title: Meddelelse fra Kommissionen - Galileo - Europæiske deltagelse i en ny generation af satellitnavigationstjenester

eurovoc_concepts:
EU programme
international cooperation
satellite communications
trans-European network
transmission network

text: * * * ** •k TV *v ir-frit ** ir ir KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 10. 02. 1999 KOM(1999) 54 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Galileo Europæisk deltagelse i en ny generation af satellitnavigationstjenester RESUME 1. Indledning 2. Udfordringen, som Europa står overfor 2. 1. Spørgsmålene, som er på spil 2. 2. Tidsmæssige overvejelser iv 9 10 10 13 3. Den seneste udvikling og foreløbige konklusioner vedrørende de strategiske valg for 13 Europa 3. 1. Fælles udvikling af et system: potentialet for samarbejde med USA 3. 2. Fælles udvikling af et system: Den Russiske Føderation 3. 3. Japan som potentiel partner i en fælles udvikling af et system 14 14 15 3. 4. Andre lande og regioner som potentielle partnere i en fælles udvikling af et system 3. 5. GNSS-2 Forum 3. 6. Europa-Parlamentet 3. 7. Afvisning af'nulløsningen' 4. Systemarkitektur og tekniske egenskaber 4. 1. Ydelseskrav 4. 2. Sikkerhedsspørgsmål 4. 3. Krav til det jordbaserede GNSS-net 4. 4. Signalstruktur 5. Finansielle aspekter 5. 1. Anslåede omkostninger 5. 2. Kilder til offentlig finansiering af Galileo 5. 3. Potentielle indtægtsstrømme, der muliggør offentligt/privat partnerskab 5. 4. Etablering af et offentligt/privat partnerskab 2 15 16 16 17 18 18 20 21 21 22 23 24 25 27 6. Organisatoriske rammer 29 6. 1. Konstruktion, opbygning og drift af Galileo: grundprincipper og umiddelbare beslutninger 6. 2. Strategiske aspekter 6. 3. Udviklingsfasen 6. 4. Driftsfasen 6. 4. 1. Ledelsen af Galileo 6. 4. 2. Driften af Galileo 6. 5. Sikring af radiofrekvenser 6. 6. Lovgivningskoordinator 29 29 30 31 31 32 32 33 7. Gennemførligheden af og mulige partnere for en fælles udvikling af et system: 35 Indgåelse af aftaler 8. Vejen fremad: Gennemførelse af strategien 36 Bilag I Udvikling af organisationsstrukturen i Galileo-pro grammets forskellige faser Bilag II a) Egenskaber ved kredsløbstyper, som har været overvejet for Galileo Bilag II b) Forkortelser Bilag III a) Finansieringsopgørelse Bilag III b) Galileo - detaljeret omkostningsopgørelse Bilag IV Markedsanalyse og økonomiske fordele RESUME Denne meddelelse præsenterer en strategi til sikring af fuld europæisk deltagelse i udviklingen af den næste generation af navigationssatellitter, Global Navigation Satellite System (GNSS), og dermed alle de tilknyttede markedsmuligheder, som dette afstedkommer. Den centrale anbefaling er, at Europa skal udvikle en ny satellitnavigationskonstellation kombineret med den hensigtsmæssige jordbaserede infrastruktur: Galileo. EU står over for en fantastisk udfordring, men også store muligheder inden for global satellitnavigation, som vil blive et centralt element i alle former for transport og mange andre aktiviteter. Disse systemer vil spille en afgørende rolle i opbygningen af det integrerede europæiske transportsystem, som er uundværligt for Det Indre Marked. Desuden har EU's medlemsstater offentlige forpligtelser til at udbyde sikre navigationstjenester og andre offentlige tjenester (f. eks. eftersøgnings- og redningstjenester), og GNSS kan blive det mest omkostningseffektive middel til at gennemføre dette. er derfor af Spørgsmålet satellitnavigationssystemer, men derimod hvilke økonomiske fordele - og arbejdspladser - Europa vil kunne skabe ved at tage fuldgyldig del i udviklingen af systemet, og hvilken grad af kontrol man vil have over de systemer, som de sikkerhedskritiske tjenester skal bygge på. ikke, hvorvidt Europa gøre brug fremover skal Sidste år udpegede Kommissionen følgende problemer ved fortsat at forlade sig på tredjelandes systemer1: • Der er alvorlige problemer med både suverænitet og sikkerhed, hvis Europa ikke har kontrollen over sine sikkerhedskritiske navigationssystemer. Desuden kan de nuværende systemer ikke i fuldt omfang levere de ydelser, som brugerne har behov for. • Der er behov for at sikre, at europæiske brugere ikke risikerer at blive konfronteret med ændringer i tjenesterne eller fremtidige krav om betaling af store afgifter eller vederlag: over for leverandører med en dominerende position eller monopollignende status vil det være vanskeligt at modsætte sig sådanne afgifter og måske umuligt at udvikle alternative løsninger tilstrækkelig hurtigt. • Den europæiske industris mulighed for at konkurrere på dette lukrative marked (et potentielt globalt marked på 40 mia. € i 2005) ville blive hæmmet i alvorlig grad (Europas konkurrenceevne på tjenestemarkedet vil blive udhulet, hvis Europa ikke har samme adgang til den teknologiske udvikling inden for selve systemet). Det strategiske valg I løbet af det seneste år har Kommissionens arbejde været koncentreret om to nøgleområder: at identificere mulighederne for at gennemføre fælles udviklingsprojekter med USA, Den Russiske Føderation og andre lande, og at afklare, hvordan et europæisk system skulle se ud, og hvor meget det ville koste. Nu, hvor EU er nået frem til et klart standpunkt i forhold til begge disse spørgsmål, er det muligt at træffe de centrale valg. 1 Meddelelsen 'På vej mod et transeuropisk net for positionsbestemmelse og navigation - en europæisk strategi for globale satellitnavigationssystemer (Global Satellite Navigation Systems, GNSS),' KOM/98/29 endelig udg. af 21. januar 1998 Som det fremgår af meddelelsen, er der behov for en hurtig beslutning: USA er indstillet på at udvikle GPS og forstærke dette systems globale dominans. De har allerede faet et forspring. Med mindre Europa nu for alvor engagerer sig politisk i udviklingen af et europæisk system, som kan være klart på samme tid som den næste generation af GPS-systemet, vil det ganske enkelt være for sent. Hvordan den bedste løsning for Europa ser ud, står nu temmelig klart: • Det skal være et åbent, globalt system, som er fuldt kompatibelt med, men uafhængigt af GPS, og hvori Den Russiske Føderation skal spille en væsentlig rolle. • Det skal baseres på satellitter i mellemlavt kredsløb om jorden (MEO-satellitter), og det vil koste mellem 2,2 og 2,9 mia. €. • Det skal udvikles i et offentligt/privat partnerskab med betydelig finansiering på europæisk plan. Udgangspunktet er, at systemet vil komme til at skabe nye indtægtsstrømme. Det er Kommissionens opfattelse, at denne løsning giver mulighed for at opfylde Europas strategiske, transportrelaterede og beskæftigelsesmæssige målsætninger til en acceptabel omkostning. Denne løsning er derfor klart at foretrække frem for en 'nulløsning' (hvorved man udelukkende anvender de eksisterende militære konstellationer). Mulighed for internationalt samarbejde I meddelelsen fra sidste år blev der udpeget tre brede løsningsmodeller: - et fælles globalt system med deltagelse af alle de største aktører; - et GNSS udviklet af EU i fællesskab med en eller flere internationale partnere (navnlig USA eller Rusland); - et uafhængigt system udviklet af EU alene. Kommissionen anerkendte principielt, at en fælles udvikling af den næste generation af GNSS sandsynligvis ville være den mest omkostningseffektive løsning, men gjorde det klart, at et samarbejde nødvendigvis måtte opfylde visse betingelser: det skulle indebære sikre garantier imod tjenesteafbrydelser, sikre EU fuld deltagelse i det fremtidige arbejde med konstruktion, udvikling og drift af GNSS, give EU en fuldgyldig rolle i kontrollen med systemet og give europæisk indstri mulighed for at konkurrere inden for alle markedets segmenter. Rådet godkendte denne strategi og anmodede Kommissionen om at intensivere sine kontakter med navnlig USA og Den Russiske Føderation. Efter omfattende kontakter er Kommissionen nu nået frem til følgende konklusioner om mulighederne for en fælles udvikling. USA er ikke villig til at afgive noget af kontrollen med GPS (primært af militære årsager), omend man stiller sig positivt over for et samarbejde på visse tekniske områder. Man anerkender endvidere, at to gensidigt supplerende systemer (GPS + Galileo) vil øge den samlede stabilitet, hvorved satellitnavigation og præcisionstidsbestemmelse kan udnyttes i mere kritiske anvendelser (f. eks. som eneste navigationsmiddel i bestemte operationer) eller mere problematiske områder (f. eks. i byer). Det foreslås, at man går videre med dette samarbejde. Den Russiske Føderation tilbyder reelt fuldt partnerskab i udviklingen af et nyt internationalt civilt system baseret på det nuværende GLONASS-system. De primære fordele ved denne 5 løsning er, at Europa gennem udnyttelse af den russiske knowhow inden for drift og kontrol af satellitter vil kunne udvikle et stabilt Galileo meget hurtigere end ellers. Dette vil desuden skabe mulighed for fælles udnyttelse af det værdifulde frekvensområde, som er allokeret til GLONASS. Den anbefalede strategi er således at udvikle et Galileo, som fra starten har global dækning, og som er uafhængigt af, men fuldt interoperabelt med det amerikanske GPS-system. Dette vil endvidere give andre partnere mulighed for at deltage. Europa vil især have store fordele af en russisk deltagelse, såfremt en sådan kan etableres på et tilfredsstillende grundlag. Inden for rammerne af interoperabiliteten med GPS vil systemet kunne undersøge mulighederne for nye, avancerede funktionsområder og dermed udvikling af nye anvendelser, der ville gøre det samlede GNSS-system stabilt og pålideligt og samtidig afhjælpe visse mangler ved det i byområder og på de nuværende GPS-system nordligste/sydligste breddegrader og uforudsigelige kortvarige huller i dækningen over bl. a. den europæiske kontinentale landmasse). (eksempelvis ringe tilgængelighed Valget af system Forslaget om Galileo bygger på en basiskonstellation af MEO-satellitter, kombineret med de fornødne infrastrukturer og jordbaserede systemer til at udbyde den integrerede tjeneste, som kræves til det transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet. Denne løsning repræsenterer en minimal teknisk risiko, da teknologien allerede anvendes af eksisterende systemer, og især hvis der kan etableres et tilfredsstillende samarbejde med Den Russiske Føderation. Strategien skal fra starten være global, hvis Europa skal kunne høste fordelene ved en global tilstedeværelse og skabe et globalt marked for systemet og dets anvendelser. Finansiering Nøglespørgsmålet er, hvordan Europa skal finansiere et system. Så længe USA fortsætter med at stille sit GPS-basissignal gratis til rådighed, er det klart, at der vil være behov for offentlig europæisk finansiering af udviklingen af Galileo. Der foreslås en finansering s strategi bestående af tre punkter: • betydelig finansiering på europæisk plan over EU's budgetter, navnlig Transport-TEN, og gennem ESA; • etablering af indtægtsstrømme, hvilket sandsynligvis vil kræve særlovgivning, og • udvikling af et offentligt/privat partnerskab (PPP) til at yde supplerende finansiering og sikre resultater, som står mål med investeringerne. Men der er behov for klare politiske beslutninger for at give industrien den fornødne tillid til at foretage investeringer. Hvad angår EU-finansieringen, foreslås det, at omkring 500 mio. € (10% af det samlede budget for transport-TEN-nettene, som Kommissionen har foreslået i Agenda 2000) kunne blive stillet til rådighed fra TEN-nettenes transportbudget (ESA forventer at kunne bidrage med et udviklingsaktiviteter kunne komme fra det fremte rammeprogram, idet yderligere finansiering muligvis ville kunne stilles til rådighed under et sjette rammeprogram. tilsvarende beløb). Andre 120 mio. til forsknings- og lignende € eller Der er udpeget et antal mulige indtægtsstrømme, særlig ideen om en afgift på GNSS- signalmodtagere, sammen med afgifter i forbindelse med en tjeneste med begrænset adgang, som kan tilbyde garanterede ydelsesniveauer, erstatningsansvar osv. Sådanne afgifter vil 6 kunne bidrage væsentligt til finansieringen af Gaiileo, såfremt Rådet er indstillet på at vedtage den fornødne lovgivning. Et PPP-samarbejde om Galileo vil kunne sikre supplerende finansiering og en forbedret projektkonstruktion samt sikre, at de samlede resultater står mål med investeringerne. Af afgørende betydning er, at et sådant samarbejde ville bekræfte den private sektors engagement i projektet. Navnlig vil behovet for at tilskynde til brug af tjenesten for at generere indtægter og gøre projektet lønsomt udgøre en effektiv mekanisme til sikring af, at der bliver lagt vægt på brugernes behov, samtidig med, at en PPP-struktur vil bidrage til at holde omkostningerne under kontrol, idet en stor del af risikoen for budgetoverskridelser i konstruktionsfasen normalt ville ligge hos den private sektor. Denne løsning vil desuden afspejle det faktum, at Galileo indebærer en kombination af offentlige tjenester og kommercielle aspekter. Målet er, at projektet skal være helt eller delvist selvfinansierende i driftsfasen, hvor de faste, løbende omkostninger (drift og vedligeholdelse) vil beløbe sig til mellem 140 og 205 mio. € om året. Den ideelle fremgangsmåde vil være at etablere et komplet PPP-samarbejde så hurtigt som muligt. Dette vil følge konstruktion-bygning-drift-modellen. Men det vil kræve et betydeligt yderligere arbejde med fastlæggelse af ydelseskrav, risikofordeling og indtægtsstrømme. Hvert af disse områder skal undersøges i samarbejde med den private sektor. Dette vil således være et centralt element i projektets definitionsfase. Organisatoriske spørgsmål Galileo kan blive til et unikt projekt, der inddrager et bredt spektrum af politiske, økonomiske, sikkerhedsmæssige og kommercielle interesser. Projektet vil kræve en organisatorisk struktur, der afspejler denne unikke karakter. Den organisatoriske struktur påvirkes af en række spørgsmål: målet vil være at etablere en 'befordringsvirksomhed', der skal stå for indførelse og efterfølgende drift af systemet. Men nogle centrale aspekter ved Galileo ligger klart inden for områder af offentlig interesse. Inddragelse af internationale partnere i Galileo vil indebære, at de skal tage del i beslutningsstrukturerne. Der er udpeget tre basale beslutningsniveauer: • Politisk/strategisk, som udstikker den overordnede kurs og varetager de væsentligste internationale forhandlinger. Det anbefales, at strategiske beslutninger varetages inden for EU's institutionelle rammer. Kommissionen vil herefter skulle lede de internationale forhandlinger, først med USA og Den Russiske Føderation, på grundlag af retningslinjer vedtaget af Rådet. • Programstyringsrådet, som skal have ansvaret for, at projektet færdiggøres med de vedtagne finansielle beslutninger, og for at fastlægge vilkårene for eventuelle udbud, samt stå for det kontraktlige forhold til PPP-befordringsvirksomheden. I driftsfasen ville dette styringsråd udgøre Galileos administration. • PPP-befordringsvirksomheden Det er dog ikke alle beslutninger, som nødvendigvis skal træffes på dette tidspunkt, og projektet skal nu overgå til definitionsfasen, finansieret med offentlige midler, hvorunder det arbejde, som er nødvendigt for at fastlægge de endelige strukturer, særlig PPP-samarbejdet, udføres. Anbefalinger Fællesskabets institutioner opfordres derfor til at: - træffe en klar politisk beslutning om at udvikle Galileo som beskrevet ovenfor, hvilket repræsenterer en minimal teknologisk risiko og det største udbytte af investeringerne, for at sikre Europas strategiske interesser; - godkende den foreslåede finansieringsstrategi bestående af tre punkter: betydelig finansiering på europæisk plan, udvikling af indtægtsstrømme og en løsning baseret på et PPP-samarbejde. Navnlig opfordres man til at godkende Galileo som en nøgleprioritet under TEN-programmerne med flerårig finansiering (anslået 500 mio. € i perioden 2000- 2006) - anerkende behovet for forhandlinger og tekniske drøftelser med tredjelande. Det bør overlades til Kommissionen at forhandle egnede aftaler om GNSS på grundlag af retningslinjer, som vedtages af Rådet. - opnå enighed om den organisatoriske fremgangsmåde i projektets definitionsfase, idet man bestræber sig på hurtigst muligt at etablere de permanente strukturer, som er udpeget. 