title: Nariadenie Komisie (ES) 362/1999 z 18. februára 1999 o uložení dočasného antidumpingového cla na dovoz oceľových lán a káblov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Indie, Mexika, Juhoafrickej republiky a Ukrajiny a o prijatí záväzkov ponúknutých niektorými výrobcami v Maďarsku a Poľsku

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

text: 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 3 31999R0362 L 45/8 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 19. 2. 1999 NARIADENIE KOMISIE (ES) 362/1999 z 18. februára 1999 o uložení dočasného antidumpingového cla na dovoz oceľových lán a káblov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Indie, Mexika, Juhoafrickej republiky a Ukrajiny a o prijatí záväzkov ponúknutých niektorými výrobcami v Maďarsku a Poľsku KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), naposledy zmenenom a doplnenom nariadením (ES) 905/98 (2), najmä na jeho články 7 a 8, po konzultácii s poradným výborom, keďže: (1) (2) A. KONANIE Dňa 20. mája 1998 oznámila Komisia správou zverejne- nou v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (3) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozov oceľo- vých lán a káblov do spoločenstva pochádzajúcich z Čín- skej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“), Indie, Kórejskej republiky (ďalej len „Kórea“), Juhoafrickej republiky a Ukra- jiny. Dňa 30. júla 1998 Komisia podobne oznámila začatie anti- dumpingového konania týkajúceho sa dovozov týchto výrobkov pochádzajúcich z Maďarska, Mexika a Poľska (4). Konania sa začali v dôsledku dvoch sťažností podaných v apríli a v júni 1998 organizáciou Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) v mene výrobcov predstavujúcich v spoločenstve podstatnú časť výroby oceľových lán a káblov. Sťažnosti obsahovali dôkazy o dumpingu uvedených výrobkov a z toho pochá- dzajúcej hmotnej ujme, ktoré boli po konzultácii považo- vané za dostatočné na začatie konania. V dôsledku toho sa považovalo za vhodné spojiť oba postupy s cieľom analýzy dumpingu a ujmy (pozri bod 6). (1) Ú. v. ES L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) Ú. v. ES L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) Ú. v. ES C 155, 20. 5. 1998, s. 11. (4) Ú. v. ES C 239, 30. 7. 1998, s. 3. (3) (4) Komisia o tom oficiálne upovedomila sťažujúcich sa výrob- cov zo spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov a dovozcov, dodávateľov a užívateľov, o ktorých je známe, že sa ich to týka, ako i dotyčné zväzy a zástupcov krajín vývozu. Všet- kým dotknutým stranám sa dala príležitosť, aby podali svoje vlastné písomné stanoviská a požiadali o vypočutie v časovej lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetkým stranám, ktoré o to požiadali, bolo poskytnuté vypočutie. Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známe, že sa ich to týka. Vzhľadom na veľké množstvo sťa- žujúcich sa výrobcov zo spoločenstva a lehotám stanove- ným v článku 6 ods. 9 nariadenia (ES) 384/96 (ďalej len „základné nariadenie“) Komisia rozhodla prešetriť ujmu na základe vzorky sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Komisia obdržala odpoveď od 21 vyvážajúcich výrobcov v dotyč- ných krajinách, troch dovozcov a troch dodávateľov navä- zujúceho priemyslu. Zo spotrebiteľského priemyslu neobdržala žiadnu odpoveď. (5) Komisia si zaobstarala a overila všetky informácie považo- vané za nevyhnutné na účely predbežného určenia dum- pingu, ujmy a záujmu spoločenstva a vykonala overovacie návštevy v prevádzkach týchto spoločností: A. Sťažujúci sa výrobcovia zo spoločenstva a) Dánsko Randers Rebslageri b) Francúzsko Trefileurope c) Nemecko BTS Drahtseile GmbH d) Taliansko Redaelli Tecnacordati SpA e) Španielsko Trenzas y Cables SL f) Spojené kráľovstvo Bridon International Limited 4 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 B. Vyvážajúci výrobcovia a) Maďarsko Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc janu- Vyšetrovanie ujmy sa vykonalo v období od 1. ára 1994 do 31. marca 1998 (ďalej len „vyšetrované obdo- bie“). b) India B. DOTYČNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Calcutta Mohatta & Heckel, Mumbai c) Kórea Kiswire Ltd, Seoul and Pusan Manho Rope & Wire Ltd, Pusan Chung Woo Rope Co. , Ltd, Pusan Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd, Suncheon d) Mexiko Aceros Camesa SA de CV, Mexico Cablesa SA de CV, Queretaro Vyšetrovaním v poslednom uvedenom podniku sa zistilo, že behom obdobia vyšetrovania dotyčné výrobky nevyvážal a v dôsledku toho sa ho anti- dumpingové konanie netýka. e) Poľsko Drumet SA, Wloclawek „Linodrut“ Group (1) f) Juhoafrická republika Haggie Rand Limited, Cleveland C. Spojení dovozcovia v spoločenstve a) India Usha Martin Europe Limited (Spojené kráľovstvo) Usha Martin Scandinavia (Dán- sko) b) Kórea Kiswire Europe BV (Holandsko) c) Juhoafrická republika Haggie Rand Europe (Belgicko) Le Lis (Belgicko) (6) Pri oboch postupoch sa antidumpingové vyšetrovanie vykonalo v období od 1. januára 1997 do 31. marca 1998 (ďalej len „obdobie vyšetrovania“ alebo „OV“). (1) Antidumpingové konanie sa týka týchto uvedených spoločností sku- piny: — Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akcyjna, — Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia, — Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnos- cia, 1. Dotyčný výrobok (7) Dotyčným výrobkom sú oceľové laná a káble vrátane uza- vretých lán s výnimkou lán a káblov z korózievzdornej ocele s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm (ďalej len, podľa terminológie používanej v priemy- sle, „oceľové drôty“ alebo „SWR“). V kombinovanej nomen- klatúre (KN) spadajú teraz pod kódy 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 a 7312 10 99. SWR sa skladajú z troch zložiek: oceľového drôtu, ktorý tvorí prameň, prameňov, ktoré sú ovinuté okolo duše lana, a samotnej duše. Tieto zložky sa rôznia v prevedení a v závislosti od fyzických požiadaviek zamýšľaného pou- žitia SWR. Jednotlivý prameň sa môže v určitých prípa- doch použiť ako SWR. Existujú rôzne akosti oceľového drôtu s odlišnou pevno- sťou v ťahu a hrúbkou. Oceľový drôt môže byť galvanizo- vaný (t. j. pozinkovaný) alebo lesklý. Prameň sa získa pevným splietaním niekoľkých drôtov usporiadaných do rôznych geometrických vzorov alebo útvarov (napr. „standard“, „seal“, „filler“ a „warrington“). Množstvo, veľkosť a akosť oceľového drôtu a špecifická konštrukcia vytvárajú vlastnosti jednotlivého typ SWR. Pramene sú obvykle usporiadané a ovinuté okolo duše lana, ktorá môže byť z vlákna (prírodného alebo syntetic- kého), ocele alebo kombináciou týchto dvoch zložiek. Existujú iné špecifikácie SWR, ako smer vinutia, predtva- rovanie alebo iné zvláštne vlastnosti (napr. lisovaný, kla- dený kábel, odolnosť proti otáčaniu). Obvykle sú v priereze okrúhle, ale môžu byť tiež obdĺžníkové. SWR môžu byť prirezané na dĺžku alebo spojené (hákmi, krúžkami) a môžu byť kryté plastom. SWR sa používajú na rôzne účely vrátane všeobecných použití, v rybolove, v námornom loďstve, v ropnom a ply- nárskom priemysle, v baníctve, lesníctve, leteckej doprave, inžinierskom staviteľstve a ostatnom stavebníctve a vo výťahoch. Navzdory týmto rôznym použitiam a menším rozdielom v ich fyzických charakteristikách sa tieto výrobky považujú za jeden a ten istý výrobok. 2. Podobný výrobok — Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, — Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ spólka z organic- zona odpowiedzialnoscia. (8) Hoci niektorí vyvážajúci výrobcovia uvádzajú, že dotyčné výrobky z rôznych vyvážajúcich krajín nie sú všetky rov- naké, Komisia zastáva názor, že neexistujú významné roz- diely v základných fyzických a technických vlastnostiach 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 5 rozličných typov SWR (pozri vyššie uvedený opis). Čo sa týka uplatnenia a použitia SWR, zistilo sa, že hoci existuje široká paleta spotrebiteľských priemyselných odvetví, všetky SWR majú v podstate rovnaké využitie. Bolo zistené, že SWR vyrábané a predávané na domácom trhu v Maďarsku, Indii, Kórei, Mexiku, Poľsku a Juhoafric- kej republiky, ako aj tie, ktoré sú vyrábané a predávané priemyselným odvetviam spoločenstva, majú rovnaké fyzické a technické charakteristiky a využitie ako SWR vyvážané do spoločenstva z týchto krajín. Okrem toho bolo u každého typu výrobku zistené, že SWR dovážané do spoločenstva z týchto krajín boli zameniteľné so SWR vyrábanými v spoločenstve. Preto sa učinil záver, že všetky SWR sú podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základ- ného nariadenia. C. DUMPING 1. Bežná hodnota a) Všeobecná metóda (ČĽR, Maďarsko, India, Kórea, Mexiko, Poľsko, Juhoafrická republika a Ukrajina) (9) Na stanovenie bežnej hodnoty sa najprv u každého spolu- pracujúceho vyvážajúceho výrobcu v krajinách zapojených do konania zisťovalo, či celkový objem domáceho predaja dotyčného výrobku bol reprezentatívny v súlade s člán- kom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. či tieto predaje predstavujú viac ako 5 % objemu predaja dotyčného výrobku vyvážaného do spoločenstva. Potom sa vyšetrovalo, či celkový domáci predaj každého typu výrobku predstavuje 5 alebo viac percent objemu pre- daja toho istého typu vyvážaného do spoločenstva. U tých výrobkov, ktoré vyhoveli 5 % testu, sa vyšetrovalo, či predaj uskutočnený v bežnom obchodnom styku v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia bol dostačujúci. Ak u každého typu výrobku predstavoval objem domá- ceho predaja najmenej 80 % predaja, stanovila sa bežná hodnota na základe váženého priemeru cien skutočne pla- tených za všetky domáce predaje. Ak u každého typu výrobku bol objem ziskových transakcií nižší než 80 %, ale nie nižší ako 10 % predaja, stanovila