cid:146)sor (cid:149)qor tym pqosvoq(cid:150)m jai tym til(cid:150)m pou (cid:146)woum dia- pistyhe(cid:148) se (cid:146)ma (cid:147) peqiss(cid:149)teqa euqypa(cid:152)j(cid:145) wqglatist(cid:147)qia cia (cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)m «cif» cia (cid:146)ma kil(cid:145)mi tgr B(cid:149)qeiar Euq(cid:150)pgr jai to opo(cid:148)o pqo(cid:146)qwetai ap(cid:149) di(cid:145)voqer w(cid:150)qer pqol(cid:147)heiar oi opo(cid:148)er heyqo(cid:151)mtai (cid:149)ti e(cid:148)mai oi amtipqosypeutij(cid:149)teqer cia to diehm(cid:146)r elp(cid:149)qio· (cid:149)ti, emto(cid:151)toir, pqobk(cid:146)pomtai pqosaqlo- c(cid:146)r aut(cid:150)m tym jqitgq(cid:148)ym cia tom pqosdioqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r (1) EE L 148 tgr 30. 6. 1995, s. 45. (2) EE L 148 tgr 30. 6. 1995, s. 48. (3) EE L 190 tgr 4. 7. 1998, s. 4. (4) EE L 123 tgr 4. 5. 1989, s. 23. (5) EE L 211 tgr 29. 7. 1998, s. 9. tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151), (cid:146)tsi (cid:150)ste ma kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg diavoq(cid:146)r oi opo(cid:148)er aitioko- co(cid:151)mtai ap(cid:149) tgm poi(cid:149)tgta tou paqadid(cid:149)lemou pqo(cid:152)(cid:149)mtor (cid:147) ap(cid:149) tg v(cid:151)sg tym pqosvoq(cid:150)m jai tym til(cid:150)m· (cid:149)ti oi pqosaq- loc(cid:146)r aut(cid:146)r pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1201/89· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqol(cid:146)mym jqitgq(cid:148)ym odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151) sto ep(cid:148)pedo to opo(cid:148)o peqicq(cid:145)ve- tai stg sum(cid:146)weia tou paq(cid:149)mtor jeil(cid:146)mou· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 5 paq(cid:145)cqavor 3a de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95 pqobk(cid:146)pei (cid:149)ti to pos(cid:149) tgr pqoja- tabok(cid:147)r tgr em(cid:148)swusgr iso(cid:151)tai le tgm til(cid:147) st(cid:149)wou leiy- l(cid:146)mg jat(cid:145) tgm til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r, jah(cid:150)r jai jat(cid:145) l(cid:148)a le(cid:148)ysg pou upokoc(cid:148)fetai s(cid:151)lvyma le tom t(cid:151)po pou evaql(cid:149)fetai se peq(cid:148)ptysg up(cid:146)qbasgr tgr l(cid:146)cistgr eccugl(cid:146)mgr pos(cid:149)tgtar akk(cid:145) b(cid:145)sei tgr epamejt(cid:148)lgsgr tgr paqacyc(cid:147)r lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151), pqosaungl(cid:146)mgr jat(cid:145) 7,5 % touk(cid:145)wistom· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2591/ 98 tgr Epitqop(cid:147)r (6), jah(cid:149)qise to ep(cid:148)pedo tgr epame- jt(cid:148)lgsgr tgr paqacyc(cid:147)r cia tgm peq(cid:148)odo elpoq(cid:148)ar 1998/99, jah(cid:150)r jai to swetij(cid:149) posost(cid:149) pqosa(cid:151)ngsgr· (cid:149)ti g evaq- loc(cid:147) aut(cid:147)r tgr leh(cid:149)dou odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tou poso(cid:151) tgr pqojatabok(cid:147)r am(cid:145) jq(cid:145)tor l(cid:146)kor sto ep(cid:148)pedo pou ama- v(cid:146)qetai jatyt(cid:146)qy, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 1. G til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151), (cid:149)pyr pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95, jahoq(cid:148)fetai se 22,561 EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla. 2. To pos(cid:149) tgr pqojatabok(cid:147)r tgr em(cid:148)swusgr pou pqobk(cid:146)- petai sto (cid:145)qhqo 5 paq(cid:145)cqavor 3a de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95 (cid:146)wei yr en(cid:147)r: — 61,629 EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla cia tgm Ispam(cid:148)a, — 51,424 EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla cia tgm Ekk(cid:145)da, — 83,739 EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla cia ta koip(cid:145) jq(cid:145)tg l(cid:146)kg. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 19 Vebqouaq(cid:148)ou 1999. (6) EE L 324 tgr 2. 12. 1998, s. 25. L 45/38 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 19. 2. 1999 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 18 Vebqouaq(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r