1. INDLEDNING I sine konklusioner af 17. marts 1998 vedrørende Europa-Kommissionens meddelelse 'På vej mod et transeuropæisk net af positionsbestemmelses- og navigationssystemer - en europæisk strategi for globale satellitnavigationssystemer (GNSS)', anmodede Ministerrådet for Den Europæiske Union (EU) Kommissionen om at fremlægge sine anbefalinger vedrørende en fremtidig europæisk strategi inden for området global satellitnavigation. Kommissionen blev anmodet om at intensivere sine kontakter med vigtige internationale partnere såsom USA og Den Russiske Føderation for dermed at vurdere potentialet for en fælles udvikling af et system, der opfylder Fællesskabets krav. Kommissionen blev desuden anmodet om at fremskynde arbejdet på at undersøge muligheden for at udvikle et selvstændigt europæisk satellitnavigationssystem. I januar 1999 vedtog Europa-Parlamentet en resolution om Kommissionens meddelelse2. Denne resolution opfordrede bl. a. EU's medlemsstater til at indkalde til et europæisk rådsmøde om rummet (European Space Council) på statsleder- eller regeringsplan, og anmodede Kommissionen om hurtigst muligt at fremlægge en samlet strategi for udviklingen af et transeuropæisk positionsbestemmelses- og navigationsnet. Siden marts 1998 har der været holdt flere møder end nogensinde før mellem de førende aktører inden for et fremtidigt satellitnavigationssystem, og flere hundrede af de vigtigste aktører på området har deltaget. Ligeledes har der været holdt et stort antal møder med internationale partnere. Denne meddelelse melder om resultaterne af arbejdet, som har været gennemført i løbet af det seneste år, og foreslår en mellemlangsigtet europæisk strategi og et program for gennemførelsen af projektet. Hensigten er at sætte Fællesskabets institutioner i stand til at træffe de nødvendige beslutninger om gennemførelse af et europæisk bidrag til den næste generation af GNSS- systemer. I denne meddelelse betegnes det europæiske projekt, som bliver resultatet heraf, foreløbigt Galileo. Meddelelsen indeholder derfor en række politiske konklusioner og en liste over supplerende aktioner, som skal gennemføres i løbet af de kommende måneder. Kommissionen vil ligeledes snarligt fremlægge retningslinjer for forhandlingerne med henblik på rettidig indgåelse af de fornødne internationale aftaler. De tre nøglepunkter er at opnå enighed om, at Europa skal udvikle Galileo så hurtigt som muligt, i fællesskab fastlægge Galileos generelle arkitektur og skabe hensigtsmæssige finansielle rammer, hvor den private sektor hurtigst muligt inddrages i størst muligt omfang (offentlige/private partnerskaber, såkaldte PPP-partnerskaber), og hvor den nødvendige offentlige finansiering øremærkes til formålet. Udvikling af en egnet struktur for så vidt angår lovgivning, drift og projektledelse vil få høj prioritet i den næste fase. A4-0413/98, 13. januar 1999. 2. UDFORDRINGEN, SOM EUROPA STÅR OVERFOR 2. 1. Spørgsmålene, som er på spil EU står over for en fantastisk udfordring, men også store muligheder. der findes to grundlæggende overvejelser: For øjeblikket Strategiske globale navigationssatellitsystemer - USA's GPS og Den Russiske Føderations GLONASS - og GPS dominerer for øjeblikket markedet. GNSS er ved at udvikle sig til et centralt element, ikke alene i alle former for transport, men også i forbindelse med mange andre aktiviteter. Eksempelvis er en del af fabrikationsindustriens og servicesektorens aktiviteter stadigt mere afhængige og/eller præcisionstidsbestemmelse. Denne afhængighed rejser vigtige spørgsmål af strategisk art, herunder strategien for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, særlig hvis kerne systemerne ikke er under europæisk kontrol eller indflydelse. af GNSS-systemets positionsbestemmelse funktioner til Europa er nu i stand til at beslutte, hvorvidt man vil udvikle et nyt system. Udfordringen består i at sikre opfyldelse af Europas strategiske behov uden at pådrage sig for store omkostninger eller risici. Hvis man derimod ikke gør noget, vil USA's nuværende markedsdominans styrkes yderligere, hvorefter Europa vil være fuldstændig afhængigt af USA i mange sikkerhedsanliggender. Galileo giver Europa klare muligheder for at styrke de politiske forbindelser med andre lande. USA og Europa har allerede erkendt, at et samarbejde vil kunne være til gavn for begge parter, i det mindste hvad angår de civile anvendelser, og et samarbejde med Den Russiske Føderation vil ligeledes være til betydelig gensidig fordel og styrke aftalen om partnerskab og samarbejde3. Andre lande vil ligeledes kunne deltage som partnere i projektet til gavn for det internationale samarbejde og til støtte for den globale markedsudvikling og investeringer både inden for og uden for Europa. Transportdimensionen: Det er åbenlyst, at satellitnavigation i stigende grad vil komme til at spille en fundamental rolle i fremtidens transport. GNSS vil indgå i en intelligent infrastruktur, der bidrager til at garantere sikkerheden4, strømline trafikken, nedsætte overbelastningen af trafiknettet, reducere miljøskader og støtte en multimodal udvikling. forvaltning af Avancerede navigationssystemer er en forudsætning transportsystemet og for en bæredygtig mobilitet, og begge disse elementer er i sig selv kritiske for den økonomiske vækst. for en effektiv I henhold til en række forskellige internationale konventioner har EU's medlemslande desuden en offentlig forpligtelse til at udbyde sikre navigationstjenester og visse andre Aftale om partnerskab og samarbejde, undertegnet d. 24. juni af Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation. Aftalen repræsenterer begge parters erklærede hensigt om at fremme og tilskynde til politiske, økonomiske og videnskabelige partnerskaber. GNSS-strategiundersøgelsen, der blev gennemført for Kommissionen i april 1998, bemærkede eksempelvis, at en kombination af transportrelateret kommunikation og GNSS-navigationsdata kunne gavne banetransporten direkte som hjælp i togdriften og til undgåelse af kollisioner, særlig, hvor det er uøkonomisk at tilvejebringe den fornødne elektricitet til passive sensorstråler, eller hvor hærværk på banelegemet er et problem. 10 offentlige tjenester (f. eks. eftersøgnings- og redningstjenester). Et samlet G alileo-program, der i fornødent omfang integrerer andre systemer, kan sikre omkostningseffektivitet og potentielt skabe muligheder for store besparelser på det offentlige forbrug. Galileo vil endvidere kunne afhjælpe visse mangler ved de nuværende GPS- og GLONASS- konstellationer, som ikke for øjeblikket kan garantere den pålidelighed og tilgængelighed, som er uundværlig for transportdriften og for visse økonomiske aktiviteter. Desuden vil en potentiel fordel ved at have to indbyrdes uafhængige men gensidigt kompatible, rumbaserede navigationssystemer (GPS + Galileo) være, at hvert system fungerer som reserve for det andet, således at det bliver muligt at basere livs- og sikkerhedskritiske anvendelser alene på satellitnavigation. Satellittjenesten kan således erstatte visse jordbaserede infrastrukturer, hvorved der kan opnås yderligere betydelige besparelser på drift og vedligeholdelse. Den økonomiske/finansielle dimension. Kommissionens meddelelse af januar 1998 skitserede de enorme anvendelsesmuligheder, der findes for et satellitbaseret system til tids- og positionsbestemmelse samt navigation, og de økonomiske muligheder, som de giver (et potentielt marked på 40 mia. € i 20055). Næsten hver dag føjes der nye anvendelser til listen over tjenester, som bygger på GNSS. Udfordringen består i at sikre, at Europa kan opnå en rimelig andel af det globale marked og de tilknyttede arbejdspladser. Brugernes efterspørgsel efter GNSS-baserede varer og tjenester vokser hurtigt. Det europæiske marked for GPS-udstyr blev i 1997 anslået til 228,7 mio. dollars og ventes at vokse til 960 mio. dollars i 20046. Bilag IV indeholder yderligere detaljer om de fremtidige markedsudsigter. Desuden vil etableringen af en fuldstændigt stabil og pålidelig GNSS-infrastruktur fremskynde udviklingen og indførelsen af en bred vifte af værdiforøgende anvendelser for alle transportformer over store geografiske områder, således at de socialøkonomiske tjenester afstedkommer, realiseres meget tidligere7. I denne henseende kan Galileo bidrage væsentligt ved at præstere nye ydelsesniveauer, forøge tilgængeligheden af GNSS-tjenester og give garantier og erstatningsansvar, som både vil støtte den generelle markedsvækst og i særlig grad tiltrække de kunder, der kræver høje standarder. fordele, som disse Debatten om Galileo, som har fundet sted i løbet af de seneste måneder, har demonstreret projektets potentiale for at skabe interesse for og øge bevidstheden om kommercielle anvendelser. Europa-Parlamentet har understreget fordelene ved at skabe en 'generel kultur De ESA-finansierede sammenlignende systemundersøgelser GNSS-2 Comparative System Studies har udpeget en række vigtige politiske fordele ved et Galileo over og hinsides en rent GPS-baseret nulløsning, delvist på grund af den forbedrede ydelse ved et fælles GPS/Galileo-system. Disse omfatter yderligere 40 mia. € fra salg af udstyr og 40 mio. € fra værdiforøgende tjenester til europæiske virksomheder i perioden 2005-2023. Andre analyser har lagt vægt på fordelene for transportbrugerne, selv om den stigende integration af navigations- og kommunikationstjenester vil forøge den allerede betydelige vækst i ikke- tran sportre I aterede anvendelser. Samlet for hovedtransportformerne ventes de samlede fordele at ligge i området 18 mia. € i løbet af Galileos første fem års drift. Rapport af Frost og Sullivan, citeret i Global Positioning System Market Projections and Trends in the Newest Global Information Utility, International Tråde Administration, telekommunikationskontoret hos det amerikanske handelsministerium. Implementeringen af mange værdiforøgede massemarkedsanvendelser, særlig inden for vejtransport, vil blive accellereret, idet markedet vil være mættet 10 år tidligere (GNSS-2 Forum Technical and Financial Group Report, december 1998). 11 baseret på udnyttelse af rumteknologier', som vil kunne sikres gennem europæisk deltagelse i udviklingen af GNSS. Det anerkendes, at gennem at inddrage Europa i udviklingen af signalstrukturen og muligheden for at tilpasse programmet efter brugernes fremtidige behov vil Galileo kunne hjælpe industrien til fortsat at ligge i spidsen inden for udviklingen af fremtidige anvendelser. Desuden vil eksistensen af et system, som kan konkurrere med GPS, sikre, at der ikke kan træffes nogen ensidige beslutninger om opkrævelse af afgifter eller vederlag, som vil kunne destabilisere den industrielle planlægning. I løbet af det seneste årti er rummet i stigende grad blevet gjort til genstand for kommerciel udnyttelse. Telekommunikation og radiospredning er to eksempler herpå. Der er knivskarp konkurrence på de liberaliserede områder, og flere og flere af de store aktører slutter sig sammen for at opnå stordriftsfordele. I Europa er rumindustrien ligeledes i færd med en omstrukturering for at kunne tage de udfordringer op, som man står overfor i den globale konkurrence. At afstikke en politisk kurs for Galileo vil være en støtte for rum- og forsvarsindustrierne i denne omstruktureringsfase. Den politiske førerposition vil kunne skabe værditilvækst og bidrage til at sikre Europas position i denne strategiske sektor. Der er endvidere stigende behov for at udvikle synergier mellem de eksisterende nationale rumorganisationer og ESA og at etablere den rette koordination med de bredere europæiske politiske institutioner (EU, WEU8). Galileo vil kunne fungere som den katalysator, der giver mulighed for udvikling af en forbilledlig arbejdsfordeling mellem de forskellige aktører og institutioner. Beskæftigelse: Europas tilstedeværelse på dette højteknologiske område, der nu er i potentiel vækst, vil bidrage til at sikre og øge beskæftigelsen. Det anslås, at etableringen af den nødvendige infrastruktur til satellitnavigation vil kunne skabe 20. 000 arbejdspladser, driften af systemet vil kunne skabe 2. 