sa bežná hodnota na základe váženého priemeru cien skutočne platených za zostávajúci ziskový domáci predaj. (10) U tých typov výrobkov, u ktorých boli množstvá predané na domácom trhu menšie ako 5 % objemu vyvážaného do spoločenstva alebo u ktorých bol objem ziskového domá- ceho predaja menší ako 10 %, domáci predaj týchto typov výrobku sa považoval za nedostačujúci v zmysle článku 2 ods. 2 a 4 základného nariadenia, a preto sa na neho nepri- hliadalo. V týchto prípadoch bola bežná hodnota založená na váženom priemere cien účtovaných inými výrobcami v dotyčnej krajine za reprezentatívny domáci predaj zod- povedajúceho typu výrobku uskutočnený v normálnom obchodnom styku v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. (11) Ak u každého domáceho typu bol predaj nedostačujúci alebo keď iní výrobcovia v dotyčnej krajine takýto typ na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách nepre- dávali, bežná hodnota sa vypočítala na základe výrobných nákladov vznikajúcich dotyčnému vyvážajúcemu výrob- covi za vyvážaný zmienený typ výrobku plus primeraný obnos za predaj, všeobecné a správne náklady a za zisky, v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia. Predajné, všeobecné a správne náklady boli založené na reprezentatívnom domácom predaji a ziskové rozpätie na reprezentatívnom predaji uskutočnenom v normálnom obchodnom styku. b) Využitie dostupných informácií (India a Poľsko) (12) Jeden indický a jeden poľský vyvážajúci výrobca neposkytli zodpovedajúce informácie týkajúce sa bežnej hodnoty; nedostatočné boli najmä informácie o výrobných nákla- doch. Za týchto okolností sa bežná hodnota pre tieto spo- ločnosti musela vytvoriť podľa článku 18 ods. 1 a 5 základ- ného nariadenia na základe dostupných údajov. Predbežne sa rozhodlo, že najvhodnejšiu základňu predstavujú infor- mácie o bežnej hodnote iných spolupracujúcich vyvážajú- cich výrobcov v dotyčnej krajine. c) Krajiny podobné krajinám, ktoré nemajú trhové hospodárstvo (ČĽR a Ukrajina) (13) Pretože ČĽR a Ukrajina sú považované za krajiny, ktoré nemajú trhové hospodárstvo, bolo nevyhnutné v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia stanoviť bežnú hodnotu vo vzťahu k trhovému hospodárstvu tretej kra- jiny. Sťažovateľ navrhol Nórsko; táto krajina bola tiež 6 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 uvedená v oznámení o začatí konania. Behom lehoty sta- novenej v oznámení vyjadril jeden čínsky vyvážajúci výrobca nesúhlas s týmto návrhom a ponúkol ako alterna- tívu Indiu. Jeden ukrajinský výrobca rovnako vyjadril nesú- hlas a navrhol Turecko. Po vyšetrení sa ukázalo, že Nórsko nebolo vhodnou pod- obnou krajinou, pretože tam bol len jeden výrobca majúci obmedzené vývozy, čo znamená, že hospodárska súťaž tam bola veľmi obmedzená; okrem toho bol domáci trh veľmi malý. Vykonalo sa vyšetrovanie, či by bolo možné použiť bežnú hodnotu zo Spojených štátov, kde je široká paleta výrob- kov a hospodárska súťaž na trhu. Len jedna zo spoločnosti v Spojených štátoch, s ktorou sa naviazalo spojenie, súhla- sila so spoluprácou. Behom vyšetrovania sa však ukázalo, že úroveň spolupráce nebola dostatočná, aby umožnila Komisii uspokojivo overiť na každý typ výrobku úroveň cien platených na trhu Spojených štátov a výrobných nákladov. Komisia súčasne vyšetrovala, či by Thajsko alebo Turecko predstavovali vhodný výber. Naviazalo sa spojenie s radou spoločností, ktoré ale navzdory značnému úsiliu Komisie odmietli spolupracovať. Za týchto okolností bolo rozhodnuté použiť jednu z kra- jín trhového hospodárstva zapojenú do konania. India sa považovala za najvhodnejšiu podobnú krajinu v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia. Po prvé: indický domáci trh je najväčší a je charakterizovaný významným počtom súťažiacich miestnych výrobcov; po druhé: indický domáci predaj dotyčného výrobku je najreprezentatívnejší v porovnaní s čínskymi a ukrajinskými vývozmi do spolo- čenstva. Z vyššie uvedených dôvodov sa bežná hodnota na čínske a ukrajinské vývozy stanovila na základe cien skutočne zaplatených alebo cien, ktoré sa majú platiť nezávislými zákazníkmi na indickom trhu. 2. Vývozná cena a) Všeobecná metóda (14) V prípade priameho predaja nezávislým odberateľom v spoločenstve sa vývozné ceny stanovili na základe sku- točne zaplatených cien alebo cien, ktoré sa majú platiť nezávislými zákazníkmi v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. (15) Pre Indiu, Kóreu a Juhoafrickú republiku sa vývozné ceny vypočítali na základe cien, za ktoré sa dovážané výrobky po prvýkrát predali nezávislým zákazníkom v spoločen- stve, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy všetkých nákladov vzniknutých medzi dovozom a ďalším predajom vrátane primeraného rozpä- tia predajných a správnych nákladov a zisku. Úroveň zisku sa vypočítala na základe informácií predložených spolu- pracujúcimi nezávislými dovozcami dotyčného výrobku v spoločenstve, ak tieto informácie boli považované za spoľahlivé a reprezentatívne. b) Individuálne zaobchádzanie (ČĽR) (16) Štyria vyvážajúci čínski výrobcovia požadovali individu- álne zaobchádzanie, t. j. stanovenie zvláštnych vývozných cien a tým výpočet dumpingového rozpätia pre každého z nich. Komisia overovala, či tieto štyri spoločnosti boli skutočne a právne do určitej úrovne nezávislé na čínskom štáte, ako by tomu bolo v krajine s trhovým hospodárstvom. Za tým účelom im boli položené podrobné otázky týkajúce sa vlastníctva, riadenia, kontroly a stanovenia obchodnej a podnikovej politiky. Dotyčné štyri spoločnosti nemohli Komisii uspokojivo preukázať, že sú dostatočne nezávislé na čínskych orgá- noch. Najmä kapitál týchto spoločností je vo vlastníctve štátu, ktorý tiež vlastní výrobné zariadenia. S výnimkou jednej spoločnosti, z ktorej štatútu vyplýva, že všetka rozhodovacia právomoc vo všetkých podstatných otázkach náleží štátu, nepredložili ostatné tri spoločnosti kópie svojich štatútov. Bolo preto nemožné určiť, či tieto spoločnosti fungujú nezávisle na čínskych orgánoch, či môžu voľne rozhodo- vať o platoch, úrovni výroby a o cenovej politike a najmä o množstvách predaných na domácom trhu alebo na vývoz. Preto sa rozhodlo, že v prípade týchto štyroch spoločností nie je individuálne zaobchádzanie vhodné. 3. Porovnanie (17) S cieľom nestranného pozorovania sa vykonala príslušná úprava rozdielov požadovaných podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia: nepriamych daní, nákladov na dopravu, poistenia, manipulácie s tovarom, nakladania vedľajších nákladov, nákladov na balenie, úverov, služieb zákazníkom a provízie. 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 7 (18) Tri kórejské spoločnosti, jedna maďarská a jedna spoloč- nosť v Indii požadovali úpravu dovozných nákladov. Táto úprava bola povolená maďarskej spoločnosti a kórejským spoločnostiam, s výnimkou jednej, ktorá nebola schopná preukázať žiadnu priamu väzbu medzi dovážanými suro- vinami používanými na výrobu dotyčného predávaného výrobku na domácom trhu a náhradou nárokovanou za dovozné náklady. Nebola poskytnutá indickej spoločnosti, ktorá nepreukázala, že niektoré zo surovín, predovšetkým zinok, sa dovážali so zaplatením cla a že sa zapracovávali do dotyčného výrobku predávaného na domácom trhu. (19) Juhoafrická spoločnosť a jedna poľská spoločnosť požado- vali úpravu rozdielov úrovne obchodu. Juhoafrická spoloč- nosť odôvodnila svoj požiadavku tým, že na domácom trhu sa dotyčný tovar predával nezávislým zákazníkom priamo alebo prostredníctvom filiálok, zatiaľ čo vývozy boli určené distribútorom, ktorí tovar predávali ďalej. Pokiaľ ide o predaj cez filiálky, bolo uvedené, že funkcie, ktoré vykonávali, boli rozsiahlejšie a účtované ceny vyššie než ceny pri priamom predaji zo závodu. Táto požiadavka nebola uznaná, pretože spoločnosť nebola schopná pre- ukázať, že existoval trvalý cenový rozdiel na domácom trhu medzi predajom nezávislým zákazníkom a predajom prostredníctvom filiálok. (20) Jedna poľská spoločnosť tvrdila, že vývozy do spoločenstva predávala distribútorom a veľkoobchodu, nakupujúcim veľké množstvá, zatiaľ čo tovar na domácom trhu sa pred- ával distribútorom a konečným spotrebiteľom nakupujú- cim malé množstvá. Spoločnosť však nepreukázala ani exi- stenciu rozdielu vo funkciách údajne vykonávaných rôznymi kategóriami odberateľov, ani trvalý a zreteľný cenový rozdiel medzi rôznymi úrovňami obchodu na domácom trhu vyvážajúcej krajiny. V dôsledku toho sa úprava nezdala byť oprávnená. (21) Jedna spoločnosť v Indii tvrdila, že Komisia by pri výpočte úverových nákladov mala použiť skutočný platobný ter- mín než platobné podmienky uvedené na účte. Táto požia- davka sa zamietla, pretože sa zastával názor, že skutočný dátum platby nie je faktorom, ktorý sa musí brať do úvahy pri určovaní účtovaných cien, ale platobné podmienky uvedené na účte. (22) Juhoafrická spoločnosť požadovala úpravu menových pre- počtov podľa článku 2 ods. 10 písm. j) základného naria- denia s odôvodnením, že kvôli oceneniu juhoafrického randu vo vzťahu k európskym menám v priebehu obdobia vyšetrovania by sa mali vývozné ceny upraviť. Táto požia- davka sa zamietla, pretože fluktuácie vo výmenných kur- zoch neboli trvalé. (23) Vyššie uvedená poľská spoločnosť požadovala úpravu jej bežnej hodnoty s odôvodnením, že jej domáce predaje sa uskutočňovali prevažne zo skladu, takže nabiehali náklady na financovanie tohto skladu, zatiaľ čo na vývozný trh vyrábala na objednávku. Táto úprava sa požadovala podľa článku 2 ods. 10 písm. k). Pretože však spoločnosť nepreu- kázala, že rozdiel vo finančných nákladoch ovplyvnil cenovú porovnateľnosť, a nepredložila žiadne dôkazy o tom, že v dôsledku toho platili zákazníci na domácom trhu rozdielne ceny, nemohlo sa žiadosti vyhovieť. 4. Dumpingové rozpätia a) Metodika (24) Vážená priemerná bežná hodnota na jeden typ výrobku bola porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou zo závodu na rovnakej obchodnej úrovni v súlade s člán- kom 2 ods. 11 základného nariadenia. Porovnanie ukázalo existenciu dumpingu vo všetkých dotyčných krajinách s výnimkou Kórey. (25) Spoločnostiam, ktorých sa konanie týkalo, ktoré neodpo- vedali na dotazník Komisie, samé sa neohlásili alebo nedo- dali nevyhnutné informácie v priebehu vyšetrovania, sta- novilo sa dumpingové rozpätie na základe dostupných faktov v súlade s ustanoveniami článku 18 ods. 1 základ- ného nariadenia. Vykonalo sa porovnanie čísel Eurostatu s údajmi o objeme vývozov do spoločenstva, ktoré dodali spolupracujúci dovážajúci výrobcovia, aby sa stanovila úroveň spolupráce pri tomto vyšetrovaní. Porovnanie preukázalo, že celková úroveň spolupráce bola vysoká. Komisia preto pokladala za vhodné stanoviť dumpingové rozpätie pre nespolupra- cujúce spoločnosti na úrovni najvyššieho alebo jediného dumpingového rozpätia stanoveného pre spolupracujú- cich vyvážajúcich výrobcov v dotyčnej krajine, pretože neexistuje žiadny dôvod veriť, že nespolupracujúci vyváža- júci výrobca vykonával dumping na nižšej úrovni, než je preukázaná najvyššia úroveň. 8 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 Vyššie uvedený postup sa považoval za nutný, aby sa neodmeňovalo odopieranie spolupráce a nepodnecovalo obchádzanie. b) Úroveň dumpingových rozpätí (26) Predbežné dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento ceny CIF na úrovni hraníc spoločenstva je: z jedným dovozcom a reťazcom spojený distribútorov/veľkoobchodov, ktorí v priebehu obdobia vyšetrovania dovážali dotyčné výrobky do spoločenstva z krajín, v ktorých sa vykonávalo vyšetrovanie. ČĽR: (27) Maďarsko: 74,8 % Malo by sa poznamenať, že dotyčný sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva sám žiaden dovoz v priebehu vyšetrova- nia neuskutočnil. — Dótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi 33,9 %, Rt: — Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: 33,9 %. (28) India: — Usha Martin Industries & Usha Beltron 39,8 %, Ltd: — Mohatta & Heckel: 40,2 %, — Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: 40,2 %. (29) Kórea: — Kiswire Ltd: — Manho Rope & Wire Ltd: — Chung Woo Rope Co. , Ltd: — Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd: Tieto rozpätia sú nepatrné. 1,2 %, 0,1 %, 0,2 %, 0,4 %. (30) Mexiko: — Camesa SA de CV: 95,6 %, — Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: 95,6 %. (31) Poľsko: — Drumet SA: — „Linodrut“ Group: 35,0 %, 56,1 %, — Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: 56,1 %. (32) Juhofrická rapublika: — Haggie Rand Limited: 132 %, — Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: 132 %. (33) Ukrajina: 54,8 %. D. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA 1. Výroba v spoločenstve (34) Niekoľko vyvážajúcich výrobcov tvrdilo, že jeden zo sťa- žujúcich sa výrobcov zo spoločenstva by mal byť podľa článku 4 ods. 1 písm. a) a ods. 2 základného nariadenia vylúčený z definície priemyslu spoločenstva, pretože bol Ak ide o dovozy uskutočňované obchodnými spoločnos- ťami skupiny, Komisia zistila, že sťažujúci sa výrobca zo Spoločenstva patril k skupine spoločností, ktoré zahrňovali jedného dovozcu a distribučné spoločnosti, a že tieto spoločnosti dovážali SWR z dotyčných krajín v prie- behu obdobia vyšetrovania. Ukázalo sa, že zloženie sku- piny sa zmenilo medzi rokom 1994 a obdobím vyšetro- vania. V priebehu celého obdobia vyšetrovania však dotyčný sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva ako aj dovozca a distribučné spoločnosti patrili do spoločného holdingu a považovali sa preto za spojené spoločnosti. Komisia vyšetrovala štruktúru skupiny a konštatovala, že sa nedá vylúčiť, že medzi spojenými spoločnosťami existo- val určitý stupeň kontroly, buď priamo alebo prostredníc- tvom spoločnej holdingovej spoločnosti. Komisia zistila, že objem dumpingových dovozov uskutočnených spojenými spoločnosťami v období vyšetrovania predstavoval 2 % objemu výroby spoločenstva, 6 % celkového dovozu z tre- tích krajín a len 11 % objemu výroby sťažujúceho sa výrobcu zo spoločenstva. Hlavnou činnosťou tohto sťažu- júceho sa výrobcu zo spoločenstva bola preto výroba SWR. Ak ide o správanie sa dotyčného sťažujúceho si výrobcu zo spoločenstva, Komisia zistila, že tento sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva, hoci bol možno kontrolovaný, bol dumpingovými dovozmi práve tak poškodený, ako ostatní sťažujúci sa výrobcovia zo spoločenstva, ktorí boli v priebehu tohto konania vyšetrovaní. Malo by sa v tomto ohľade poznamenať, že ak ide o zmienené dovozy, dotyčná spoločnosť sa nesprávala na trhu spoločenstva podstatne odlišnejšie než ostatní sťažujúci sa výrobcovia zo spoločen- stva. Ukázalo sa, že dotyčný sťažujúci sa výrobca zo spo- ločenstva bol trvalo a výrazne poškodzovaný dovozmi pochádzajúcimi zo zmienených krajín v priebehu OV (zi- stil sa 75,8 % vážený priemer podhodnotenia). Zastával sa preto názor, že tento sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva nemal neoprávnený prospech z dotyčných dovozov a nebol chránený pred škodlivými účinkami dumpingu. 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 9 Vzhľadom na vyššie uvedené sa Komisia domnievala, že neexistujú žiadne dôvody na vylúčenie dotyčného sťažujú- ceho sa výrobcu zo spoločenstva z celkovej výroby spolo- čenstva. (39) Priemysel spoločenstva činil 97 % odhadovanej celkovej výroby, čo predstavovalo prevažnú časť výroby v spolo- čenstve podľa článku 5 ods. 4 základného nariadenia. (35) Komisia zistila, že v priebehu obdobia vyšetrovania nie- ktorí sťažujúci sa výrobcovia zo spoločenstva nakúpili SWR z rôznych zdrojov vo vnútri spoločenstva vrátane menovaných krajín. Objem týchto dovozov však predsta- vuje zanedbateľný podiel z celkovej výroby (t. j. menej ako 1 % z celkovej výroby SWR sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva). Komisia sa preto domnievala, že tieto nákupy boli v súlade s normálnou obchodnou praxou výrobcov, ktorí museli doplniť svoju vlastnú paletu výrob- kov malým podielom dovozov. Tieto dovozy boli nevyh- nutné, aby bolo možné ponúkať celú paletu výrobkov a aby bolo možné súťažiť na trhu spoločenstva. E. UJMA 1. Predbežné poznámky (40) Ako je uvedené vyššie, na účely stanovenia ujmy v tomto konaní Komisia analyzovala údaje týkajúce sa vyšetrova- ného obdobia. Je však vhodné poznamenať, že ak ide o vývoj ukazovateľov ujmy v priebehu vyšetrovaného obdobia, Komisia použila na účely medziročného porov- návania čísla zodpovedajúce pätnástim mesiacom obdobia vyšetrovania (rok 1997 a tri mesiace roku 1998) ako základňu extrapolácie čísel na dvánasťmesačné OV. (36) Na základe vyššie uvedeného vychádzala Komisia z toho, že výroba v spoločenstve zahŕňa všetky spoločnosti vyrá- bajúce SWR v spoločenstve v čase vyšetrovania. Tieto spo- ločnosti sa naďalej uvádzajú ako „výrobcovia zo spoločen- stva“. 2. Zber údajov o ujme 2. Priemysel spoločenstva (37) Niekoľko malých výrobcov, ktorí sťažnosť podporovali, neodpovedalo na dotazník Komisie. V súlade s článkom 4 ods. 1 sa priemysel spoločenstva obmedzil na ostatných výrobcov, ktorí spolupracovali. (38) Na tomto základe sa priemysel spoločenstva skladá z ďalej uvedených 20 sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva: Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Nemecko), Bridon International Limited (Spojené kráľovstvo), BTS Drahtseile GmbH (Nemecko), Cables Y Alambres Especiales Sa. (Špa- nielsko), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemecko), Cor- doaria Oliveira SA (Portugalsko), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Nemecko), Holding Ficadi (Francúzsko), Iscar Funi Metalliche (Taliansko), D. Koronakis SA (Grécko), Metalcalvi Wire Ropes (Taliansko), Midland WireCordage Co. , Ltd (Spojené kráľovstvo), Randers Reb- slageri (Dánsko), Redaelli Tecnacordati SpA (Taliansko), Trefileurope (Francúzsko), Trenzas Y Cables SL (Španiel- sko), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Nemecko), Voest- Alpine Austria Draht GmbH (Rakúsko), Vornbäumen- Stahlseile GmbH a Wadra GmbH (oba Nemecko). (41) Komisia požadovala a obdržala od priemyslu spoločenstva informácie o výrobe, kapacite, využití kapacity, predajoch, skladoch a zamestnanosti („všeobecné informácie“). Vzhľa- dom na veľký počet výrobcov v priemysle spoločenstva a v súlade s článkom 17 základného nariadenia založila Komisia závery týkajúce sa iných ukazovateľov ujmy (cena, výnosnosť, výrobné a investičné náklady) na vzorke spo- ločností v priemysle spoločenstva („informácie získané výberom vzoriek“). (42) Vzorka bola vybratá podľa geografického umiestnenia a veľkosti spoločností, ak ide o výrobu. V tejto súvislosti vzorka zahŕňa vzorku ako veľkej tak aj malej spoločnosti. Okrem toho by sa malo poznamenať, že Komisia zahrnula do vzorky šesť výrobcov zo šiestich členských štátov. Spoločnosti, ktoré boli súčasťou vzorky, predstavovali 61 % výroby daného priemyslu spoločenstva v priebehu OV. 3. Spotreba v spoločenstve (43) Spotreba v spoločenstve sa vypočítala na základe dotaz- níka (objem predaja priemyslu spoločenstva), údajov Euro- statu (objem dovozov) a informácií obsiahnutých v sťaž- nosti (predaj výrobcov zo spoločenstva, ktorí sťažnosť nepodporili). 10 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 Na tomto základe sa spotreba behom daného obdobia mierne zvýšila zo 141 000 ton v roku 1994 na 147 500 ton v OV, čo predstavuje celkové zvýšenie o 5 %. Malo by sa poznamenať, že medzi rokmi 1994 a 1995 vzrástla spo- treba (7 %) a od roku 1995 do roku 1996 sa znížila (7 %). V roku 1997 sa spotreba v porovnaní s rokom 1996 mierne zvýšila. 