000 permanente arbejdspladser, og der vil være betydelige nye beskæftigelsesmuligheder inden for de forskellige anvendelser (udstyr og tjenester)9. Lovgivningsspørgsmål; Kravene i europæisk lovgivning vil i stigende grad kunne tænkes at forudsætte anvendelse af informationssystemer, der bygger på positions- og/eller tidsbestemmelsessignaler. Dette vil for eksempel fremover kunne være tilfældet inden for opkrævning af afgifter10, på miljøområdet eller i landbrugs- eller fiskeriinspektionen. Et Galileo-sy stem ville skabe muligheder for gennemførelse af den nødvendige certificering Vestunionen, Western European Union, bestående af Belgien, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien, og Det Forenede Kongerige. WEU har desuden et antal assiocierede medlemmer (Island, Norge, Tyrkiet), associerede partnere (Bulgarien, Tjekkiet, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien) og observatører (Østrig, Danmark, Finland, Irland, Sverige) De nuværende skøn i ESA's sammenlignende GNSS-2-undersøgelse tyder på, at et Galileo-projekt også vil kunne forøge beskæftigelsen inden for udstyrsproduktion og salg fra færre end 25. 000 arbejdspladser (baseret på GPS alene) til omkring 70. 000 (GPS + Galileo) i år 2008. Samlet ventes det derfor, at i år 2008 vil omkring 100. 000 arbejdspladser, som er en direkte, indirekte eller afledt følge af Galileo afhænge af, at projektet føres videre. 10 Kommissionens meddelelse om interoperable systemer til elektronisk afgiftsopkrævning KOM/98/795 endelig udgave af 21. december 1998. i Europa, 12 (hvilket ikke er muligt med de nuværende systemer), hvorved lovgivernes og brugernes tillid til sådanne systemers effektivitet sikres. Lovgivningsaktiviteterne vil således kunne støtte Fællesskabets målsætninger. 2. 2. Tidsmæssige overvejelser Det er vigtigt, at der træffes en hurtig beslutning, da mulighederne lige nu er sjældent gunstige. USA har truffet de fundamentale beslutninger om udformningen af den næste generation af GPS-satellitter (block IIF), herunder definitionen af en sekundær civil frekvens, og vil begynde at tage de nye satellitter i brug i løbet af det næste årti. Hvis Europa venter, vil det nye block IIF-system forstærke GPS's nuværende dominans, og dermed vil markedet opfatte GPS som den fremherskende standard. Hvis dette sker, vil Europa ud fra en realistisk vurdering højst kunne spille en birolle på dette område. Omvendt ville øjeblikkelig handling sætte Europa i stand til at udvikle en forbedret tjeneste (hvad angår signal struktur, effektniveauer osv. ), som - selv om den er interoperabel og fuldt kompatibel med GPS - vil give Europa en reel mulighed for at trænge ind på markedet. Hvis den europæiske løsning baseres på GLONAS S-systemet, vil Galileo kunne tages i brug betydelig hurtigere end ellers, hvilket vil gøre systemet mere konkurrencedygtigt, forudsat man er tilstrækkeligt opmærksom på at opbygge tilliden til systemet og fremme det globalt. Udfordringen består i at handle beslutsomt i tide. for Europas deltagelse Der skal træffes en beslutning så hurtigt som muligt i 1999, idet der skal vedtages en mellemlangsigtet politik i den næste generation af satellitbaserede positions-, navigations- og tidsbestemmelsessystemer. At undlade at træffe en beslutning vil i realiteten være det samme som en beslutning om at udelukke Europa fra udviklingen af en strategisk sektor og definitionen af nye globale standarder, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for de strategiske, økonomiske, industrielle, beskæftigelsesmæssige og transportrelaterede politikker. At udskyde beslutningen vil ligeledes betyde, at USA's dominans vil blive yderligere konsolideret, således, at Europa vil finde det betydelig sværere - og sandsynligvis umuligt - at komme ind på markedet, og dermed reelt vil være tvunget til at acceptere de standarder, som USA har sat. EU skal indgå i et langsigtet engagement for at generere udviklingen af markedsanvendelser og støtte private investeringer i systemet. 3. DEN SENESTE UDVIKLING OG FORELØBIGE KONKLUSIONER VEDRØRENDE DE STRATEGISKE VALG FOR EUROPA I kommunikationen fra sidste år blev der udpeget tre brede løsningsmodeller: - et fælles globalt system med deltagelse af alle de største aktører; - et GNSS udviklet af EU i fællesskab med en eller flere internationale partnere (navnlig USA eller Rusland); - et uafhængigt system udviklet af EU alene. 13 Omfattende kontakter med vore internationale partnere har gjort det muligt at indsnævre disse løsningsmodeller betydeligt. 3. 1. Fælles udvikling af et system: potentialet for samarbejde med USA På baggrund af den betydelige udfordring, som Europa således står overfor, anmodede Ministerrådet i marts 1998 Kommissionen om i samarbejde med USA at undersøge muligheden for i fællesskab at udvikle et system. Der fandt tre drøftelser med USA sted (i maj, juli og november 1998). Det stod hurtigt klart, at USA ikke ville overveje et fremtidigt fælles ejerskab eller at Europa skulle tage fuldgyldig del i kontrollen over den basale GPS- konstellation med 24-satellitter (primært af militære hensyn). Et eventuelt samarbejde med USA ville derfor nødvendigvis skulle baseres enten på anvendelse alene af det eksisterende, amerikansk kontrollerede GPS-system eller på udviklingen af et GNSS baseret på to gensidigt supplerende satellitnavigationssystemer, ét GPS-system og ét europæisk/internationalt system. Ud over at klarlægge og indsnævre antallet af muligheder førte de nyttige drøftelser med den amerikanske regering til fremskridt i retning af at opstille de principper, som vil kunne danne grundlag for en fremtidig samarbejdsaftale. Grundlaget for et USA-EU-samarbejde Set fra USA's synspunkt ville et frugtbart samarbejde med Europa kun være muligt, dersom Europa accepterede GPS's standardpositionsbestemmelsestjeneste (SPS) og signalstraktur som grundlag for alle civile anvendelser af det fremtidige GNSS. Dette ville hindre udbredelse af forskellige systemer og desuden sikre den politiske stabilitet, som af industrielle årsager er af stor betydning. Hvis Europa engagerede sig i GPS som en global standard, ville USA overveje at lade Europa deltage i udviklingen og moderniseringen af GPS-systemet samt i passende omfang tage del i den civile drift og administration. USA ville desuden overveje at fremsætte en interessetilkendegivelse om at give fortsat adgang til GPS-signalet uden direkte brugerbetaling, at ophæve den selektive tilgængelighed og at overholde en aftalt varslingsperiode forud for en eventuel planlagt tilbagetrækning af GPS-signalet. Hvis EU besluttede at investere i udvikling og gennemførelse af en konstallation, der supplerede GPS, kunne den fælles målsætning for EU/USA være at etablere et fuldt interoperabelt, globalt system, bestående af to selvstændige komponenter. Der er enighed mellem USA og Europa om, at to selvstændige systemer ville forbedre det samlede GNSS-systems stabilitet og mulige ydelse, lige som de potentielt ville kunne give mulighed for anvendelse af systemet som det eneste navigationsmiddel i visse sikkerhedsrelaterede aktiviteter. En sådan politisk orientering vil kunne få betydelige konsekvenser for den måde, hvorpå Galileo udvikler sig, og for systemets omkostningseffektivitet. 3. 2. Fælles udvikling af et system: Den Russiske Føderation Der fandt drøftelser sted med Den Russiske Føderation i maj, juli og oktober 1998. Den Russiske Føderation har foreslået en strategi for fælles udvikling af et avanceret globalt navigationssatellitsystem og synes at være villig til at opfylde de krav, som er skitseret i Kommissionens meddelelse af januar 1998, der blev godkendt af Rådet, og som giver mulighed for fælles ejerskab og administration af den fremtidige konstellation. De Russiske myndigheder har udviklet en overgangsplan for GLONASS, som vil indebære systemets 14 overgang til civil kontrol og dets fremme som et system beregnet for civile formål11. I starten vil systemet være et uafhængigt supplement til GPS, der gradvis udvikler sig til Galileo (og gradvist forbedrer stabiliteten og ydelsen i det samlede GNSS-system). De principielle fordele ved denne strategi vil være, at såfremt samarbejdet udvikler sig tilfredsstillende, vil Europa gennem anvendelse af russisk operationel knowhow kunne udvikle Galileo på meget kortere tid, end hvad der ellers ville være muligt, lige som strategien vil tillade udnyttelse af det værdifulde GLON AS S-frekvensbånd på trods af den skarpe kommerciel især konkurrence telekommunikation. Dette ville ikke begrænse mulighederne for fremtiden. radiofrekvenser, adgangen knappe om til til I dette scenario vil man følge en strategi baseret på gradvis udvikling, idet man vil begynde med de politiske rammer, som i starten skal lette udvekslingen af knowhow mellem industrielle aktører, samtidig med at mulige arrangementer vedrørende driften undersøges. Dette skal ske inden for rammerne af aftalerne om partnerskab og samarbejde, idet der tages fuldt hensyn til EU's sikkerhedsinteresser og målsætningerne for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. 3. 3. Japan som potentiel partner i en fælles udvikling af et system Japan har sammen med USA udsendt en erklæring om, at man anerkender GPS som en global standard. Formålet hermed har primært været at tilskynde til en markedsdrevet udvikling af anvendelser baseret på satellitnavigation. Men det underminerer ikke eventuelle alternative modeller for udvikling og drift af GNSS-2 og udelukker heller ikke F & U-aktiviteter. Selv om japanerne på nuværende tidspunkt således koncentrerer sig om GNSS-1, viser man stigende interesse for Europas indstilling til et muligt GNSS-2-system. Med baggrund i den konstruktive dialog, der har udviklet sig mhp. at sikre interoperabiliteten mellem de respektive GNSS-1 rumbaserede forstærkningssystemer (EGNOS og MSAS), kunne man forestille sig, at Japan fik interesse i at blive inddraget i en europæisk drevet udvikling af et rumsegment for Galileo. Dette ville således bidrage til at nedsætte presset på de europæiske offentlige finanser. En eventuel beslutning om at gå videre med Galileo skal ledsages af fortsatte drøftelser om Japans muligheder for at spille en væsentlig rolle i samarbejdet derom. Der bør derfor snarest afholdes sonderende drøftelser med de relevante ministerier og departementer vedrørende et muligt fremtidigt samarbejde. Det industrielle samarbejde vil øjensynligt hurtigt skabe muligheder for at udvikle forholdet. 3. 4. Andre lande og regioner som potentielle partnere i en fælles udvikling af et system Hvad angår andre lande, er der flere, der har tilkendegivet interesse i at samarbejde med EU for at opnå fordele af GNSS-1 og overveje GNSS-2. Et sådant samarbejde vil kunne afhjælpe mangler i den nuværende navigationsinfrastruktur, skabe alle de globale markedsmuligheder, som er blevet udpeget, og støtte en effektiv udvikling af det industrielle samarbejde. Det bør dog stå klart, at karakteren af dette samarbejde sandsynligvis ikke vil reducere udgifterne til Opsendelsen den 30. december 1998 af tre nye satellitter demonstrerer Den Russiske Føderations engagement i at opretholde GLONASS på trods af det økonomiske pres. Der planlægges en yderligere opsendelse. Der er konstrueret en moderniseret GLONASS-satellit med længere forventet levetid, men der ventes yderligere forbedringer gennem integration af vestlige standarder. 15 opbygning af Galileo nævneværdigt, men derimod vil kunne bidrage til den globale interoperabilitet og de potentielle markedsmuligheder og indtægtsstrømme. Inden for disse rammer er der indledt kontakter med landene i Central- og Østeuropa, Tyrkiet, Schweiz, Island, lande i SNG, Afrika og Sydamerika samt Canada, Australien, Indien, Kina og Korea. Af industrielle, strategiske og politiske årsager - og af hensyn til sikker, effektiv og hurtig transport af varer og mennesker er det vitalt at fremme Europas GNSS-strategi over for tredjelande, ikke mindst de lande, der søger optagelse i EU, således at de kan bidrage til systemets succes. Derefter vil Europa kunne udvikle og eksportere en ny global standard. 3. 5. GNSS-2 Forum For at leve op til erklæringen fra rådsmødet i marts 1998, oprettede Kommissionen GNSS-2 Forum12, som mobiliserede de fleste af de relevante europæiske aktører på området (mellem juli og december 1998). GNSS-2 Forummets arbejde samt resultaterne af et antal undersøgelser, navnlig de foreløbige konklusioner i ESA's sammenlignende GNSS-2 systemundersøgelser (GNSS-2 Comparative System Studies) har bidraget til at forme Kommissionens indstilling og anbefalinger. Forummets mest relevante konklusioner antyder, at det fremtidige GNSS-system skal bygge på en kombination af GPS og en global, europæisk drevet komponent (Galileo). Sidstnævnte skal være åben for inddragelse af supplerende bidrag fra tredjelande og -organisationer (med forbehold for industrielle, politiske, militære og sikkerhedsmæssige overvejelser). Analysen af de forskellige kriterier for GNSS-2 peger klart på et behov for at udvikle et system, der kan tilbyde mindst to tjenesteniveauer. Disse skal omfatte en offentlig basistjeneste, der tilbydes vederlagsfrit, så længe den tilsvarende amerikanske GPS-tjeneste er gratis, og en tjeneste beregnet for brugere, der har behov for et garanteret højt tjenesteniveau (f. eks. hvad angår signalets tilgængelighed og integritet). Udviklingen af en strategi, som bygger på et offentligt/privat partnerskab (PPP) blev opfattet som en høj prioritet: Forummet anbefalede, at man mere konkret analyserer, hvordan man bedst kan tiltrække private investeringer. Det var opfattelsen, at systemet skal være globalt fra starten for at give mulighed for en fuldstændig udvikling af det globale marked, for at opfylde behovene hos globale industrier (f. eks. luftfarten, søfartssektorerne, de finansielle institutioner og andre industrier, som er afhængige af præcisionstidsbestemmelse), og fordi ikke er fundet nogen partnere, som på dette tidspunkt ønsker at udvikle tilsvarende regionale bidrag. 3. 6. Europa-Parlamentet Kommissionens meddelelse af januar 1998 blev behandlet af Parlamentet, som på baggrund af en omfattende rapport vedtog en beslutning den 13. januar 1999. Denne beslutning anerkendte, at den europæiske industri tidligere havde lidt under manglen på en klar politisk kurs og et klart engagement inden for rumsektoren hos de europæiske institutioner, og hilste Kommissionens dokument velkomment på baggrund af, at der i flere år havde været behov for en strategi. Parlamentet opfordrede medlemsstaterne til at træffe klare beslutninger på 12 GNSS-2 Forum omfattede ledende eksperter fra industrien, de europæiske institutioner og organisationer, udbydere af radionavigationstjenester, brugergrupper og det akademiske samfund og støttede udviklingen af Kommissionens tanker om institutionelle og juridiske spørgsmål, teknisk og finansiel udvikling af forskellige strategier, civile/militære og sikkerhedsmæssige spørgsmål og brugerkrav. Forummet mødtes til pienar- og gruppemøder og udsendte en endelig rapport i december 1998. 16 statsleder- eller regeringsplan om de strategiske, tekniske og budgetmæssige retningslinjer og om tidsplanen for GNSS-2. Parlamentet bad endvidere Kommissionen om at gennemføre dybdegående forhandlinger med internationale partnere, at lede de europæiske forhandlinger i de internationale fora til fastlæggelse af satellitkredsløbspositioner og tildeling af frekvenser til satellitnavigationstjenester, samt at tilvejebringe et lovgrundlag for oprettelsen af et indre marked for anvendelser af europæiske rumteknologier, samtidig med, at det blev understreget, at GNSS private/offentlige skulle partnerskabsmodeller og brugerbidrag. i videst muligt omfang finansieres gennem 3. 7. Afvisning af 'nulløsningen' Alle scenarier skal sammenholdes med nulløsningen: en bevidst beslutning om, at Europa ikke skal have en tilstedeværelse i kernerumsegmenterne i det kommende GNSS. Dette vil være ensbetydende med total afhængighed af det amerikanske GPS-system og potentielt Den Russiske Føderations GLON AS S-system eller et eventuelt andet nyt system, udviklet af andre stater. Det er indlysende, at en europæisk beslutning om at koncentrere sig om anvendelses- og forstærkningssystemer og afholde sig fra at gå ind i satellitbaseret navigation vil blive hilst velkommen af USA, da dette ville bekræfte GPS-systemets aktuelle dominans og sikre den ud i fremtiden. Desuden vil det give mulighed for, at europæisk forskning og midler under budgetterne for de transeuropæiske net kan blive koncentreret om GPS-forstærkning (herunder gennem systemer som EGNOS) og udvikling af GPS-baserede anvendelser i den intelligente transportsektor og andre domæner. Argumenterne, som er skitseret ovenfor i kapitel 2, 'Udfordringen, som Europa står overfor' taler imod, at man forlader den europæiske ambition om at deltage i kontrollen med rumsegmentet. Det er dog indlysende, at det vil være nødvendigt at vurdere, planlægge og kontrollere de offentlige udgifter hermed nøje, og at den private sektor, hvor dette er rimeligt, vil være nødt til at acceptere en del af risikoen ved at udvikle Galileo. Ud over de tekniske og organisatoriske spørgsmål er hovedsigtet med denne meddelelse således at fremsætte anbefalinger til sikring af, at Europa har råd til at være tit stede i det kommende globale navigationssatellitsystem. Konklusion: 'Nulløsningen' efterlader Europa uden tilstrækkelig sikkerhed for, at de europæiske politiske, strategiske, økonomiske, beskæftigelsesmæssige, industrielle, og sikkerhedsmæssige interesser samt interesser i udnyttelse af rummet og naturligvis de transportrelaterede og øvrige interesser sikres. Ved at kombinere resultaterne af drøftelserne med USA og Den Russiske Føderation, anbefalingerne fra GNSS-2 Forum og på baggrund af Rådets og Parlamentets opfattelse har Kommissionen konkluderet, at der bør udvikles et G alileo-sy stem med følgende egenskaber: - Systemet skal være uafhængigt af det amerikanske GPS-system, men supplere og være interoperabelt med det. - Systemet skal være åbent for deltagelse af andre partnere. Især vil der kunne være store fordele for Europa ved at involvere Rusland, hvis dette kan ske på et tilfredsstillende grundlag. 17 Inden for rammerne af interoperabiliteten med GPS vil Galileo kunne udnytte nye, avancerede funktionsmuligheder i et civilt system, der giver mulighed for udvikling af nye anvendelser, øger det samlede GNSS-systems stabilitet og pålidelighed og afhjælper visse mangler ved det aktuelle GPS-system ringe tilgængelighed i byområder og på de nordligste/sydligste breddegrader og uforudsigelige kortvarige huller i dækningen over bl. a. den europæiske kontinentale landmasse). (eksempelvis Systemet skal fra starten have global dækning for at sikre dets reelle uafhængighed og skabe et globalt marked for systemet og dets anvendelser. Galileo skal endvidere omfatte en tjeneste med begrænset adgang. 4. SYSTEMARKITEKTUR OG TEKNISKE EGENSKABER Dette kapitel beskriver, hvilken arkitektur der ville være bedst egnet til at opfylde brugernes behov på omkostningseffektiv vis, og repræsenterer dermed de første skitser til Galileo- systemet. 4. 1. Ydelseskrav For brugere inden for luft- og søfarten findes der i forvejen internationale ydelseskrav til navigationssystemer. Grundlæggende er kravet om 10 meters vandret nøjagtighed over hele kloden den minimumsstandard, som Galileo vil være nødt til at opfylde for at blive accepteret som en integreret del af et verdensomspændende radionavigationssystem13. Andre brugere har ikke udviklet tilsvarende nøjagtige krav med støtte i lovgivningen. Der er desuden potentielle brugere, hvis behov ikke er defineret, selv om det pågældende markedspotentiale er udpeget. GNSS-2 Forum identificerede visse brede ydelseskrav til Galileo, herunder, at systemet skulle have omtrent samme ydelse som den næste generation af GPS (Block IIF) for at blive betragtet som et troværdigt system14, at rumsegmentet ikke skulle forsøge at tilvejebringe samtlige navigationsløsninger15, og at det ville være nyttigt at lade satellitterne indeholde yderligere navigationsrelaterede kommunikationsfunktioner. I projektdefinitionsfasen vil tilkendegivelser fra brugergrupper, potentielle tjenesteudbydere og offentlige myndigheder være af vital betydning. Først herefter kan de præcise missionskrav 13 Brugerne kan direkte og tidstro bestemme deres navigationsstatus (tredimensional position, hastighed og tid) ved modtagelse af mindst fire signaler fra fire forskellige satellitter uden at anvende andre systemer. 14 Dette er fortolket som den globale landmasse- og kystvanddækning med ikke under 9,1 meters horisontal og vertikal nøjagtighed uden lokal forstærkning 95% af tiden. Det skulle være muligt at opnå højere tjenesteniveauer fra systemet gennem integration af jordbaseret forstærkning. 15 Et omfattende navigationsnet for Europa med de påkrævede niveauer af stabilitet og med integration af satellitbaserede og hensigtsmæssige jordteknologier vil blive konstrueret og foreslået af Kommissionen som en europæisk radionavigationsplan, når der er truffet beslutning om, i hvor høj grad Europa skal involveres i GNSS. 18 opstilles og de endelige beslutninger træffes om den nødvendige jord- og rumbaserede infrastruktur. Målet for den europæiske radionavigations strategi skal være at opfylde angivne ydelseskrav på omkostningseffektiv vis i henseende til system- og personsikkerhed. Der vil med sikkerhed være satellitbaserede komponenter og jordbaserede elementer som vil støtte den samlede systemstabilitet. De indikationer, som eksperterne har forelagt, og som Kommissionen har accepteret i definitionen af en strategi for europæisk deltagelse i GNSS, er følgende: Definitionen af arkitekturen bygger på et mål om at opnå global dækning, tilbyde adgang for massemarkedsapplikationer med et godt grundlæggende sikkerhedsniveau for europæisk transport, men med en minimal ruminfrastruktur (idet der skal være mulighed for udvikling af forstærkningsløsninger, hvor disse er påkrævet for at opfylde strengere sikkerhedskrav eller til brug for dedikerede kommercielle opgaver). Der findes fire typer af nagivationssatellitkredsløb, der kunne sikre et ensartet signal i rummet for et globalt tjenesteområde (jvf. bilag II a)16. Den optimale systemdefinition skal tage højde for de forskellige stærke sider ved de forskellige kredsløbstyper for at sikre, at ydelsen er på linje med sikkerhedskrav og brugerbehov, herunder tilvejebringelsen af integritetsdata. Der vil blive fremsat præcise anbefalinger gennem ESA's sammenlignende undersøgelse. Men på nuværende tidspunkt synes det at stå klart, at kernekonstellationen for Europa med sansynlighed vil blive et satellitkredsløb i mellemlav højde (Medium Earth Orbit, MEO), der repræsenterer en lav teknisk risiko og tilbyder kendte ydelseskapaciteter. MEO-modellen blev anvendt af både USA og Sovjetunionen til de systemer, disse lande udviklede. Denne model har vist sig at være særdeles effektiv og er bevaret i senere generationer af de to systemer, herunder GPS Block IIF og GLONASS M. En sådan løsning repræsenterer således en minimal teknisk og industriel risiko, særlig hvis Europa og Den Russiske Føderation kan bygge på hinandens respektive styrker og erfaring De forstærkningstjenester til dækning af store landområder, som udvikles af USA, Japan og Europa (hhv. WAAS, MSAS og EGNOS) giver mulighed for integritetskontrol og differentialkorrektion17 af GPS-signalerne. På samme måde forstærker EGNOS-systemet GLONASS-signalerne. De giver desuden et pejlesignal. Indtil dato har det arbejde, som ESA har stået i spidsen for, og hvori industrien har været tæt involveret, fokuseret på to brede modeller: • en kernekonstellation bestående af 21 MEO-satellitter, som ville komme tæt på at opfylde de europæiske krav. Integration af GPS og lokal forstærkning i en total systemløsning kunne grarantere opfyldelse af de europæiske krav, og 16 GNSS-2 Forum Technical and Financial Group Report, december 1998 17 Integriteten kan defineres som den grad af tillid, som brugerne har til, at den beregnede position svarer til de leverede data - den bygger på at sikre, at brugerne advares om eventuelle fejl gennem en advarsel, som udsendes inden for et fastlagt tidsrum; differentialkorrektion betyder at reducere de primære kilder til fejl i positionsbestemmelsen, som er en følge af radiobølgernes spredning gennem ionosfæren. 19 • en kernekonstellation bestående af 36 MEO-satellitter, som i sig selv ville opfylde de europæiske krav fuldt ud. Brugerne vil kræve tidstro information om konstellationens sundhed (dvs. vished for, at signalerne er korrekte). Integritetsmeddelelsen kan, i det mindste delvist, leveres fra kerne- MEO-konstellationen, men det menes på nuværende tidspunkt, at der vil være behov for et supplement bestående af mellem 3 og 9 GEO- og/eller IGSO-satellitter, som kan indbefatte EGNOS-satellitterne18. Modellerne peger endvidere på optimal integration af de jordbaserede net, herunder nettene, som er udviklet til EGNOS og GLONAS, forudsat der indgås egnede aftaler herom. Galileos arbejdsprogram vil desuden skulle omfatte en strategi for problemet med affald i rummet. Selv om dette kun er en foreløbig skitse af Galileo, kan den grundlæggende beslutning om, hvorvidt Europa skal involveres i GNSS, allerede træffes, da der allerede foreligger tilstrækkelige detaljer om konstellationsparametrene og relativt nøjagtige vurderinger af de budgetmæssige konsekvenser. Hvis Galileo ud over positionsbestemmelses-, navigations- og blev udstyret med begrænsede navigationsrelaterede tidsbestemmelsesfunktionerne kommunikationsfunktioner, forventes det, at systemet kunne gøre sikkerhedskritiske tjenester mere pålidelige og generere yderligere indtægtsstrømme19. 4. 2. Sikkerhedsspørgsmål Der stilles en række klare sikkerhedskrav med relation til den fysiske beskyttelse af vital infrastruktur (som for eksempel kontrolcentre og kommunikationsnet) og i henseende til udsendelsen af nøjagtige navigationssignaler i tider med krig eller internationale spændinger. Desuden skal systemet sikres mod svindel og andre former for misbrug og forstyrrelser af signalet i rummet. Omvendt skal det være muligt at nægte fjenden adgang til brug af systemet i en krigssituation. Systemets konstruktion skal tage højde for disse overordnede krav. Desuden skal der etableres en interferensovervågningsstruktur og en grænseflade til militæret. Kommissionen har til hensigt at gennemføre yderligere sonderende drøftelser med henblik på at udpege egnede partnere og strukturer for denne grænseflade i overensstemmelse med undersøgelsen, som er udført for Kommissionen20 og på baggrund af internationale drøftelser og forhandlinger, og vil fremsætte de relevante forslag, så snart dette er muligt inden for rammerne af Fællesskabets fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Eksperterne i GNSS-2 Forum hældede til en løsning, der bestod i at udvikle en tjeneste med kontrolleret adgang. De forestillede sig, at der skulle være universel adgang til et basissignal 18 Skal bekræftes i definitionsfasen i ESA's sammenlignende GNSS-2-undersøgelse. GNSS-2 Forum Technical and Financial Group Report fra december 1998 pegede på en konstellation bestående af 36 MEO- satellitter + 9 GEO-sateHitter som det minimale for at opfylde brugerkravene (9,1 meters horisontal og vertikal nøjagtighed uden lokal forstærkning i 95% af tiden). 19 GNSS-2 Forum's tekniske og finansielle gruppe undersøgte disse spørgsmål nøje. Det blev konkluderet, at mulighederne for at lade kommunikationssatelliter rumme navigationsfunktioner (såkaldt 'piggy-backing') og omvendt ville være urealistisk. Begrænsede navigationsrelaterede kommunikationsfunktioner ville derimod være gennemførlige og give værdiforøgelse. 