4. Dovozy do spoločenstva z daných krajín a) Dovozy z Kórey (44) Pretože sa zistilo, že dumpingové rozpätia dovozov SWR z Kórey sú nepatrné, ďalej uvedená analýza neobsahuje ujmy hodnotenia vplyvu dovozov z Kórey. b) Dovozy z Mexika (45) Sťažovatelia tvrdili, že štatistiky Eurostatu týkajúce sa dovozov z Mexika boli podstatne nižšie než skutočná úro- veň v priebehu obdobia vyšetrovania. Dôvodom je, že SWR sa dovážali ako oceľové drôty pod dvoma nespráv- nymi kódmi KN. Komisia sa spojila s colnými úradníkmi v daných člen- ských štátoch, ktorí po vyšetrovaní potvrdili, že SWR sa dovážali pod kódmi KN udanými sťažovateľom. Pod zor- ným uhlom vyššie uvedených výsledkov Komisia rozhodla zahrnúť dostupné štatistické údaje Eurostatu na tieto dva kódy KN, použité na dovozy SWR z Mexika. c) Kumulácia (46) Komisia skúmala, či by sa dovozy SWR pochádzajúce z ČĽR, Maďarska, Indie, Mexika, Poľska, Juhoafrickej repu- bliky a Ukrajiny nemali zhodnotiť kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. (47) V tomto ohľade mal jeden z vyvážajúcich výrobcov námietky proti kumulácii dovozov pochádzajúcich z Maďarska; tvrdil, že ich vývoj, čo do objemu, nemôže sa porovnávať s vývojom dovozov pochádzajúcich z ostat- ných daných krajín. dovozov z ostatných daných krajín vzatých úhrnom. Komisia preto dospela k záveru, že dovozy z Maďarska by sa mali kumulovať. (48) Druhý vyvážajúci výrobca tvrdil, že dovozy z Mexika boli nepatrné a Mexiko by preto malo byť vylúčené z rozsahu vyšetrovania a že v žiadnom prípade by sa dovozy pochá- dzajúce z Mexika nemali kumulovať s dovozmi z ostatných daných krajín. Ak ide o dovozy z Mexika, Komisia dospela k záveru, že dovozy boli väčšie než nepatrné (pozri vyššie dovoz z Mexika), pretože predstavujú 3 % spotreby spoločenstva behom OV. (49) Ako bolo uvedené vyššie, dumpingové rozpätia sa pohy- bujú od 34 do 132 % a sú preto nad nepatrnou úrovňou. Objemy dovozov z daných krajín sú porovnateľné tak absolútne, ako aj relatívne. Okrem toho objemy dovozov zo siedmich daných krajín sa nemôžu považovať za zaned- bateľné. (50) Ak ide o podmienky hospodárskej súťaže, vyšetrovanie ukázalo, že SWR dovážané z daných krajín, skúmané typ po type, boli podobné vo všetkých podstatných fyzických a technických vlastnostiach. Okrem toho tieto typy SWR boli zameniteľné s inými typmi SWR z daných krajín a s typmi vyrábanými v spoločenstve a obchodovalo sa s nimi v spoločenstve v priebehu rovnakého obdobia pro- stredníctvom porovnateľných predajných kanálov za po- dobných obchodných podmienok. Zastáva sa preto názor, že dovážané SWR navzájom medzi sebou a so SWR vyrá- banými v spoločenstve súťažili. (51) Vo svetle vyššie uvedeného zastáva Komisia názor, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli splnené, t. j. dumpingové rozpätie v každej vyvážajúcej krajine bolo vyššie než nepatrné, objem dovo- zov z každej krajiny nebol zanedbateľný a že podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a po- dobnými výrobkami spoločenstva boli porovnateľné. Dovozy zo siedmich dotyčných krajín sa preto preverovali kumulatívne. d) Objem a trhový podiel dumpingových dovozov Komisia skúmala tieto argumenty a zistila, že objem dovo- zov z Maďarska bol vždy významný, pretože vzrástol z 1 407 ton v roku 1994 na 2 121 ton v OV. Je vhodné poznamenať, že vývoj dovozov z jednotlivých krajín nie je sám osebe ospravedlnením na nekumulovanie. V každom prípade vývoj dovozov z Maďarska bol podobný trendom (52) Objem dumpingových dovozov do spoločenstva pochá- dzajúcich z daných krajín vzrástol zo 17 429 ton v roku 1994 na 33 668 ton vo OV, čo predstavuje celkové zvý- šenie o 93 %. 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 11 (53) Trhový podiel týchto krajín sa zvýšil z 12 % v roku 1994 na 23 % v OV, čo predstavuje zvýšenie o 11 percentuál- nych bodov v priebehu vyšetrovaného obdobia. V období vyšetrovania sa trhový podiel každej dotyčnej krajiny pohyboval od 1,4 do 7,8 %. e) Ceny dumpingových dovozov (54) Pokiaľ ide o podhodnotenie cien, uskutočnila sa analýza každého typu SWR. U každého z typov Komisia porovná- vala vážené priemerné predajné ceny vyvážajúcich výrob- cov a sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva bez všet- kých rabatov a daní vypočítaných na základe predaja prvému nezávislému zákazníkovi. Priemerná predajná cena sťažujúceho sa výrobcu zo spoločenstva sa vážila vo vzťahu k objemu predaja každého typu SWR. Potom sa porovnala so zodpovedajúcou čiastkou pre každého dotyč- ného vyvážajúceho výrobcu na základe cien ďalšieho pre- daja v spoločenstve vážených k objemu predaja. (55) Aby bola dosiahnutá porovnateľná úroveň obchodu s pre- dajom sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva, upravili sa dovozné ceny z daných krajín o náklady na manipuláciu s tovarom a o platené clo. Úpravy sa zakladali na informá- ciách získaných od dovozcov. (56) Z tohto porovnania vyplynulo ďalej uvedené vážené prie- merné cenové podhodnotenie vyjadrené v percentách cien výrobcov zo spoločenstva: — ČĽR: 60,1 % — Maďarsko: 47,3 % — India: od 40,1 % do 41,2 % — Mexiko: 31,9 % — Poľsko: od 38,7 % do 43,7 % — Juhoafrická republika: 21,6 % — Ukrajina: 54,0 % (57) Malo by sa poznamenať, že dovozné ceny z daných krajín boli medzi rokom 1994 a OV trvale a významne nižšie než ceny priemyslu spoločenstva. obdobia; zvýšil sa zo 144 484 ton v roku 1994 na 145 192 ton v OV, čo predstavuje celkové zvýšenie menšie než 1 %. (59) Kapacita priemyslu spoločenstva vzrástla o 11 %. Pokiaľ ide o zvýšenie kapacity, malo by sa poznamenať, že stroje na výrobu drôtu majú dlhú účinnú životnosť (v niektorých prípadoch viac ako 20 rokov) a v dôsledku toho sa zistilo, že nahradenie starého zariadenia viedlo nevyhnutne k zvý- šeniu danej kapacity vzhľadom na zlepšenie výkonnosti nových strojov. Významné investície uskutočnené v roku 1995 sa môžu z veľkej časti pripísať jednému výrobcovi zo spoločenstva, ktorý nahradil zastaralé zariadenie. V tom istom období kleslo kapacitné vyťaženie zo 64 % v roku 1994 na 58 % v OV. b) Sklady (60) Sklady priemyslu spoločenstva sa v danom období významne zvýšili. Stúpli z 30 607 ton v roku 1994 na 39 780 ton v OV, čo predstavuje zvýšenie o 30 %. Sklady vzrástli najmä medzi rokmi 1994 a 1995 (24 %). c) Objem predajov a trhový podiel (61) Predaj priemyslu spoločenstva poklesol na trhu spoločen- stva zo 106 042 ton v roku 1994 na 96 776 ton v OV, čo predstavuje pokles o 9 266 ton (9 %). (62) Vývoj objemu predaja v porovnaní s vývojom spotreby ukazuje, že trhový podiel výrobného odvetvia spoločen- stva sa behom vyšetrovaného obdobia zmenšil. Trhový podiel výrobného odvetvia spoločenstva poklesol zo 75 % v roku 1994 na 66 % v OV, čo predstavuje stratu 9 per- centuálnych bodov v priebehu vyšetrovaného obdobia. d) Ceny (63) Vážený priemer predajných cien SWR predávaných prie- myslom spoločenstva na trhu spoločenstva ukázal celkovo malé zvýšenie medzi rokom 1994 a OV (z,32 ECU na 1,46 ECU za kilogram). Je vhodné poznamenať, že ceny daných dovozov vždy významne ostávali pod cenami priemyslu spoločenstva. 5. Situácia v priemysle spoločenstva e) Rentabilita a) Výroba, kapacita a využitie kapacít (58) Objem výroby daného výrobku vyrábaného priemyslom v spoločenstve ostával stály počas celého vyšetrovaného (64) Je vhodné poznamenať, že informácie o rentabilite SWR neboli za všetky spoločnosti zahrnuté do vzorky k dispo- zícii (systém nákladového účtovníctva niektorých spoloč- ností nemôže oddelene rozpoznať SWR). V dôsledku toho, v súlade s článkom 3 ods. 8 základného nariadenia, 12 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 Komisia použila dostupnú rentabilitu najbližšieho odvet- via na ilustráciu situácie priemyslu spoločenstva. Rentabi- lita na celkovej úrovni spoločenstva sa považovala za reprezentatívnu, pretože SWR predstavujú významný pod- iel celkového obratu u všetkých dotyčných spoločností. Ako dôsledok vyššie uvedených informácií Komisia dospela predbežne k záveru, že priemysel spoločenstva utrpel závažnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Priemerná rentabilita výrobcov zo spoločenstva zahrnu- tých do vzorky, ktorí podali sťažnosť, klesla z + 1,3 % v roku 1994 na – 0,6 % v roku 1997. Vyšetrovanie uká- zalo, že navzdory miernemu zvýšeniu priemerných pred- ajných cien a objemu výroby sa predaj priemyslu spolo- čenstva a následne jeho trhový podiel znížil (o 9 % resp. 9 percentuálnych bodov). f) Investície F. PRÍČINA UJMY (69) Komisia preverovala, či závažná ujma, ktorú utrpel prie- mysel spoločenstva, bola spôsobená dumpingovými dovozmi z ČĽR, Maďarska, Indie, Mexika, Poľska, Juhoa- frickej republiky a Ukrajiny a rovnako v súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia preverovala iné faktory, aby zistila, či škoda spôsobená inými faktormi nebola pripísaná dumpingovým dovozom. (65) Investície stúpli medzi rokom 1994 a OV z 7 094 000 ECU na 8 826 000 ECU, celkovo o 24 %. Slúžili všeobecne na náhradu strojného zariadenia. a) Účinky dumpingových dovozov g) Zamestnanosť (66) Počet osôb zamestnaných v priemysle spoločenstva klesol vo vyšetrovanom období z 2710 osôb zamestnaných v roku 1994 na 2259 v OV (to zodpovedá 6 % poklesu). (70) Existuje zrejmá zhoda medzi významným cenovým pod- hodnotením, zvýšeným objemom dovozu a trhovým pod- ielom dumpingových dovozov zistených behom vyšetro- vaného obdobia na strane jednej a zhoršením situácie priemyslu spoločenstva na strane druhej. To sa prejavilo najmä poklesom trhového podielu držaného priemyslom spoločenstva a zhoršením jeho rentability v období vyšet- rovania. h) Produktivita (67) Produktivita (objem vyprodukovaný pracovníkom) prie- myslu spoločenstva vo vyšetrovanom období vzrástla (me- dzi rokom 1994 a OV o 6 %). 6. Závery týkajúce sa ujmy (68) Komisia dospela k záveru, že priemysel spoločenstva bol v priebehu obdobia vyšetrovania v dôsledku stále narasta- júceho dovozu pochádzajúceho z daných krajín, ktorých ceny boli v OV významne nižšie, vystavený silnému ceno- vému tlaku. Priemysel spoločenstva stratil významný trhový podiel v čase, kedy sa spotreba mierne zvýšila (5 % zvýšenie). Rovnako je vhodné poznamenať, že hoci úroveň výroby bola ustálená, predaj sa behom celého skúmaného obdobia zmenšoval skladové zásoby nepretržite a významne stúpali. a Okrem toho sa v priebehu skúmaného obdobia zhoršovala finančná situácia priemyslu spoločenstva; zatiaľ čo v roku 1994 sa ešte docielilo zisku 1,3 %, v roku 1997 došlo k strate (- 0,6 %). Najmä pokiaľ ide o trhové podiely, malo by sa pozname- nať, že dovozy z daných krajín medzi rokom 1994 a OV stúpali razantnejšie než spotreba (celkové zvýšenie o 93 %). To predstavuje celkové zvýšenie ich trhového podielu o 11 percentuálnych bodov, zatiaľ čo trhový podiel výrobcov zo spoločenstva poklesol o 9 percentuálnych bodov. Najmä významné zvýšenie dovozov medzi rokmi 1994 a 1995 (zvýšenie o 73 %) sa zhodovalo so stratou trhového podielu (10 percentuálnych bodov) priemyslu spoločen- stva v tomto období. Komisia preto došla k záveru, že strata trhového podielu, ktorú utrpel priemysel spoločenstva, sa zhodovala so zvý- šením trhového podielu dovozov z daných krajín. (71) Okrem toho sa vo vyšetrovanom období výrazne zhoršila finančná situácia výrobného odvetvia spoločenstva; zisky sa premenili na straty na trhu, kde dopyt stúpal počas celého vyšetrovaného obdobia. Finančná situácia priemy- slu spoločenstva sa zhoršila najmä medzi rokmi 1994 a 1995 (zo zisku + 1,3 % na stratu – 0,3 %), to sa stalo v čase, kedy utrpel výraznú stratu trhového podielu (10 percentuálnych bodov). 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 13 (72) A konečne by sa malo poznamenať, že priemysel spolo- čenstva zvýšil ceny v období od roku 1994 do roku 1995. Toto zvýšenie sa zhoduje s vzrastom nákladov na suro- viny. V dôsledku tlaku vyvolanom masívnym zvýšením lacných dovozov v roku 1995 (+ 73 %), ktorých ceny boli podstatne nižšie než ceny priemyslu spoločenstva, nebolo však toto odvetvie schopné pokryť svoje náklady navzdory zvýšeniu cien. V snahe znovu získať svoju trhovú pozíciu znížil v roku 1996 priemysel spoločenstva ceny a z časti znovu nadobu- dol stratený trhový podiel. Rentabilita sa však naďalej zhor- šovala. V roku 1997 bol priemysel spoločenstva schopný udržať svoju pozíciu na trhu zvýšením produktivity a zvý- šením cien, jeho finančná situácia zostala stratová (- 0,6 %). Kórea (76) Dovozy z Kórey sa preverovali v súvislosti s týmto vyše- trovaním a zistili sa nepatrné dumpingové rozpätia. Komi- sia preverovala objem dovozov behom vyšetrovaného obdobia a zistila, že zostával stabilný. Zistilo sa, že ceny dovozov z Kórey sú porovnateľné s cenami priemyslu spo- ločenstva, a preto ujmy, ktoré utrpel priemysel spoločen- stva, sa nemohli pripísať dovozom pochádzajúcim z Kórey. Česká republika (77) Pokiaľ ide o dovozy z Českej republiky, zatiaľ čo ich jed- notková cena ostávala v OV pod cenou priemyslu spolo- čenstva, ich objem behom tohto obdobia poklesol. b) Účinok iných faktorov Rumunsko (73) Komisia preverovala, či ujma, ktorú utrpel priemysel spo- ločenstva, mohla byť spôsobená inými faktormi než dum- pingovými dovozmi. Komisia preverovala najmä vývoj spotreby, vývoj a účinky dovozov z iných tretích krajín, účinky zvýšenia nákladov na suroviny a či utrpená ujma mohla vyplývať z dovozov, ktoré uskutočnil sám priemy- sel spoločenstva. (78) Hoci sa objem dovozov z Rumunska významne zvýšil, bol na začiatku obdobia extrémne nízky (len 217 ton v roku 1994) a na konci obdobia zostala úroveň týchto dovozov veľmi nízka (0,9 % v OV). Rusko i) Spotreba (79) Pokiaľ ide o dovozy z Ruska, predstavoval ruský trhový podiel v OV navzdory fluktuáciám behom obdobia len 0,3 %. (74) Komisia vyšetrovala, či vývoj spotreby ovplyvnil situáciu priemyslu spoločenstva. Je vhodné poznamenať, že hoci došlo v období medzi rokmi 1995 a 1996 k zníženiu spo- treby (8 %), celková úroveň spotreby sa v období vyšetro- vania zvýšila o 5 %. Je preto málo pravdepodobné, že by sa ujma mohla pripisovať vývoju spotreby. ii) Dovozy z iných tretích krajín (75) Pokiaľ ide o tretie krajiny, ktorých sa toto konanie netýka, tieto dovozy predstavovali Komisia zistila, že hoci významný podiel na trhu spoločenstva (9 % v období vyše- trovania), poklesli behom vyšetrovaného obdobia z 10 % v roku 1994 na 9 % v OV. V tejto súvislosti Komisia preverovala na základe štatistík Eurostatu najmä tendencie v objemoch a cenách dovozov z Kórei ako aj vývoj dovozov pochádzajúcich z Českej republiky, Rumunska, Ruska a Turecka. Turecko (80) Pokiaľ ide o dovozy z Turecka, vyšetrovania zistili, že hoci dovozy z Turecka sa v priebehu vyšetrovaného obdobia zvýšili a v dôsledku toho sa zvýšil ich trhový podiel (1,7 % v OV), boli jednotkové ceny výrazne vyššie než ceny kra- jín, ktoré boli podrobené vyšetrovaniu a ktorým sa stano- vili dumpingové rozpätia a rozpätia ujmy. Záver (81) Komisia prišla k záveru, že dovozy z vyššie uvedených, tomuto konaniu nepodrobených tretích krajín, mohli pri- spieť k utrpenej ujme, najmä dovozy z Českej republiky a Turecka. Táto samotná skutočnosť sa však nepovažovala za dostatočnú na to, aby zrušila príčinný vzťah vytvorený medzi dumpingovými dovozmi a hmotnou ujmou utrpe- nou priemyslom spoločenstva, najmä vzhľadom na trhový podiel týchto tretích krajín a na vývoj tohto trhového po- dielu v priebehu vyšetrovaného obdobia (z 5,9 % v roku 1994 na 6,7 % v OV). 14 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 Iné tretie krajiny c) Závery o príčinnosti (82) Komisia zistila, že celkový trhový podiel tretích krajín kle- sol počas uvedeného obdobia (zo 4 % v 1994 na 2,7 % v OV) a že ceny týchto importov boli zistené ako výrazne vyššie než ceny z dumpingových dovozov. (85) Hoci sa nemôže vylúčiť, že niektoré z dovozov z iných tre- tích krajín mohli prispieť k ujme utrpenej priemyslom spo- ločenstva, vyšetrovanie ukázalo, že tieto faktory samé osebe neboli také, aby pretrhli príčinnú súvislosť medzi dovozmi, ktoré podliehali vyšetrovaniu, a hmotnou ujmou utrpenou priemyslom spoločenstva. iii) Suroviny Vo svetle vyššie uvedeného dospela Komisia k záveru, že dovozy zo siedmich dotyčných krajín vzatých ako celok spôsobili priemyslu spoločenstva hmotnú ujmu. (83) Komisia tiež vyšetrovala, či ujma utrpená priemyslom spo- spôsobená zvýšením nákladov ločenstva mohla byť na suroviny behom obdobia vyšetrovania. G. ZÁUJMY SPOLOČENSTVA 1. Predbežné poznámky V tomto ohľade Komisia vyšetrovala, či vzhľadom na obmedzenú nenahraditeľnosť SWR inými výrobkami by priemysel spoločenstva mohol byť schopný ďalej predať zvýšenie nákladov. V tomto ohľade Komisia zistila, že cenové zvýšenia vykonané priemyslom spoločenstva v období 1994/1995, kedy čelil zvýšeniu lacných dovo- zov, nestačili pokryť zvýšenie nákladov surovín. (86) Komisia na základe predložených informácií predbežne vyšetrovala, či navzdory zisteniam týkajúcim sa dumpingu a ujmy existujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v záujme spoločenstva nie je uložiť v tomto prípade opatrenia. iv) U j m a s p ô s o b e n á p r i e m y s l u s p o l o č e n s t v a vlastnými dovozmi (84) Mnohí vývozcovia tvrdili, že priemysel spoločenstva si zavinil ujmu vlastnými dovozmi daného výrobku z krajín, ktoré podliehali vyšetrovaniu v priebehu obdobia vyšetro- vania. (87) V tomto ohľade, ako bolo vyššie vysvetlené v oddieli o defi- nícii výroby spoločenstva, Komisia zistila, že tieto nákupy všeobecne zodpovedali bežnej obchodnej praxi výrobcov, ktorí museli dopĺňať paletu nimi vyrábaných výrobkov malým podielom dovozov. Tieto dovozy boli nevyhnutné, aby boli schopné súťažiť na trhu spoločenstva. Vzhľadom na spojenie jedného sťažujúceho sa výrobcu zo spoločen- stva s jedným dovozcom a niekoľkými distribútormi, ktoré sa vyšetrovalo zvlášť, učinil sa záver, že táto spoločnosť sa nesprávala inak ako iní vyšetrovaní výrobcovia zo spolo- čenstva. V dôsledku toho účinok dovozov uskutočnených týmito spoločnosťami sa nemôže pripisovať výrobcovi zo spoločenstva. Komisia preto dospela k záveru, že priemysel spoločenstva nespôsobil ujmu vlastnými dovozmi SWR. Za týmto účelom Komisia skúmala dopad uloženia alebo neuloženia opatrenia všetkým stranám, ktorých sa toto zis- tenie týkalo. 2. Získavanie údajov týkajúcich sa záujmu spoločenstva S cieľom vyhodnotenia dopadu uloženia opatrení Komisia požadovala informácie od všetkých známych dotknutých strán vrátane strán z naväzujúcich výrobných odvetví, sťa- spoločenstva, žujúcich dovozcov/veľkoobchodníkov a užívateľov. Je vhodné poznamenať, že od spotrebiteľského priemyslu nedošla žiadna odpoveď. Na základe odpovedí obdržaných od spolupracujúcich strán Komisia došla k týmto záverom. výrobcov zo sa 3. Dopad na predchádzajúce priemyselné odvetvia (88) Základnou surovinou používanou pri výrobe SWR je prie- myselný oceľový drôt, najmä oceľový drôt s vysokým obsa- hom uhlíka, ktorý sa môže galvanizovať alebo inak obaliť. Je vhodné poznamenať, že existujú iné dôležité suroviny používané pri výrobe SWR vrátane syntetickým vlákien, mazacích tukov a balení (najmä valce/navíjačky). Oceľový drôt používaný v priemysle spoločenstva sa vyrába hlavne vo veľkých oceliarňach v Európe. Na túto výrobu je možné použiť oceľový drôt rôznych akostí a priemerov, výrobco- via oceľového drôtu v spoločenstve však vyrábajú celú paletu nevyhnutnú na výrobu SWR. 