20 Civii-military interface for GNSS, januar 1999 20 beregnet for massemarkedsanvendelser. Desuden skulle der tilbydes en tjeneste med kontrolleret adgang, som benyttede et andet signal med garanteret tilgængelighed og nøjagtighed. Dette kunne desuden sikre brugerne erstatningsansvar, i tilfælde af, at systemet ikke kunne leve op til de angivne ydelsesspecifikationer. Kontrolleret adgang kunne endvidere tilfredsstille tjenester. såsom, Eksempelvis vil eftersøgnings- og redningsaktioner under alle forhold kunne forlade sig på denne tjeneste. Tjenesten opfattes som et centralt element i bestræbelserne på at involvere den private sektor i GALILEO og i at generere indtægtsstrømme. I tider med alvorlige internationale spændinger eller konflikter skulle denne tjeneste imidlertid være begrænset til autoriserede kategorier af abonnenter. livs- og sikkerhedskritiske internationale forpligtelser Alle disse sikkerhedsspørgsmål har konsekvenser for systemets konstruktion og skal løses, før GALILEOs afprøvnings- og valideringsfaser {udbud og konstruktion) kan gå i gang (ændringer i konstruktionen, krav om flytning af satellitter og modifikation af det jordbaserede segment skal undgås). Foreløbige omkostningsberegninger for dette findes i afsnit 5. 1 om finansiering. 4. 3. Krav til det jordbaserede GNSS-net GNSS's jordbaserede segments funktion er at udføre integritetsovervågning, fastlæggelse af kredsløb og synkronisering af tidsbestemmelsen samt at administrere og forvalte systemets samlede funktion. Det jordbaserede segment for EGNOS, der for øjeblikket gennemføres som del af det transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet, er i videst muligt omfang udviklet til at kunne genbruges i en europæisk GNSS-2-konstellation. Der kan være behov for at tage yderligere jordstationer i brug uden for EU for at garantere god global ydelse. For at garantere systemets ydelse skal man tage højde for de fysiske sikkerhedskrav. dedikerede Eksempler kommunikationsnet, egnede effektniveauer og kryptering af forbindelserne mellem jordstationer og satellitter. kan omfatte indskrænket bygninger, adgang herpå til Ud over Galileos basisinfrastruktur, herunder det tilknyttede jordbaserede segment, vil der være potentiale til at forbedre ydelsen for at opnå højere præcision og andre dedikerede tjenester, især gennem anvendelse af hensigtsmæssig jordbaseret infrastruktur. Tilsammen vil disse bidrage til det transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet og sikre sy stem stab i lit et, opfylde særlige behov hos bestemte brugerkategorier inden for definerede områder og stille tjenesterne til rådighed, hvor satellitteknoligien ikke kan tilbyde en omkostningseffektiv løsning. Den centrale hensigt bag den foreslåede europæiske deltagelse i GNSS er ikke at forsøge at tilbyde ét samlet navigationsmiddel til alle navigationens faser alene fra basissatellitsystemet. Derimod skal GNSS-arkitekturen opfattes som en primær komponent i positionsbestemmelses- og navigationsnettene, som integreres for at opnå den optimale omkostningseffektive anvendelse. 4. 4. Signalstruktur Udviklingen af en ny satellitkonstellation, som er konstrueret med det 21. århundredes krav for øje, tillader Europa at overveje en forbedring af de aktuelle signal strukturer for at opfylde de fremtidige brugerbehov. GPS-signalet anerkendes almindeligvis af brugerne som en tilfredsstillende struktur, selv om det ikke er garanteret og ikke altid er tilgængeligt. Set ud fra massemarkedsbrugerens synspunkt skal en europæisk udviklet løsning kunne levere et signal, 21 som er kompatibelt og interoperabelt med GPS. Når de bruges sammen, vil det moderniserede GPS-signal 21 og det forbedrede europæiske signal give en bedre tjeneste end den, som GPS kan levere alene. For at optimere det europæiske signal og nedsætte følsomheden over for radiostøj og svindel vil der endvidere være behov for en omhyggelig udvælgelse af frekvenser22 og transmissionseffekt. Dette er ganske vist et overordentlig teknisk emne, men essensen er, at der er indledt drøftelser mellem den amerikanske og europæiske industri med det formål at definere de parametre, inden for hvilke Europa kan udvikle en forbedret signal struktur. Dette vil omfatte nødvendigt arbejde på global standardisering af tidsbestemmelse og geodætiske referencer. Konklusion: Galileo skal som minimum have en tredimensional ydelse over landmasser med bedre end 10 meters horisontal nøjagtighed, og samtidig give en universel, uafhængig tidsreference på global basis. En kernekonstellation bestående af ME O-satelliter betragtes som den mest omkostningseffektive og teknisk gennemprøvede ibrugtagning og udbydelse af indledende basistjenesten. Konstellationen skal være fuldt integreret i et sammenhængende transeuropæisk positionsbestemmelses- og navigationsnet. Andre nagleegenskaber er et højt sikkerhedsniveau og et signal med kontrolleret adgang, og kritiske forudsætninger fuld interoperabilitet og kompatibilitet med GPS-systemet. frekvensallokeringer og tilstrækkelige langsigtede til den losning er 5. FINANSIELLE ASPEKTER I lyset af USA's aktuelle politik om at stille GPS-basissignalet gratis til rådighed, vil det være illusorisk at forestille sig, at Galileo kunne udvikles og udbydes alene af den private sektor. inden for rammerne af de Som tilfældet er for en række store infrastrukturprojekter transeuropæiske net, vil det være nødvendigt at finde betydelig offentlig finansiering. Hvad angår Galileo, vil dette i særlig grad gælde for definitions- og test- og valideringsfaserne, hvor den grundlæggende forskning, afprøvning af koncepter og udvikling af det rumbaserede segment ville finde sted. Dette afsnit præsenterer en finansieringsplan i tre punkter: • betydelig finansiering på europæisk plan over EU-budgettet, navnlig transport-TEN- budgettet, og gennem ESA; • etablering af indtægtsstrømme, der sandsynligvis vil kræve specifikke lovgivningstiltag, og 21 22 Den 25. januar 1999 fremlagde USA's vicepræsident Gore et nyt GPS-moderniseringstiltag i form af et program til en pris af 400 mio. $. Dette indebærer at føje to nye civile signaler til de fremtidige GPS- satellitter. Tiltaget opfattes af den amerikanske regering som del af et løbende offentligt/privat arbejde. Det andet civile signal vil blive placeret ved 1227,60 MHz, sammen med det aktuelle militære signal og vil være almindeligt tilgængeligt for anvendelse i ikke-sikkerhedskritiske anvendelser. Et tredje civilt signal til brug i livs- og sikkerhedskritiske anvendelser vil blive placeret på 1176,45 MHz, inden for det nuværende frekvensspektrum for luftfartsnavigation. Efter aftale med Den Russiske Føderation og USA vil Galileo kunne transmittere på to af de aktuelle GLONASS-frekvenser og på en eller flere GPS-frekvenser. Brugen af frekvenser, som er omfattet af de europæiske akter hos ITU, vil ligeledes blive overvejet. 22 • udvikling af et offentligt/privat partnerskab, der kan yde supplerende finansiering og sikre, at resultaterne står mål med investeringerne. 5. 1. Anslåede omkostninger Udgiften til det rumbaserede segment og den nødvendige jordbaserede infrastruktur til en offentlig basistjeneste vil afhænge af satellitkonstellationen. Der er fortsat en række muligheder, som skal evalueres, før det er muligt at definere den optimale konstellation til opfyldelse af ydelseskravene. Det er imidlertid allerede muligt at give en nogenlunde nøjagtig indikation af de potentielle udgifter til Galileo23. Et arbejde, som har været gennemført under ESA's ledelse og hvori industrien har været nært inddraget, har fokuseret på beregningen af omkostningerne ved to brede muligheder (jf- afsnit 4. 2)24: • en konstellation bestående af 36 MEO-satellitter og 9 GEO-satellitter til en pris af omkring 2,2 mia. € i perioden 1999-2008, og • en konstellation bestående af 21 MEO-satellitter og 3 GEO-satellitter til en pris af omkring 1,6 mia. €. Integration af lokale forstærkningssystemer25 i et samlet system vil kunne sikre opfyldelsen af de europæiske krav. I princippet vil en tilfredsstillende samarbejdsaftale med USA tillade begge parter at overveje reducerede satellitkonstellationer, der tilsammen vil kunne garantere de tjenesteniveauer, som kræves af hver af parterne. Desuden vil et samarbejde med Den Russiske Føderation om konstruktion og gennemførelse af Galileo kunne nedsætte udgifterne. En række skøn over udgifterne ved indførelse af en tjeneste med kontrolleret adgang samt system- og personsikkerhedscertificering peger på, at der er behov for et yderligere budget på mellem 600 og 750 mio. €. Således anslås den samlede udgift til Galileo i perioden 1999-2008 aktuelt til mellem 2,2 og 2,95 mia. €, afhængigt af omfanget af fælles drift med GPS og brugen af landbaserede systemer. Ikke alle disse elementer behøver at blive finansieret med offentlige midler, hvis der vælges en løsning baseret på et PPP-partnerskab. Tilbagevendende udgifter til drift og vedligeholdelse ved de ovennævnte løsningsmodeller) beløber sig til mellem 140 og 205 mio. € pr. år, startende i 2008. Imidlertid alternative for udgiftsbesparelser, skulle der være mulighed navigationshjælpemidler kan afvikles. når de (udgifter aktuelle 23 Der findes en sammenfatning af tallene i Bilag Hib. 24 N. B. Skønnene er baseret på den forudsætning, at forskning og udvikling, ibrugtagning af jordsegmentet og driftsudgifterne er konstante ved alle løsninger. 25 Lokal forstærkning, som kræves for at opfylde Galileos ydelsesmål (reduceret konstellation) udgør anslået 200 mio. € (baseret på at udstyre 250 storbyer). 23 5. 2. Kilder til offentlig finansiering af Galileo Ovenfor er anført argumenterne for et offentligt tilskudsbidrag til Galileo. I princippet vil det være muligt at finansiere dette over de nationale budgetter. Galileo er imidlertid et nøgleelement i Transport TEN-nettene26 og den fælles transportpolitik, og er essentielt et transeuropæisk projekt, der giver direkte fordele til alle medlemsstater (og hjælper dem til at opfylde deres offentlige tjenesteforpligtelser og internationale forpligtelser, hvad angår udbuddet af navigationshjælpemidler). Dette er vægtige argumenter for en finansiering på EU-plan. På europæisk plan kan der udpeges en række mulige finansieringskilder: • For det første har Kommissionen til etablering og udvikling af infrastruktur inden for rammerne af AGENDA 2000 stillet forslag om tilskud på ca. 5,5 mia. € til de trans europæiske net. Med den seneste vedtagelse af den fælles indstilling til den reviderede finansielle regulering af TEN skulle der snart være givet mulighed for flerårig indikative programmer27. Dette menes at skabe det stabile miljø, som kræves for at tilskynde til privat investering og understøtte markedsudviklingen. Det vil være Kommissionens hensigt i sit kommende flerårige program at foreslå øremærkning af omkring 500 mio. € (10% af den budgetramme, som foreslås til de transeuropæiske transportnet) til Galileo, og at give Rådet og Europa-Parlamentet regelmæssige tilbagemeldinger om projektets fremskridt. Dette er i tråd med Kommissionens målsætning om at give forholdsmæssigt højere prioritet til intelligente transportsystemer. • For det andet mener Kommissionen, at der inden for den overordnede budgetramme, som er afsat til det femte rammeprogram28, rimeligvis vil kunne findes omkring 120 mio. € til Galileo. Det femte rammeprograms varighed er begrænset til 2002, og der vil blive foreslået en fortsættelse af finansieringen ud over 2002. Denne fortsatte finansiering er betinget af vurderingen af det femte rammeprogram. • For det tredje giver Kommissionens TACIS-program muligheder for at yde støtte til samarbejde med Den Russiske Føderation og andre lande i det tidligere Sovjetunionen inden for områderne undervisning og omlægning af industrier fra militære til civile formål. 26 GNSS er klart identificeret som et hovedelement i positionsbestemmelses- og navigationsnettet og som et projekt af almen interesse i de aktuelle retningslinjer for TEN-Transport (Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet; EFT. nr. L 228 af 9. september 1996). 27 Dette skulle besvare udtalelsen fra Parlamentets budgetudvalg om, at manglen på klar politisk kurs og engagement hos de europæiske institutioner har haft en skadelig virkning. 28 Forslag til Europa-Parlementets og Rådets beslutning vedrørende Den Europæiske Unions 5. rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter (1998 til 2002), KOM/97/142, endelig udg. Brug af ekspertisen hos de fælles forskningscentre (særlig Space Applications Institute) og aktioner under de tematiske programmer, der 'forbedrer livskvaliteten og forvaltningen af levende ressourcer' og 'fremmer konkurrence- og bæredygtig vækst' samt det horisontale program, der 'befæster EF-forskningens internationale rolle' kan blive involveret. 24 • For det fjerde vil ESA inden for rammerne af sine institutionelle mekanismer potentielt være i stand til at mobilisere midler af samme størrelsesorden som midlerne under TEN- budgetterne. Dermed vil der i alt kunne mobiliseres op til 1,25 mia. € på europæisk plan til et Galileo- proram i perioden 2000-06, over for en samlet udgift på mellem 2,2 og 2,95 mia. € i perioden 2000-08. På EU-plan vil dette ikke indebære oprettelse af et nyt program, men vil i stedet blive gennemført ved øremærkning af bestemte etablerede fællesskabsprogrammer. ESA ville derimod skulle starte et nyt program. i allerede summer På basis af de ovenfor beskrevne skøn vil der være behov for en yderligere finansiering på mellem 950 mio. og 1,70 mia. $ (før der tages højde for potentiel EU-finansiering i 2007- 2008, som ligger uden for den aktuelle finansieringsperiode). Der findes en række muligheder for at mobilisere disse yderligere midler: • For det første vil identifikationen af potentielle indtægtsstrømme kunne tiltrække den private sektors deltagelse i Galileo. Dette vil muligvis også give EIB (og i tilfælde af et euro-russisk samarbejde, EBRD) mulighed for at finansiere en del af projektet gennem langfristede lån; • samarbejde med andre lande kan eventuelt skabe mulighed for udgiftsdeling mellem internationale partnere; og • et antal medlemsstater vil muligvis være i stand til at bidrage individuelt, særligt med henblik på at sikre, at de aspekter ved det europæiske GNSS-system, som har relation til sikkerheden, behandles på hensigtsmæssig vis. 5. 