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 15 (89) Na vyšetrovaní s Komisiou spolupracovali dve spoločnosti vyrábajúce určité druhy surovín. V roku 1997 zamestná- vali 1417 osôb. Ich celkový obrat v roku 1997 bol 312 miliónov ECU, z toho 54 miliónov ECU (okolo 17 % cel- kového obratu) pripadalo na dotyčné suroviny. Pokiaľ ide o rentabilitu, v roku 1997 bola približne 5 %. 4. Dopad na priemysel spoločenstva a) Povaha a štruktúra priemyslu spoločenstva (90) Priemysel spoločenstva sa skladá z malých a stredných podnikov sídliacich v deviatich členských štátoch (Dánsko, Francúzsko, Taliansko, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Grécko, Spojené kráľovstvo a Španielsko). Malo by sa poznamenať, že výroba SWR je kapitálovo intenzívna a že je potrebný značný výskum a vývoj na zlepšenie výrobnej palety obzvlášť špeciálnych SWR používaných na určité projekty (pozri nižšie). SWR sú často priemyslom spolo- čenstva alebo s ním spojenými spoločnosťami ďalej spra- covávané (napr. strihanie, splietanie, nadpájanie prípojok alebo premena na iné výrobky ako sú viazacie prostriedky atď. ). Je jasné, že akýkoľvek negatívny dopad na SWR by tieto činnosti značne ovplyvnil. (91) Priemysel spoločenstva zamestnával v OV 2 600 osôb. (92) Okrem výroby štandardných SWR vyrába priemysel spo- ločenstva tiež širokú paletu špeciálnych SWR na základe projektov, napr. SWR používaných pri stavbe závesných mostov alebo závesných striech. Táto výroba podľa pro- jektu je obvykle na pevne stanovené množstvá a pevný ter- mín (t. j. objem nevyhnutný na projekt a čas trvania pro- jektu). Malo by sa poznamenať, že v priebehu rokov sa práca podľa projektu stala pre priemysel spoločenstva dôležitým zdrojom príjmov. Pretože projektové objed- návky obvykle vyžadujú úzku technickú spoluprácu so zákazníkmi (čo si často vyžaduje modernú technológiu a strojné zariadenia) a dodatočné služby (nielen pri inšta- lácii SWR, ale aj pri ich oprave a údržbe v dlhodobejšom horizonte), malo by sa poznamenať, že priemysel spolo- čenstva je na trhu spoločenstva hlavným dodávateľom SWR podľa projektov. (93) Zistilo sa, že SWR podľa projektu sa môžu vyrábať na tom istom zariadení a s tou istou pracovnou silou, ako štan- dardné SWR porovnateľného rozmeru a že výroba SWR podľa projektu je preto veľmi závislá na výrobe štandard- ných SWR napr. pri rozdeľovaní režijných nákladov. b) Životaschopnosť priemyslu spoločenstva (94) Malo by sa poznamenať, že situácia priemyslu SWR v spo- ločenstve sa v priebehu posledného desaťročia zhoršila, hlavne ako výsledok uzatvárania spotrebiteľského priemy- slu ako je baníctvo, znižovania rybárskych flotíl po zave- dení kvót. V dôsledku toho musel tento priemysel prejsť rozsiahlou reštrukturalizáciou a konsolidáciou. V priebehu vyšetrovaného obdobia sa tento priemysel skonsolidoval a čelí narastajúcemu dopytu, ako je uvedené v bode zdô- vodnenia 43. (95) Priemysel spoločenstva však prešiel vo vyšetrovanom období zo ziskovej situácie do situácie stratovej, pričom najväčšiu ziskovú stratu utrpel v roku 1995 v čase, keď dovozy z daných krajín vstúpili v masívnych objemoch na trh spoločenstva. Okrem toho, vzhľadom na nízke ceny týchto dumpingových dovozov nebol priemysel spoločen- stva schopný prispôsobiť zvýšenie svojich cien vývoju zvý- šenia svojich nákladov, a tak bol poškodený ako objemom dovozov, tak aj ich nízkou hodnotou. (96) Komisia sa domnieva, že vzhľadom na predchádzajúcu reš- trukturalizáciu a zvýšenie produktivity by priemysel spo- ločenstva bol štrukturálne životaschopný za predpokladu, že by na trhu spoločenstva boli obnovené spravodlivé pod- mienky hospodárskej súťaže. c) Účinky zavedení alebo nezavedení opatrení (97) Po zavedení opatrení je nevyhnutné počítať so vzostupom cien SWR na trhu spoločenstva. Toto zvýšenie cien by umožnilo priemyslu spoločenstva stať sa opäť rentabilným a zvýšiť do určitej miery objem predajov. (98) Ak by sa opatrenia nezaviedli, je pravdepodobné, že nega- tívny trend v priemysle spoločenstva by pokračoval a vie- dol v dlhodobom horizonte k zavretiu spoločností. Zistilo sa, že priemysel spoločenstva má mnoho výrobných závo- dov pracujúcich takmer so stratou. Závody by s najväčšou pravdepodobnosťou boli v krátkom čase zavreté, čo by viedlo k okamžitým stratám pracovných miest. Priemysel spoločenstva by s najväčšou pravdepodobnosťou utrpel ďalšie zníženie svojho trhového podielu a jeho finančná situácia by sa mohla naďalej zhoršovať. Ako už bolo uve- dené vyššie, ak by mal pokračovať negatívny trend, bola by tým zasiahnutá nielen výroba štandardných SWR, ale aj výroba SWR podľa projektu, ktoré dané krajiny vo významných objemoch nevyvážajú. 16 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 (99) Na záver: očakáva sa, že opatrenia umožnia priemyslu spo- ločenstva zotaviť sa z utrpenej ujmy. Zavedenie opatrení je teda v jeho záujme. 5. Dopad na dovozcov/veľkoobchodníkov (100) Štyria dovozcovia/veľkoobchodníci zo spoločenstva, ktorí nie sú spojení s vývozcami, spolupracovali na konaní. Vyhlásili, že zavedenie opatrení v rámci tohto konania by malo škodlivé účinky na dovozcov/veľkoobchodníkov daného výrobku v spoločenstve. sa však poznamenať, (101) Vyšetrovanie ukázalo, že u dvoch nezávislých dovozcov predstavuje obchodovanie so SWR významný podiel na ich činnostiach, pokiaľ ide o obrat (medzi 40 až 80 %) a ich príspevok k zisku (celkový zisk dosahoval 3 až 18 %). Malo by všetci dovozcovia/veľkoobchodníci (s výnimkou jedného) takisto obchodujú s inými výrobkami vrátane vláknitých lán, drô- tov, káblov, reťazí, železiarskeho tovaru a armatúr. Dôle- žitou súčasťou ich činností je ďalšie spracovanie SWR (stri- hanie, splietanie a nadpájanie prípojok alebo premena na iné výrobky, ako sú viazacie prostriedky atď. ). Tiež sa zistilo, že dovozcovia/veľkovýrobcovia obchodujú so SWR vyrábanými v spoločenstve. že (102) Hoci uloženie opatrení by pravdepodobne malo účinok na dovozcov/veľkoobchodníkov, Komisia, vzhľadom na ich spracovateľské činnosti SWR, paletu ich obchod- ných činností s inými výrobkami a na skutočnosť, že tiež obchodujú s tovarom vyrábaným v spoločenstve, dospela k záveru, že dopad vyplývajúci z uloženia opatrení v tomto konaní by nebol významný. 6. Dopad na užívateľov (104) Analýza vykonaná Komisiou odráža veľké množstvo spo- trebiteľských odvetví a širokú paletu použitia v každom odvetví. Na základe dostupných informácií Komisia zistila, že celkové náklady spotrebiteľských priemyselných odve- tví sa podľa veľkosti dotyčných podnikov pohybujú od 50 000 ECU do 18 miliónov ECU. Okrem toho, podiel nákladov spätých s daným výrobkom sa pohybuje od 0,01 do len 3 %, čo ukazuje, že SWR nepredstavujú pre tieto spoločnosti žiadnu veľkú starosť. (105) Pri vyšetrovaní možného účinku zavedenia opatrení pre užívateľov Komisia dospela k záveru, že je nepravdepo- dobné, aby vzhľadom na zanedbateľný dopad týchto nákla- dov na spotrebiteľský priemysel malo zvýšenie nákladov na SWR výrazný účinok. Okrem toho by sa malo pozna- menať, že existuje Rada alternatívnych zdrojov SWR, ktoré nepodliehajú antidumpingovým opatreniam a zostávajú k dispozícii dotyčnému spotrebiteľskému priemyslu. 7. Záver týkajúci sa záujmu spoločenstva (106) Vzhľadom na mieru zvýšenia dovozov z daných krajín v priebehu vyšetrovaného obdobia a správanie sa vývoz- cov na trhu spoločenstva, ktorí stále a významne podhod- nocovali ceny priemyslu spoločenstva, je pravdepodobné, že bez zavedení opatrení bude tento vývoj pokračovať a ešte zvýši ujmu sťažujúcich sa výrobcov spoločenstva. (107) Možno očakávať, že účinky zavedení opatrení pomôžu priemyslu spoločenstva zlepšiť rentabilitu, čo sa pozitívne prejaví na podmienkach hospodárskej súťaže na trhu spo- ločenstva a na znížení hrozby zatvárania a následného zní- ženia zamestnanosti. Komisia zobrala do úvahy najmä sku- točnosť, že priemysel spoločenstva by mohol byť prinútený zavrieť radu výrobných miest, ak by sa neodstránili nepoc- tivé obchodné praktiky vyvážajúcich výrobcov a stredno- dobé výhody spotrebiteľského priemyslu vyplývajúce z dodávok za nízke ceny by potom mohli zmiznúť. (103) SWR sa používajú vo veľkom množstve aplikácií, a preto sú týmto konaním postihnutí mnohí užívatelia. Komisia zistila, že SWR sa používali najmä v týchto uvedených priemyselných odvetviach (neúplný zoznam): všeobecné účely, rybolov, námorné účely/plavba lodí, ropný a plyná- renský priemysel, baníctvo (hĺbková a povrchová ťažba), lesníctvo, vzdušná doprava (vrátane lyžiarskych vlekov a lanoviek), inžinierske staviteľstvo (závesné mosty, veže, napínacie laná na stožiare, niektoré strešné konštrukcie), stavebníctvo (žeriavy) a výťahy. (108) Pokiaľ ide o spotrebiteľský priemysel, akékoľvek očakávané cenové zvýšenie by malo len obmedzený dopad. (109) Komisia dospela k záveru, že za daných okolností neexis- tujú žiadne naliehavé dôvody proti zavedeniu opatrení. 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 17 H. PREDBEŽNÉ OPATRENIA 3. Záväzky 1. Úroveň odstránenia ujmy (112) Vyvážajúci maďarskí a poľskí výrobcovia ponúkli cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariade- nia. Komisia sa domnieva, že záväzky ponúknuté dotyč- nými vyvážajúcimi výrobcami sa môžu prijať. (110) Po tom, čo sa zistilo, že dotyčné dumpingové dovozy spô- sobili hmotnú ujmu priemyslu spoločenstva a že neexis- tujú žiadne naliehavé dôvody proti zavedeniu opatrení, plánované opatrenia by sa mali zaviesť na úrovni postaču- júcej na odstránenie ujmy spôsobenej týmito dovozmi bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Odstránenie takejto ujmy vyžaduje, aby priemysel bol postavený do pozície, v ktorej by ceny dovozov daného výrobku museli byť porovnávané s predajnými cenami priemyslu spoločenstva plus zisk, ktorý by priemysel mohol očakávať pri neexistencii škodlivého dumpingu z krajín, ktoré podliehali vyšetrovaniu. Na tomto základe boli vážené priemerné vývozné ceny typov výrobkov použitých na určenie cenového podhod- notenia porovnávané (na OV) s úrovňou hranice spoločen- stva CIF upravenou tak, aby zohľadnila platené clo a náklady na manipuláciu s tovarom so súčasnými váže- nými priemernými predajnými cenami účtovanými vzor- kou dotyčných sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva, zvýšených tak, aby pokryli ziskové manko a 5 % ziskového rozpätia. Na účely predbežného určenia sa toto ziskové rozpätie pokladalo za minimálnu ziskovú úroveň nevyh- nutnú na zabezpečenie životaschopnosti odvetvia. 2. Predbežné clá (111) Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa pred- bežné antidumpingové clo malo rovnať zistenému anti- dumpingovému rozpätiu alebo obnosu nevyhnutnému na odstránenie ujmy, ak je táto nižšie. Prijatie cenových záväzkov sa musí podmieniť predlože- ním platného záväzkového účtu colným orgánom člen- ských štátov, jasne označujúceho výrobcu a obsahujúceho informácie uvedené v prílohe. Ak sa takýto účet nepredlo- ží, je splatná príslušná sadzba antidumpingového cla. (113) Malo by sa poznamenať, že v prípade porušenia alebo stiahnutia záväzku sa môže uložiť antidumpingové clo podľa článku 8 ods. 9 a 10 základného nariadenia. (114) Okrem toho by sa malo poznamenať, že v súlade s člán- kom 8 ods. 6 základného nariadenia sa vyšetrovanie dum- pingu, ujmy a záujmu spoločenstva dokončí bez ohľadu na prijatie záväzkov v priebehu vyšetrovania. I. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA (115) V zaujme riadnej správy sa musí stanoviť lehota, behom ktorej môžu dotyčné strany písomne predložiť svoje sta- noviská a žiadať, aby boli vypočuté. Okrem toho by sa malo poukázať na to, že všetky zistenia na účely tohto nariadenia sú predbežné a môžu sa opäť preskúmať na účely akéhokoľvek konečného opatrenia, ktoré môže navrhnúť Komisia, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 U všetkých spoločností v ČĽR, Maďarsku, Indii, Poľsku a Ukrajine boli rozpätia ujmy vo všetkých prípadoch vyš- šie než dumpingové rozpätia. V dôsledku toho sa pred- bežné clá pre spoločnosti vyššie uvedených krajín vypočí- tali na základe stanovených dumpingových rozpätí. V prípade mexických a juhoamerických spoločností boli rozpätia ujmy nižšie než dumpingové rozpätia. V dôsledku toho sa predbežné clá pre spoločnosti uvedených dvoch krajín stanovili vo výške rozpätia ujmy. 1. Ukladá sa predbežné antidumpingové clo z dovozu oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán s výnimkou lán a káblov z korózievzdornej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu pre- sahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušen- stvom (fitingy) kódov KN ex 7312 10 82 (TARIC kód 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC kód 7312 10 84*10) ex 7312 10 86 (TARIC kód 7312 10 86*10, ex 7312 10 88 (TA- RIC kód 7312 10 88*10) a ex 7312 10 99 (TARIC kód 7312 10 99*10), pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Poľska, Juhoafrickej republiky a Ukra- jiny. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 2. Sadzby konečného antidumpingového cla, ktoré sa vzťahujú na čistú cenu franko – hranice spoločenstva pred preclením, sú na výrobky vyrobené nižšie uvedenými spoločnosťami tieto: Krajina Spoločnosť Colná sadzba % Doplnkový kód TARIC ČĽR Všetky spoločnosti Maďarsko Všetky spoločnosti India Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Všetky ostatné spoločnosti Mexiko Všetky spoločnosti Poľsko Drumet Všetky ostatné spoločnosti JAR Všetky spoločnosti Ukrajina Všetky spoločnosti 74,8 33,9 39,8 40,2 56,4 35,0 56,1 33,9 54,8 — 8900 8613 8900 — 8614 8900 — — 3. Odlišne od odseku 1 sa predbežné clo neuplatní na dovozy daného výrobku vyrábaného a priamo vyváženého a účtovaného dovážajúcou spoločnosťou v spoločenstve podľa článku 2 ods. 2 spoločnosťami uvedenými v článku 2 ods. 3 4. Ak nie je ustanovené inak, použijú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel. 5. Prepustenie do voľného obehu v spoločenstve výrobku uvedeného v odseku 1 podlieha poskytnutiu istoty, ktorá sa rovná výške predbežného cla. Článok 2 1. Záväzky ponúkané spoločnosťami uvedenými v odseku 3 v súvislosti s antidumpingovým konaním, týkajúce sa dovozov oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán s výnimkou lán a káblov z korózievzdornej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom (fitingy) kódov KN ex 7312 10 82 (TARIC kód 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC kód 7312 10 84*10) ex 7312 10 86 (TARIC kód 7312 10 86*10, ex 7312 10 88 (TARIC kód 7312 10 88*10) a ex 7312 10 99 (TARIC kód 7312 10 99*10), pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Poľska, Juhoafrickej republiky a Ukrajiny, sa prijímajú. 2. Ak sa predloží žiadosť o prepustenie do voľného obehu podľa záväzku, je oslobodenie od cla podmienené predložením platnej záväzkovej faktúry, vystavenej jednou zo spoločností uvedených v odseku 3, colným orgánom príslušného členského štátu. Podstatné náležitosti záväzkovej faktúry sú uvedené v prílohe. 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 19 3. Dovozy sprevádzané záväzkovou faktúrou sa preclievajú podľa ďalej uvedených kódov TARIC: Krajina Spoločnosť Dodatkový kód TARIC Maďarsko Poľsko Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona odpowie- dzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka orga- niczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ spólka z orga- niczona odpowiedzialnoscia Článok 3      8616 8617 8619 1. Podľa článku 20 ods. 1 nariadenia (ES) 384/96 a bez toho, aby bol dotknutý článok 20 ods. 2 a 3 uvedeného nariadenia, môžu dotyčné strany písomne oznámiť svoje stanoviská a žiadať o ústne vypočutie u Komisie do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutiu účinnosti tohto nariadenia. 2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) 384/96 sa môžu strany, ktoré sa behom lehoty stanovenej v oznámení o začatí vyšetrovania samé prihlásili, vyjadriť k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň jeho zverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 1 tohto nariadenia sa bude uplatňovať počas šiestich mesiacov. Článok 4 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 18. februára 1999 Za Komisiu Leon BRITTAN podpredseda 20 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 31 PRÍLOHA Údaje, ktoré sa majú uviesť na záväzkovej faktúre uvedenej v článku 2 ods. 2 1. Kód výrobku (uvedený v záväzku ponúkanom dotyčným vyvážajúcim výrobcom) vrátane typu, počtu prameňov, počtu drôtov v prameni a kódu KN. 2. Presný opis tovaru vrátane: — firemného kódu výrobku, — kódu KN, — doplnkového kódu TARIC, pod ktorým sa môže tovar uvádzaný na faktúre precliť na hraniciach spoločenstva (uvedený v nariadení), — množstvo (v kg), — použiteľné maximálne ceny. 3. Opis predajných podmienok vrátane: — ceny za kilogram, — uplatniteľných platových podmienok, — uplatniteľných dodacích podmienok, — celkového obnosu zliav a rabatov. 4. Meno dovozcu, na ktorého spoločnosť priamo vystavila faktúru. 5. Meno zamestnanca spoločnosti, ktorý vystavil záväzkovú faktúru a podpísal ďalej uvedené vyhlásenie: „Ja podpísaný potvrdzujem, že predaj na priamy vývoz tovaru uvedeného na tejto faktúre do Európskeho spoločenstva sa uskutočňuje v rámci a podľa podmienok ponúknutých…………………… (spoločnosť) a prijatých Európskou komisiou nariadením (ES) 362/1999. Vyhlasujem, že informácie uvádzané na tejto faktúre sú úplné a správne. “


title: Dyrektywa Komisji 1999/8/WE z dnia 18 lutego 1999 r. zmieniająca dyrektywę Rady 66/402/EWG w sprawie obrotu materiałem siewnym zbóż

eurovoc_concepts: cereals marketing seed

formats: html pdf print

text: 03/t. 24 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 405 31999L0008 L 50/26 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 26. 2. 1999 DYREKTYWA KOMISJI 1999/8/WE z dnia 18 lutego 1999 r. zmieniająca dyrektywę Rady 66/402/EWG w sprawie obrotu materiałem siewnym zbóż KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DYREKTYWĘ: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, Artykuł 1 uwzględniając dyrektywę Rady 66/402/EWG z dnia 14 czerwca 1966 r. w sprawie obrotu materiałem siewnym zbóż (1), ostatnio zmienioną dyrektywą Rady 98/96/WE (2), w szczegól- ności jej art. 21 lit. a), a także mając na uwadze, co następuje: w przypadku materiału siewnego pszenżyta przeznaczonego do obrotu na własnym terytorium Państwa Członkowskie mogą zmniejszyć do 80 % minimalne kiełkowanie wymagane załącznikiem II; możliwość ta nie będzie więcej stwarzana od dnia 1 lutego 2000 r. , zgodnie z wyżej wymienioną dyrektywą; zgodnie z obecną wiedzą naukową i techniczną produkcja nasion pszenżyta o zdolności kiełkowania równej tej, której wymaga załącznik II, wydaje się być trudna; w świetle rozwoju wiedzy naukowej i technicznej właściwe jest obniżenie minimalnej zdolności kiełkowania czystych nasion do 80 %; środki przewidziane w niniejszej dyrektywie są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Nasion i Materiału Rozmnożeniowego dla Rolnictwa, Ogrodnictwa i Leśnictwa, W załączniku II sekcja 2 A do dyrektywy 66/402/EWG wpro- wadza się następujące zmiany: w przypadku pszenżyta liczbę „85” w kolumnie 2 zastępuje się liczbą „80”. Artykuł 2 1. Państwa Członkowskie wprowadzają w życie przepisy ustawowe, wykonawcze i administracyjne niezbędne do wyko- nania niniejszej dyrektywy najpóźniej do dnia 1 lutego 2000 r. Niezwłocznie powiadamiają o tym Komisję. Przepisy przyjęte przez Państwa Członkowskie zawierają odnie- sienie do niniejszej dyrektywy lub odniesienie takie towarzyszy ich urzędowej publikacji. Metody dokonywania takiego odnie- sienia określane są przez Państwa Członkowskie. 2. Państwa Członkowskie przekazują Komisji teksty podsta- wowych przepisów prawa krajowego, które przyjmują w dzie- dzinach objętych niniejszą dyrektywą. Niniejsza dyrektywa skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 3 Sporządzono w Brukseli, dnia 18 lutego 1999 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. 125 z 11. 7. 1966, str. 2039/66. (2) Dz. U. L 25 z 1. 2. 1999, str. 27