3. Potentielle indtægtsstrømme, der muliggør offentligt/privat partnerskab Indtægtsstrømmene vil nedsætte behovet for offentlige tilskud og gøre det lettere at etablere PPP-partnerskaber. Desuden har Parlamentet anmodet Kommissionen om at undersøge nye og selv ukonventionelle metoder til at sikre, at de fremtidige brugere betaler for de GNSS- tjenester, de modtager29. Kommissionen har derfor overvejet en række potentielle kilder til indtægtsstrømme. • For det første er en mulig indtægtskilde knyttet til forskellige tjenesteniveauer (to eller flere signaler fra det rumbaserede segment, hvoraf det ene er almindeligt tilgængeligt, mens et eller flere andre signaler tilbyder højere tjenesteniveauer på basis af kontrolleret adgang). Dette vil kræve udvikling af forskellige signalmodtagere eller 'smartcards' til de forskellige tjenesteniveauer: - niveau 1 tjeneste til massemarkedet - niveau 2 en certificerbar tjeneste - niveau 3 livs- og sikkerhedskritiske tjenester. 29 Udtalelse om Kommissionens meddelelse af 21. januar 1998 fra Budgetudvalget. 25 Det ventes, at tjenesterne på niveau 1 i overensstemmelse med den nuværende amerikanske politik vedrørende GPS-systemets tilsvarende standardpositionsbestemmelsestjeneste og Den Russiske Føderations civile GLONAS S -signal vil blive udbudt gratis. Såfremt den amerikanske og/eller russiske politik vedrørende brugerbetaling ændrer sig, vil den europæiske holdning kunne blive taget op til revision. Tjenesterne på niveau 2 og 3 tænkes at være tjenester baseret på kontrolleret adgang, som ville blive stillet til rådighed for abonnenter mod betaling af fastsatte afgifter. I nogle tilfælde kan brugen af disse tjenester være obligatorisk, f. eks. i forbindelse med elektronisk opkrævning af afgifter for adgang til infrastruktur eller overvågning af fiskeri, fragt- og bustransport samt vej sikkerhed. Det bemærkes, at IMO kræver, at internationalt registrerede skibe skal være udstyret med GNSS-udstyr fra år 2000, og at GNSS er en integreret del af CNS/ATM-konceptet, som er vedtaget af ICAO30. Tjenester på niveau 2 og 3 kunne gøres endnu mere attraktive, hvis der gives erstatningsansvar for de tjenester, som abonnenterne modtager. Dette ville så at sige repræsentere en form for forsikring, der ville tillade Galileos brugere at forlade sig på tjenesterne på en måde, som ikke ville være mulig ved anvendelse af basissignalet. Ligeledes vil det faktum, at tjenester på niveau 2 og 3 vil kunne certificeres for sikkerhedskritiske og lignende højydelsesopgaver (på en måde, som ikke kunne lade sig gøre med GPS) udgøre et salgbart aktiv. For så vidt som Galileo giver mulighed for at erstatte de eksisterende jordbaserede luftnavigationsfaciliteter og sikrer en bedre og mere pålidelig tjeneste til luftfartsselskaber, kan man forvente, at luftfartsselskaberne vil bidrage til indtægtsstrømmen. En anden mulighed ville bestå i at opkræve en afgift på signalmodtagere til alle satellitbaserede radionavigationstejenster. Denne vil i givet fald skulle indføres i hele EU og gælde for alle modtagere, som sælges i eller importeres til EU. Fordelen ved en sådan afgift ville være, at den også gjaldt for massemarkedet (f. eks. for navigationsudstyr til biler, fritidsaktiviteter osv. ) og dermed ville dække også niveau 1-udstyr. Dette ville være helt i tråd med Kommissionens overordnede filosofi om opkrævning af marginale infrastrukturomkosninger og kunne begrænses til meget små beløb. Spørgsmålet om brugernes accept skulle håndteres ved at påvise en kombination af omkostningsbesparelser og forøget tjenestetilgængelighed, særlig i byområder. De midler, som indbetales, kunne f. eks. bidrage til afholdelse af udgifter til drift og ajourføring af systemet, når det først er etableret. I mange medlemsstater opkræves der i forvejen afgifter på bestemte produkter, bl. a. optageudstyr, fotokopimaskiner og videokassetter. Tilsvarende finansieres visse tjenester, herunder de offentlige tv-stationers udsendelser ligeledes gennem opkrævning af obligatorisk brugerbetaling. En afgift på 20 € på signalmodtagerne ville føre til en årlig indtægt på 140-205 mio. € og dække en stor del af finansieringen af projektets konstruktion og udvikling31. Ligeledes kunne man forestille sig at opkræve en årlig licensafgift for modtagelse af satellitnavigationssignaler, omend dette sandsynligvis ville være vanskeligere at gennemføre. 30 Meddelelse om navigation, overvågning/flyledelse 31 Under den forudsætning, at i 2010 vil omkring 50% af de nye biler være udstyret med GNSS-baseret potionsbestemmelsesudstyr, og at der sælges omkring 14 mio. biler i Europa årligt, ville en afgift på 20 € bevirke en samlet årlig indtægt på 140 mio. €. 26 • Den private sektor kunne ligeledes generere indtægter gennem bredspektrede anvendelser, hvilket gøres lettere af integrationen af kommunikation og positionsbestemmelse, herunder dedikerede, navigationsrelaterede kommercielle tjenester og tjenester med stor nøjagtighed samt integration af sikkerhedsrelaterede og sikkerhedskritiske funktioner. Dette vil også kunne omfatte dedikerede kommunikationsfunktioner på nogle satellitter. En række af disse funktioner kunne anvendes til at sikre overholdelse af offentlige tjenesteforpligtelser (eksempelvis eftersøgnings- og redningstjenester). En 'skyggeafgiftsmodel' kan være en måde at garantere indtægtsstrømme til en privat operatør. Det er klart, at det at udstyre Galileo med yderligere funktioner til støtte for sådanne tjenester vil medføre omkostninger, der skal sammenholdes med den ekstra, genererede indtægt. Bilag IV indeholder nogle tentative markedsprognoser for Galileo, som indikerer de brede udsigter for indtægter fra de kilder, som er udpeget i dette afsnit. En række af disse indtægtsstrømme, for eksempel indførelse af afgifter og krav om obligatorisk anvendelse af visse af Galileos funktioner, afhænger af lovbeslutninger. Andre, eksempelvis kontrolleret adgang og kryptering, afhænger af definitionen af systemets tekniske egenskaber. Desuden kan det tænkes, at flere andre mulige indtægtsstrømme først kan udpeges efter en periode, da markedet for satellitanvendelser vokser eksponentielt. Industrien vil derfor være nødt til at arbejde videre med dette i sammenhæng med den overordnede finansieringspakke, mens den offentlige sektor vil være nødt til at behandle de tilknyttede lovgivningsbeslutninger. 5. 4. Etablering af et offentligt/privat partnerskab Som i andre TEN-projekter er der betydelige muligheder for at tiltrække privat investering til udvikling af dele af forudsat der klart kan udpeges potentielle indtægtsstrømme, og forudsat der sker en klar risikofordeling, hvilket kan indebære regeringsgarantier. Et af målene skal være, at den offentlige finansiering i det store og hele skal være erstattet af privat finansiering i driftsfasen. infrastrukturen, Et PPP-partnerskab om Galileo vil kunne tilvejebringe supplerende finansiering, forbedre projektkonstruktionen og sikre, at resultaterne står mål med investeringerne. Særlig vil behovet for at tilskynde til ibrugtagning af tjenesten for at generere indtægter og gøre den lønsom udgøre en effektiv mekanisme til at sikre, at der fokuseres på brugernes behov, samtidig med, at en PPP-struktur vil bidrage til at holde udgifterne under kontrol, da en stor del af risikoen for budgetoverskridelser ved konstruktionen normalt vil påhvile den private sektor. Dette ville endvidere afspejle det faktum, at Galileo kombinerer offentlige tjenester med kommercielle aspekter. Den anbefalede model er således at etablere et PPP-partnerskab. Et sådant vil være fuldt i tråd med den prioritet, som indtil nu er givet til en sådan model. Kommissionens meddelelse om PPP-partnerskaber32, som fik bred tilslutning i Rådet og Parlamentet, anfører en række vigtige anbefalinger, som er relevante for Galileo. Disse er blandt andet: • at den private sektor skal involveres så tidligt som muligt for. at kunne deltage i proj ektudformningen; 32 KOM/97/453 endelig udg. af 10. september 1997 27 • at den offentlige sektor i videst muligt omfang skal søge at angive projektkravene gennem en angivelse af ydelsen (tjenesteniveauerne) frem for i form af detaljerede tekniske specifikationer; • den mest effektive struktur for et PPP-partnerskab vil normalt involvere en særlig befordringsvirksomhed, der har det klare ansvar for projektets færdiggørelse og den fornødne administrative autonomi til at gennemføre projektet på effektiv vis, og • at risikoen skal fordeles i overensstemmelse med muligheden for at kontrollere den. Dette vil for eksempel betyde, at den private sektor skal være ansvarlig for budgetoverskridelser i konstruktionsfasen, mens den offentlige sektor skal være ansvarlig for udgiftsstigninger som følge af ændringer i lovgivningen. Disse generelle principper skal gøres gældende på en måde, der tager fuldt hensyn til Galileos unikke egenskaber, herunder projektets offentlige tjenesteelement (livs- og sikkerhedskritiske tjenester) og systemsikkerhedsdimensionen. Den ideelle løsning ville være at etablere et fuldstændigt PPP-partnerskab så hurtigt som muligt. Dette ville følge konstruktion-opbygning-drift-modellen, men der vil være behov for et betydeligt yderligere arbejde på følgende områder: • mere præcis specifikation af ydelseskravene baseret på brugernes behov; • • identifikation af risici, og hvordan de skal fordeles, således at investorer i den private sektor kan foretage en kommerciel vurdering af mellem risiko-/udbytteforho!det; identifikation af indtægtsstrømmene, som er ensbetydende med både en mere præcis vurdering af det overordnede markedspotentiale og de markedssegmenter, som med sandsynlighed vil være villige til at betale for en tjeneste med begrænset adgang, og en forpligtelse nødvendige sektor lovgivningsforanstaltninger til at sikre disse indtægtsstrømme (f. eks. afgiften). offentlige træffe den hos de til at Hvert af disse områder skal undersøges i samarbejde med den private sektor. Dette vil være en central del af projektets definitionsfase, som beskrives mere detaljeret i det næste afsnit. Hvis denne ambitiøse model ikke viser sig levedygtig i tide (hvis den offentlige sektor f. eks. ikke er villig til at skabe muligheder for indtægtsstrømmene), vil en mere traditionel model (med et programudviklingskontor, der gennemfører projektet gennem konventionelle kontrakter på offentlige anlægsarbejder) være en mulig reserveløsning faser. Programudviklingskontoret vil i så fald blive nedlagt, når befordring s virksomheden er på plads og klar til ibrugtagnings- og driftsfaserne. Det skal bemærkes, at mens Kommissionen anbefaler etablering af et PPP-partnerskab og en befordringsvirksomhed, vil Kommissionen ikke selv deltage i kommercielle forretningsaktiviteter (dette er der ikke grundlag for i Traktaten). indledende for de Konklusion: Så længe USA fortsat stiller GPS-basissignalet gratis til rådighed, vil der være behov for offentlig støtte for at skabe mulighed for udvikling af Galileo og udbud af en tilsvarende, gratis offentlig tjeneste. Men der er udpeget en række potentielle indtægtsstrømme, hvoraf nogle vil afhænge af offentlige lovgivningsforanstaltninger. Kommissionen vil sammen med ESA og EIB undersøge potentialet for at etablere en befordringsvirksomhed allerede ikke umiddelbart er muligt på grund af manglende offentligt engagement i at sikre de fase. Hvis dette i projektets indledende 28 nødvendige rammevilkår for indtægtsstrømmene, foreslås en løsning i to trin: den første, forberedende fase vil i alt væsentligt være baseret på offentlig finansiering (TEN, Fællesskabets forskningsrammeprogrammer, ESA og muligvis nationale bidrag), fordelt gennem et programudviklingskontor (risikoen ville blive fordelt gennem en nøje kontrolleret fase, gennemførelsesfasen, vil indebære en meget større investering og kommerciel risiko for den private sektor. omkostningskontrakt med industrien); anden den 6. ORGANISATORISKE RAMMER 6. 1. Konstruktion, opbygning og drift af Galileo: grundprincipper og umiddelbare beslutninger Kommissionens meddelelse af januar 1998 sammenfattede roller og ansvar, som skulle indgå i de organisatoriske rammer for GNSS. GNSS-2 Forum har udarbejdet yderligere detaljer om disse spørgsmål. På baggrund af Fællesskabets strategi om adskillelse af de lovgivende og operationelle funktioner og hensigten om i størst muligt omfang at bygge på eksisterende organer og strukturer fremsætter Kommissionen tentativt de følgende foreløbige konklusioner (Bilag I anfører skematisk de faser i projektudviklingen, som der henvises til i den resterende del af dette afsnit). Det er i denne sammenhæng vigtigt at notere, at der ved nogle spørgsmål ikke er behov for umiddelbare svar. • Såfremt det besluttes at gå videre med Galileo-programmet, er den eneste faste til indgå, at oprette de nødvendige strukturer forpligtelse, som man skal definitionsfasen (dvs. frem til december 2000). • Samtidig skal organiseringen af de resterende faser forberedes. Her er det Kommissionens klare intention at fremme et PPP-partnerskab og at gennemføre de nødvendige tiltag - herunder forslag til lovgivning - som muliggør et sådant, ideelt fra begyndelsen før ibrugtagningsfasens start. udviklingsfasen, men omstændigheder under alle af • En af de aktioner, som er umiddelbart nødvendige, er at sikre, at de relevante frekvenser er til rådighed. 6. 2. Strategiske aspekter Det overordnede mål er at sikre, at der etableres en holdbar struktur, som kan træffe de strategiske beslutninger, overvåge de internationale forhandlinger og kontrollere Galileos overholdelse af international, fællesskabs- og national lovgivning og politikker. Det foreslås, at EU's institutionelle rammer anvendes til dette formål, idet Kommissionen forsyner de øvrige institutioner med de fornødne oplysninger. Dette er et pragmatisk valg: på baggrund af de mange forskellige sensitive spørgsmål af politisk, international, økonomisk, industriel og sikkerhedsmæssig art, som skal afvejes, synes kun EU's institutionelle strukturer (og ikke udelukkende søjle 1) at være egnede hertil. Kommissionen bør (i visse tilfælde sammen med medlemsstaterne) repræsentere EU's interesser på internationalt plan eventuelt på basis af relevante mandater fra Rådet. Dette 29 kan omfatte forhandling af globale standarder og sikring af interoperabilitet og kompatibilitet mellem forskellige globale og regionale systemer. Dette kan desuden indebære, at Kommissionen spiller en central rolle i drøftelserne om GNSS- signalstrukturen, om en global metodik til gennemførelse af certificering og om en global ansvarsordning, samt i bestræbelserne på at sikre et globalt net til overvågning af integriteten33. GNSS's ekspertgruppe (GNNS High Level Group34) har i de seneste år vist sig at være værdifuld og skal spille en vigtig rolle i styringen af Galileo-programmet: dvs. udstikke den overordnede kurs for programmet, udvikle og overvåge anvendelsen af en europæisk radionavigationsplan (European Radio-Navigation Plan35) og sikre, at man holder de strategiske overvejelser, blandt andet med relation til sikkerhed36, for øje. Dette kan omfatte en politik vedrørende Galileos tjeneste med kontrolleret adgang. Kommissionen skal i så fald sikre, at der findes den fornødne høringsplatform for brugere, således at de politiske anbefalinger afspejler brugernes behov37. 6. 3. Udviklingsfasen For at sikre en stram kontrol over omkostningerne og en effektiv udnyttelse af de offentlige ressourcer skal man være særdeles opmærksom på projektledelsen. Der skal etableres en sund og stabil struktur med identifikation af specifikke roller og ansvar. Et vigtigt element heri vil være at undersøge mulighederne for, at EU og ESA sammen med eventuelle andre bidragydere opbygger en pulje af finansieringsressourcer (jvf. Bilag I). Formålet hermed skulle være at sikre, at Galileo fra starten bliver drevet som et samlet, integreret projekt. EIB vil blive konsulteret i dette spørgsmål. Der skal oprettes et programstyringsråd, bestående af Kommissionen, ESA, de nationale rumorganisationer og andre investorer, der skal etablere befordringsvirksomheden gennem offentlige udbud; i perioden før befordringsvirksomheden er oprettet, skal rådet godkende valg af underleverandører og overvåge, at kontrakterne overholdes. 33 Af hensyn til omkostningseffektiviteten skal det jordnet, som defineres for EGNOS, integreres med Europas krav til GNSS-2. Desuden er det vigtigt at foretage hensigtsmæssige politiske valg vedrorende placeringen af infrastruktur. Det foreslås derfor, at Kommissionen medtager dette aspekt i sine drøftelser med tredjelande {jvf. afsnit 2. 4). 34 High Level Group blev etableret ved Rådets Resolution nr. 94/C 379/02 af 19. december 1994; EFT nr. C 379 af 31. december 1994. 35 Der indeholder ekspertvurderinger af udviklingen af et hensigtsmæssigt net af jord- og satellitbaserede systemer og fuldt ud tager højde for de forskellige komponenters evner og behovet for sikker og omkostningseffektiv overgang i overensstemmelse med artikel 17 i retningslinjerne for de transeuropæiske net. 36 Jvf. GNSS-2 Forum, arbejdsgruppe 3, rapport om sikkerhedsspørgsmål. 37 Det ventes, at brugergruppen, som blev etableret under Kommissionens GNSS-2 Forum, skal udvikle sig til et permanent brugerforum 30 Den overordnede gennemførelse af projektet skal ledes og gennemføres af en befordringsvirksomhed, som kan omfatte de primære industrielle leverandører til Galileo-projektet. Denne virksomhed skal arbejde i henhold til en kontrakt (muligvis på at konstruere, bygge og drive systemet), hvori et nøgleelement vil være de finansielle bestemmelser, som er knyttet til offentlig støtte og adgangen til indtægtsstrømme. I princippet vil denne virksomhed have ansvaret for eventuelle budgetoverskridelser. I definitionsfasen og før befordringsvirksomheden er oprettet, vil programstyringsrådet have behov for teknisk støtte. Da denne fase er nært forestående, kunne denne støtte ydes af en teknisk arbejdsgruppe, der eventuelt kunne bestå af eksperter fra ESA, de nationale rumorganisationer, Kommissionen, potentielle tjenesteudbydere og andre organisationer efter behov. Hvis det ikke er muligt at oprette befordringsvirksomheden i rette tid til at administrere den efterfølgende fase (dvs. udviklingsfasen) i projektet, skal den tekniske specialgruppe have en mere formel status, eventuelt som programudviklingskontor. Dets rolle vil i givet fald være at koordinere planlægning og udvikling af den rum- og jordbaserede infrastruktur. Kontoret skal sikre, at brugernes krav og behov til udviklingen af anvendelser samt mulighederne for integration med lokale systemer og GNSS-1- infrastrukturen, indgår som vigtige elementer i driften af tjenesten og tages fuldt ud i betragtning i Galileo-projektet. Når befordringsvirksomheden er oprettet, vil et eventuelt programudviklingskontor blive nedlagt. 6. 4. Driftsfasen 6. 4. 1. Ledelsen afGalileo Til at forestå driften af Galileo foreslår Kommissionen, at der oprettes en lille offentlig struktur i form af en GNSS-administration. Denne vil grundlæggende være efterfølgeren til programstyringsrådet og vil få ansvar for at sikre driften af Galileo, idet selve driften varetages af underleverandører. Denne administration skal etableres gennem en rådsbeslutning, da den skal have en juridisk identitet for eksempelvis at kunne behandle ansvarsspørgsmål. En sådan permanent struktur vil formodentlig øge den offentlige tillid og opmuntre industrien til at udvikle anvendelser (og dermed bane vej for private investeringer og indtægtsstrømme). Selv om omfanget af administrationen og de opgaver, som skal udføres, endnu ikke er helt definerede for Galileo, forventes den tilsvarende struktur - i starten for EGNOS - at være i drift mod slutningen af år 200038. De opgaver, som der kan blive tale om, kunne omfatte forbindelserne til de forskellige internationale organisationer39, af GNSS. i udnyttelsen involveret som er 38 Hvis denne tidsplan ikke er mulig, skulle den EGNOS Operations and Infrastructure Group, som aktuelt er ved at blive etableret, være i stand til at påtage sig forvaltningsansvaret for EGNOS. Hvad angår EGNOS er der dog for øjeblikket ingen planer om en formidlingsvirksomhed ti! drift af systemet, så EGNOS's pendant til Galileo's Administration ville få en større rolle. 31 Administrationen kunne også spille en rolle i etablering af et internationalt net til overvågning af integriteten og i at etablere hensigtsmæssige former for samarbejde med udbydere af specifikke forstærkertjenester, f. eks. på de nordligste breddegrader. Den kunne endvidere fa ansvar for samordning og opretholdelse af indbyrdes forbindelser i fredstid i det relevante omfang med forsvars- og sikkerhedsorganisationerne, herunder NATO og Vestunionen, Konferencen om sikkerhed og samarbejde i Europa, Interpol og Europol, og sikre overholdelse af aftaler om nukleare missiler og ikke-spredningsaftaler. I praksis ville Administrationens rolle omfatte administrationen af krypteringen med relation til tjenesten med kontrolleret adgang og definitionen af, hvorledes man håndterer mulige sikkerhedssvigt, herunder tidstro spredning af information om interferens. Hvad angår ansvarsspørgsmål vil Administrationen få ansvar for at behandle eventuelle krav, som rejses med relation til Galileo. 6. 4. 2. Driften af Galileo Det er Kommissionens opfattelse, at den private sektor gennem koncessioner vil kunne udføre en Galileo-operatørs væsentligste funktioner. Hvis modellen med at etablere et PPP-partnerskab til konstruktion, opbygning og drift af systemet vedtages, ville denne funktion blive udført af den befordringsvirksomhed, som havde ansvar for at etablere systemet. Befordringsvirksomheden ville herefter have ansvar for at drive systemet på et sundt økonomisk grundlag40 og integrere ny teknologi, hvor dette måtte være hensigtsmæssigt for at forbedre tjenesterne og tilpasse dem efter nye brugerbehov. Det ville endvidere være muligt at udbyde driften af systemet til den private sekter, selv om tidligere faser ikke involverer et PPP-partnerskab. 6. 5. Sikring af radiofrekvenser Sikring af adgangen til radiofrekvenser er en forudsætning for at gennemføre Galileo og sikre uforstyrret drift af systemet. (WRC-konferencer), Globale beslutninger om tildeling af frekvenser træffes ved World Radiocommunications Conferences internationale telekommunikation ITU's auspicier blandt unionens 186 medlemslande. De europæiske standpunkter til WRC-konferencerne udvikles og forhandles inden for rammerne af CEPT (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations)- samarbejdet, som omfatter 43 europæiske til harmoniserede frekvenstildelinger ud over Fællesskabets grænser41. lande og derfor potentielt fører afholdes under som den 39 Man vil således kunne drage fordele af disse organisationers bredere medlemsskab og forbindelser i forbindelse med internationale aftaler. 40 Opkrævningspolitikken kan muligvis skulle godkendes af Administrationen på grundlag af Fællesskabets retningslinjer og lovgivning; opkrævningen af vederlag ville skulle gennemføres af den operatør, som har koncessionen. 41 Fællesskabet har status af observatør inden for ITU/WRC og rådgiver for CEPT, og informerer om Fællesskabets politikker og deres frekvensmæssige krav. Se desuden oplysningerne i Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om den verdensomspændende radiokonference 1997 (WRC-97), KOM/97/304 endelig udg. , 18. juni 1997 og Meddelelse fra Kommissionen til Europa- Parlamentet og Rådet - Radiofrekvenskrav for Fællesskabets politik på området den Verdensomspændende Radiokommunikationskonference 1999 (WRC-99), KOM/98/298 endelig udg. , 13. maj 1998. 32 Det er afgørende at udvikle en fælles europæisk holdning for at sikre, at GNSS's og Galileos frekvenskrav respekteres og overholdes inden for ITU/WRC samt inden for rammerne af CEPT-samarbejdet. Som beskrevet i den seneste Grønbog42 er der vidtrækkende og stadigt mere konfliktende interesser og et stort antal aktører involveret i forberedelserne til WRC-konferencerne. Kommissionen vil derfor anbefale, at man i henseende til CEPT bestræber sig på at nå til politisk og juridisk enighed gennem beslutninger i Europa-Parlamentet og Rådet. Dette ville følge den præcedens, som er skabt satellitbaserede personkommunikationssystemer i Fællesskabet43. indførelse af mobile og for den harmoniserede inden Desuden, navnlig fordi CEPT er et mindretal inden for ITU, vil undervisnings- og bevidstgørelsesaktioner spille en vital rolle i at sikre de frekvenser, som vil gøre det muligt for Galileo at komme i gang, samt i at generere det potentielle marked for Galileo. Man bør således søge at indgå alliancer med ligesindede lande og blokke med henblik på WRC-konferencerne. Da USA desuden lægger særlig vægt på beskyttelsen af de nuværende radionavigations- satellitfrekvenser (GPS og GLONASS) med henblik på de kommende drøftelser ved WRC 200044, er der lejlighed til at indgå samarbejde og nå til enighed, hvilket man bør have for øje ved udarbejdelsen af et mandat til de internationale GNSS-forhandlinger. Forud herfor kan tidlige tekniske drøftelser med USA være kritiske for at definere en løsning, som er acceptabel for begge parter, og som beskytter den europæiske industris muligheder inden for GNSS med nye former for udstyr og tjenester. De samme overvejelser gør sig gældende i forhold til Den Russiske Føderation, især hvis Galileo bygges i et samarbejde med Føderationen under anvendelse af GLONASS- frekvensbåndet. 6. 6. Lovgivningskoordinator Generelt udgør den folkeretten rammerne for reguleringen af kritiske aktiviteter (f. eks. med relation til sikkerhed, industristandarder, miljø og gennemførelse af offentlig politik), som gennemføres i mere detaljeret national lovgivning. Inden for området navigation er der behov for en regulerende myndighed for at sikre, at systemer og tilknyttede tjenester opfylder de fastlagte lovbefalede ydelseskrav, særlig hvad angår personsikkerhed. På dette tidspunkt hører beslutninger om GN S S-navigation, positions- og tidsbestemmelse klart til på det nationale plan eller under de organer inden for og 42 Grønbog om radiospektrumpolitik set i sammenhæng med Fællesskabets politik inden for områderne telekommunikation, radio-/tv-spredning, transport og FTU; KOM 98/596 endelig udg. af 9. december 1998 43 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 710/97/EF om en koordineret fremgangsmåde for godkendelse inden for satellitbaserede personkommunikationstjenester i Fællesskabet, EFT nr. L 105/4 af 23. april 1997. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. ? om samordnet indførelse af et tredjegenerations mobil- og trådløst kommunikationssystem (UMTS) i Fællesskabet. I medfør af disse beslutninger har CEPT mandat til at koordinere frekvenser og godkendelsesbetingelser for UMTS og S- PCS. Hvor CEPT's arbejde eller medlemsstaternes implementering ikke er tilfredsstillende, skal der gennemføres yderligere tiltag på fællesskabsplan. 44 Den næste WRC vil blive afholdt i Istanbul mellem 8. maj og 2. juni 2000 (WRC-2000). Ét punkt på dagsordenen er allokering af frekvenser til GNSS og andre radionavigationssatellittjenester. CEPT har foreløbigt accepteret behovet for at beskytte de aktuelle frekvenser til radionavigationssatellittjenester. 