title: Commission Regulation (EC) No 364/1999 of 18 February 1999 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 19. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 45/29 COMMISSION REGULATION (EC) No 364/1999 of 18 February 1999 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (2) thereof, Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products in the Community may be covered by an export refund; Whereas the refunds must be fixed taking into account the factors referred to in Article 1 of Commission Regula- tion (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules under Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4); Whereas, as far as wheat and rye flour, groats and meal are concerned, when the refund on these products is being calculated, account must be taken of the quantities of cereals required for their manufacture; whereas these quantities were fixed in Regulation (EC) No 1501/95; the world market Whereas the specific requirements of certain markets may make it necessary to vary the refund for certain products according to destina- tion; situation or Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; Whereas it follows from applying the detailed rules set out above to the present situation on the market in cereals, and in particular to quotations or prices for these products within the Community and on the world market, that the refunds should be as set out in the Annex hereto; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 (a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92, excluding malt, exported in the natural state, shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 19 February 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 18 February 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. L 45/30 EN Official Journal of the European Communities 19. 2. 1999 ANNEX to the Commission Regulation of 18 February 1999 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal Product code Destination (1) Amount of refund Product code Destination (1) Amount of refund (EUR/tonne) (EUR/tonne) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 26,00 0 64,50 0 — 40,00 0 — — — 40,00 0 — — (1) The destinations are identified as follows: 01 All third countries, 02 Other third countries, 03 Switzerland, Liechtenstein. (2) No refund is granted when this product contains compressed meal. 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 49,25 46,00 42,50 39,25 36,75 — — 82,00 — — 30,00 (2) 27,00 (2) — 30,00 (2) — NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: Komisjoni direktiiv 1999/8/EÜ, 18. veebruar 1999, millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta

text: 03/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 405 31999L0008 L 50/26 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 26. 2. 1999 KOMISJONI DIREKTIIV 1999/8/EÜ, 18. veebruar 1999, millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, juuni 1966. aasta direktiivi võttes arvesse nõukogu 14. turustamise kohta, (1) viimati 66/402/EMÜ teraviljaseemne muudetud nõukogu direktiiviga 98/96/EÜ, (2) eriti selle artik- lit 21a, ning arvestades, et: liikmesriigid võivad oma territooriumil turustamiseks ette- nähtud tritikaleseemne puhul vähendada II lisa alusel nõutavat minimaalset idanevust 80 %ni; eespool nimetatud direktiivi kohaselt ei ole selle võimaluse rakendamine alates 1. veebruarist 2000 enam lubatud; vastavalt praegustele teadus- ja tehnikaalastele teadmistele näib ühenduses olevat raske toota tritikaleseemet, mille idanevus oleks võrdne II lisa alusel nõutava idanevusega; teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arengut silmas pidades on idanevust asjakohane vähendada puhta seemne minimaalset 80 %ni; käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundus- materjali komitee arvamusega, Triticosecale puhul asendatakse teises veerus arv “85” arvuga “80”. Artikkel 2 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete järgimi- 1. seks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. veebruariks 2000. Liik- mesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad Kui nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viita- mise viisi näevad ette liikmesriigid. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga 2. reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike õigusnor- mide tekstid. Artikkel 3 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Brüssel, 18. veebruar 1999 Artikkel 1 Direktiivi 66/402/EMÜ II lisa lõike 2 punkti A muudetakse järgmiselt: Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT 125, 11. 7. 1966, lk 2039/66. (2) EÜT L 25, 1. 2. 1999, lk 27


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 364/1999 af 18. februar 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

text: 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/29 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 364/1999 af 18. februar 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 13, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne p(cid:134) verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne p(cid:134) disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4); restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til fremstilling af de p(cid:134)gældende varer; disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95; situationen p(cid:134) verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differen- tieres efter deres bestemmelsessted; restitutionen skal fastsættes mindst en gang om m(cid:134)neden; den kan ændres inden for dette tidsrum; anvendelsen af disse bestemmelser p(cid:134) den nuværende markedssituation for korn, særlig p(cid:134) noteringerne eller priserne p(cid:134) disse produkter inden for Fællesskabet og p(cid:134) verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne ved udførsel i uforarbejdet stand af de i artikel 1, litra a), b) og c), i forordning (EØF) nr. 1766/92 nævnte produkter, undtagen malt, fastsættes til de i bilaget angivne beløb. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 19. februar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. L 45/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 BILAG til Kommissionens forordning af 18. februar 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb (EUR/ton) (EUR/ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Bestemmelserne er følgende: 01 Alle tredjelande 02 Andre tredjelande 03 Schweiz, Liechtenstein. — 0 — 26,00 0 64,50 0 — 40,00 0 — — — 40,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 49,25 46,00 42,50 39,25 36,75 — — 82,00 — — 30,00 (2) 27,00 (2) — 30,00 (2) — (2) N(cid:134)r dette produkt indeholder presset groft mel, ydes der ingen restitution. NB: Zonerne er angivet i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 2145/92 (EFT L 214 af 30. 7. 1992, s. 20)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 360/1999 af 18. februar 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 360/1999 af 18. februar 1999 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/ 98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og importordningen frugt for til UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 19. februar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. L 45/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 BILAG til Kommissionens forordning af 18. februar 1999 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 528 706 720 728 999 052 388 400 512 528 624 999 55,0 41,1 117,1 115,7 82,2 134,5 134,5 132,9 132,9 127,5 143,6 135,6 62,5 38,2 42,6 27,2 48,3 55,2 45,7 74,1 74,1 54,6 60,8 61,8 84,2 80,3 68,3 62,9 61,9 62,4 76,4 38,6 74,3 62,3 145,2 107,2 81,7 66,6 81,5 132,7 79,6 85,1 87,2 82,4 55,8 87,1 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Regulamento (CE) n° 367/1999 da Comissão de 18 de Fevereiro de 1999 relativo às propostas comunicadas para a exportação de cevada no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

text: 19. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 45/33 REGULAMENTO (CE) Nº 367/1999 DA COMISS(cid:212)O de 18 de Fevereiro de 1999 relativo (cid:133)s propostas comunicadas para a exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1078/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 1078/98 da Comiss(cid:209)o (5), foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o e/ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada para todos os pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que, em conformidade com o artigo 7º do Regulamento (CE) nº 1501/95, a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, decidir n(cid:209)o dar seguimento ao concurso; Considerando que, tendo em conta, nomeadamente, os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95, n(cid:209)o (cid:130) conveniente proceder (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima ou imposi(cid:135)(cid:209)o m(cid:146)nima; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º N(cid:209)o (cid:130) dado seguimento (cid:133)s propostas comunicadas de 12 a 18 de Fevereiro de 1999 no (cid:131)mbito do concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada referido no Regulamento (CE) nº 1078/98. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 19 de Feve- reiro de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 18 de Fevereiro de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 154 de 28. 5. 1998, p. 20