33 uden for Fællesskabet, som er ved at blive defineret (f. eks. EASA45), og konklusioner nationale vedrørende lovgivningsmyndigheder til godkendelse. lovgivningen må forelægges revision for de af Det må overvejes, hvorvidt der ud over den allerede eksisterende koordinerende funktion, som Kommissionen har, er et behov for at oprette en europæisk GNSS- Iovgivningskoordinator, der tager ansvar for udviklingen af standarder, hvor dette er nødvendigt (f. eks. hvad angår certificering og typegodkendelse) for Galileo og andre dele af det transeuropæiske positionsbestemmelses og navigationsnet46. I nogle tilfælde kan dette kræve oprettelse af nye ekspertcentre til udvikling af standarder47; i andre vil de allerede eksisterende organer være i stand til at støtte arbejdet. De standarder, som udvikles, vil herefter kunne indbygges i reguleringen af de relevante organer (f. eks. ETSI). ICAO, Lovgivningskoordinatoren vil desuden kunne tilbyde overvågning af systemydelsen, således at medlemsstaterne kan få vished for, at deres forpligtelser tilfredsstilles. Denne struktur vil desuden spille en vigtig rolle i at fremme indførelsen af harmoniserede lovbefalede ydelseskrav på transportformer og mellem brugergrupper. EUROCONTROL CENELEC, forskellige tværs af IMO, ISO, IEC, og fra Lovgivningskoordinationen kan på dette tidspunkt udføres af en ekspertgruppe bestående af nationale eksperter, udnævnt af medlemsstaterne, om fornødent med støtte fra observatører nationale tilsynsmyndigheder, relevante internationale reguleringsorganer og fællesskabsorganer, fiskerimyndigheder, told- og europæiske organisationer med tredjelande). og sikkerhedsaktiviteter Koordinationsorganet vil overvåge programstyringsrådets arbejde. standardiseringsorganer, organisationer fagområder landbrugs-, relation (f. eks. andre og til En fremtidig lovgivningskoordinator kan på et senere tidspunkt, navnlig når GNSS- administrationen er etableret og har behov for støtte i lovgivningen, få mandat til at udvikle obligatoriske standarder, som skal gennemføres af alle medlemsstater for at og opfylde målsætningerne navigationsnet. Dette skal ske på en måde, der ikke er i konflikt med Traktaten. transeuropæiske positionsbestemmelses- for det Konklusion: der stilles forslag om følgende organisatoriske struktur: Til strategiske beslutninger, som træffes på EU-plan, idet Kommissionen spiller sin 45 Udkast til anbefaling af en Rådsbeslutning, der bemyndiger Kommissionen til at indlede forhandlinger med henblik på etablering af en europæisk organisation med ansvar for civil luftfartssikkerhed, SEC 2152 af 16. december 1996. Selv om det bemærkes, at inden for civil luftfarts- og sikkerhedsregulering er European Aviation Safety Authority (EASA) transportformsspecifik, så vil tilkendegivelser fra EASE været et vigtigt element i definitionen af sikkerhedspolitikken for GNSS. 46 Herunder forstærkning i store områder og lokalområder, der anvender satellitbaseret infrastruktur (f. eks. differentielle systemer som DGPS, DGLONASS og Eurofix) 4^ Denne konklusion blev draget i en undersøgelse gennemført på Kommissionens vegne, betegnet 'Study to Devise a Legal/Certification Framework for a Satellite-Based Navigation and Positioning Service (CLAIM GNSS),' September 1998. 34 sædvanlige rolle, støttet af GNSS's ekspertgruppe. i forberedelses- og gennemførelsesfasen en hensigtsmæssig programstyringsstruktur gennem et programstyringsråd, der i begyndelsen støttes af en teknisk arbejdsgruppe og efterfølgende giver koncession til en befordringsvirksomhed; / driftsfasen en lille GALILEO-administration, der samarbejder med befordringsvirksomheden om administrationen af udbuddet af satellitbaserede navigationstjenester og garanteret ydelse samt sikring af forsvarsinteresser i fredstid og sikkerhedsmæssig koordinering til lovgivningsspørgsmål en GNSS-lovgivningskoordinator, som udvikler obligatoriske standarder, der skal gennemføres af alle medlemsstater for at opfylde målsætningerne for det transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet. 7. GENNEMFØRLIGHEDEN AF OG MULIGE PARTNERE FOR EN FÆLLES UDVIKLING AF ET SYSTEM: INDGÅELSE AF AFTALER Der vil være behov for forhandlinger for at indgå aftaler med internationale partnere, herunder muligvis de partnere, som skal lægge rum til de jordbaserede infrastrukturer. Kommissionen vil i hvert enkelt tilfælde foreslå retningslinjer for forhandlingerne, hvori indhold og omfang er skræddersyet efter arten af det samarbejde, som ventes indgået med de forskellige lande (industrielle, politiske og sikkerhedsmæssige spørgsmål). Målet skal være at sørge for, at Europas interesser sikres på det internationale plan, således som Parlamentet anmodede om i sin beslutning af januar 1999. I nærmeste fremtid vil Rådet kun blive anmodet om at træffe to beslutninger - om indledning af forhandlinger med hhv. USA og Den Russiske Føderation. Der vil fortsat blive afholdt yderligere tekniske drøftelser, mens Rådet overvejer de foreslåede anbefalinger til beslutning og retningslinjerne for forhandling. Med andre lande, f. eks. Japan, er der behov for yderligere sonderende drøftelser. forenelig med GPS. Europa skal søge at blive I forhold til USA vil Kommissionen over for Rådet stille forslag om, at der indledes forhandlinger med det udgangspunkt, at Europa vil udvikle en global konstellation, som er i fuldt moderniseringsprogrammet for GPS (herunder udviklingen af signal strukturen) og den fremtidige udvikling af et globalt integritetsnet. Ligeledes skal en aftale med USA nødvendigvis indeholde bestemmelser for et hensigtsmæssigt fælles administrationsudvalg med ansvar for samordningen af politiske og tekniske spørgsmål (signalstruktur, integritetsnet osv. ). Forhandlingerne vil endvidere skulle tage stilling til udviklingen af en mekanisme til afgørelse af tvister samt eventuelle yderligere krav, som kan opstå i kølvandet af ESA's sammenlignende undersøgelse. USA har desuden gjort det klart, at man kunne forestille sig at øge den europæiske viden om og deltagelse i drift og administration af GPS-systemets civile inddraget mest muligt 35 funktioner (f. eks. gennem civil repræsentation ved de civile GPS forstærkningscentre). Omvendt vil man kunne forvente, at USA får de samme muligheder i forhold til Galileo. Kommissionen stiller over for rådet forslag om, at der indledes forhandlinger med Den Russiske Føderation om en aftale med henblik på udvikling af et fælles euro-russisk Galileo- system. Aftalen skal afspejle den gradvise udvikling, som er beskrevet i afsnit 3. 2 ovenfor. Vedrørende scenariet for fælles udvikling skal der være bestemmelser for oprettelse af et fælles styringsudvalg, der skal godkende udviklingen af en hensigtsmæssig signalstruktur og koordineringen af politiske og tekniske spørgsmål, herunder koordineret planlægning af infrastrukturen for at sikre en omkostningseffektiv overgang til og ibrugtagning af de fremtidige positionsbestemmelses- og navigationsnet. Der skal desuden indgås detaljerede fælles aftaler om de autoriserede udviklingsprogram, herunder procedurer mellemmænd. 48. Endvidere skal der tages stilling til en række sikkerhedsspørgsmål. forpligtelser under et tvister og respektive partneres rettigheder og til afgørelse af Omfanget af samarbejde med Den Russiske Føderation vil få vigtige konsekvenser for andre aspekter af projektets udvikling, navnlig finansieringen og de organisatoriske strukturer, og det vil være nødvendigt at gennemføre forhandlinger til afklaring af, hvad der er realistisk, i god tid før de nødvendige beslutninger på disse områder skal træffes. 8. VEJEN FREMAD: GENNEMFØRELSE AF STRATEGIEN I overensstemmelse med konklusionerne i de ovenstående afsnit anbefales den følgende plan for udvikling af en europæisk GNSS-2-konstallation (Galileo). Det forventes, at EU's Ministerråd og Det Europæiske Råd vil træffe beslutninger om de vigtigste spørgsmål i slutningen af juni. Europa-Parlamentet har ligeledes en afgørende rolfe at spille. Inden for disse rammer forventes ESA-rådsmødet i maj at afklare, hvilken rolle ESA kan spille i den tekniske, finansielle og organisatoriske udvikling af Galileo. Beslutningerne skal dække hele perioden, herunder driftsfasen. En hovedmilepæl vil dog være nået i slutningen af år 2000, hvor det vil være muligt at vurdere den kurs, som projektet følger. • iværksættelse af strategien Der er på nuværende tidspunkt behov for en beslutning om, at Europa vil udvikle Galileo for foretager at skabe det politiske engagement, som er nødvendigt for at investeringerne, for at tillade Europa at forhandle systemets parametre med sine internationale partnere, og for at sikre, at Europa er i stand til at udøve indflydelse på udviklingen af dette strategiske marked. Dette engagement kan tage form af en henstilling fra Det Europæiske Råd om at behandle Galileo som en nøgleprioritet under TEN-projekterne på linje med Europa- industrien Det vil være af betydning, at Europa er fuldt ud opmærksom på de forskellige ansvarsområder hos sine russiske partnere, herunder industrien, den russiske rumorganisation og forsvarsministeriet. Udviklingen af Internavigatsia som et industrielt-finansielt konsortium med ansvar i henhold til vedtægterne for bl. a. udvikling af GLONASS til civilt brug (vedtaget ved beslutning af regeringen for Den Russiske Føderation nr. 1435 af 15. november 1997) og udvikling af navigationssystemer inden for rammerne af de europæiske GNSS-programmer kan skabe nyttig fokus og koordinering. 36 Parlamentets anbefaling. Dette politiske engagement skal omsættes til en række specifikke beslutninger som anført herunder. Hovedegenskaberne ved det Galileo-system, som anbefales her, er: • det skal være et åbent, globalt system, som er fuldt kompatibelt med GPS, men uafhængigt af dette, og hvori Den Russisk Føderation skal spille en væsentlig rolle; • systemet skal være baseret på satellitter i mellemlavt kredsløb om jorden (MEO-satellitter), og skal omfatte en tjeneste med begrænset adgang. Men de beslutninger, som træffes nu, skal ikke indskrænke mulighederne for siden at tilpasse konstruktionen til eventuelle teknologiske fremskridt; • systemet skal udvikles som et offentligt/privat partnerskab med betydelig finansiering på europæisk plan (EU og ESA) og udvikling af nye indtægtsstrømme. • finansiering afGalileo I denne meddelelse er anført de potentielle omkostninger ved Galileo og mulighederne for at finansiere projektet med det udgangspunkt, at eftersom GPS-signalet for øjeblikket stilles gratis til rådighed, vil der være behov for betydelig offentlig finansiering. Det er dog for indeværende hverken nødvendigt eller muligt at træffe endelige beslutninger om den nøjagtige fordeling mellem forskellige finansieringskilder, men der søges godkendelse af hvert af aspekterne i den finansieringsmodel, som er forelagt. For det første vil en betydelig allokering af EU-finansiering på dette tidspunkt give projektet et solidt grundlag. Dette kræver et antal specifikke beslutninger: - fornøden finansiering til TEN-T i Agenda 2000 på grundlag af Kommissionens forslag og Parlamentets udtalelse - vedtagelse af den reviderede TEN-fmansieringsregulering med bestemmelser, der giver mulighed for flerårige programmer og for at gå op til 20% finansiering ved projekter af almen europæisk interesse som f. eks. Galileo - Rådets og Parlamentets godkendelse af den foreslåede allokering på 500 mio. € til Galileo under det flerårige program for transport TEN-net - Rådets og Parlamentets anbefaling til Kommissionen om at gøre det lettere at afsætte ressourcer under det femte rammeprogram på omkring 120 mio. €. til udvikling af Galileo For det andet, vedrørende indtægtsstrømme: - der er behov for en beslutning om, hvorvidt man skal gå videre med muligheden for at opkræve en afgift på signalmodtagere. En sådan afgift kan give et væsentligt bidrag til finansiering af projektet. - andre indtægtsstrømme afhænger af, i hvilket omfang specialiserede brugere vil betale for en tjeneste, som er af bedre kvalitet, og som tilbyder garanteret eller certificeret ydelse. Kommissionen opretter en specialgruppe, ledet af den private sektor, som skal udføre det betydelige videre arbejde, som kræves for at 37 undersøge dette. Når de indtægtsstrømme, som vil tillade etablering af et PPP- tiltag er udpeget, vil partnerskab samt behovet for lovgivningsmæssige Kommissionen kunne gives mandat til at udvikle relevante forslag. For det tredje: - godkendelse af en PPP-baseret løsning. Ud over at bidrage til at give resultater, der i højere grad står mål med investeringerne, og at give brugernes behov et centralt fokus, vil dette være et klart signal om, at den private sektor skal bekræfte sit eget engagement i projektet ved at investere risikovillig kapital i det. Etablering af et PPP-partnerskab vil kræve en betydelig mængde yderligere arbejde for så vidt angår ydelseskrav, risikofordeling og indtægtsstrømme. Dette skal have en høj prioritet i definitionsfasen. • administration afGalileos udvikling Den endelige organisatoriske struktur behøver ikke fastlægges på nuværende tidspunkt. Den første prioritet er at etablere klare ordninger for definitionsfasen (juni 1999 til december 2000). Dette er ensbetydende med: - at bekræfte, at de væsentlige strategiske beslutninger skal træffes inden for EU's institutionelle rammer (og ikke udelukkende søjle 1), idet GNSS's ekspertgruppe støtter Kommissionen ved at udpege strategiske retninger og følge Galileo-programmets udvikling, herunder de internationale drøftelser og forhandlinger - at oprette et programstyringsråd, hvori Kommissionen har formandskabet, som skal udvikle en hensigtsmæssig programstyring s struktur (der involverer en befordringsvirksomhed), som skal koordinere forsknings- og udviklingsarbejdet for Galileo, at færdiggøre ydelseskrav og - på basis af tilkendegivelser fra den for det private teknisk offentlige/private partnerskab. Dette skal have støtte arbejdsgruppe i definitionsfasen. programstyringsrådet skal Kommissionen fremlægge anbefalinger til Rådet og Parlamentet i slutningen af definitionsfasen, der giver mulighed for at træffe endelige beslutninger om programstruktur og finansiering. fra en af forretningsmæssige - etablere de argumenter baggrund arbejdet sektor På i Hvad angår den langsigtede organisatoriske struktur venter Kommissionen, at der i driftsfasen skal være en GNSS-Administration, som (gennem befordringsvirksomheden) skal forvalte udbuddet af satellitbaserede navigationstjenester og garantere disse tjenester og deres ydelse. Kommissionen skal desuden videreudvikle konceptet om samordning af lovgivningen på grundlag af eksisterende reguleringsstrukturer. • etablering af det internationale miljø Der er behov for at gå videre end det sonderende trin i drøftelserne med USA og Den Russiske Føderation. Nøglebeslutningerne i definitionsfasen afhænger af, hvilke forpligtelser vore partnere er villige til at påtage sig. Kommissionen agter snarest muligt at fremlægge de retningslinjer for forhandlingerne, som denne meddelelse peger på, til Rådets godkendelse. Der vil også være behov for at gennemføre sonderende drøftelser med andre lande for at vurdere omfanget af deres praktiske deltagelse i Galileo. 38 k- 1X5 c 4> ©D S s ex rt M 3 i« Vi rt <— en DI' C * CN o o <N 00 o o (S r- o o fS \o o o <N in o o (S Tf o o r* «*> o o <s <s o o <N w* O o (N O o o fS 0\ —1 u w Q I/} »S S o • *— C 2 < 1 s Beslutning om gennmførelse af GALILEO O w Nj NH -J •< o = o +* « *- s S •o < /\ O « s. Ir a 5 •« c ^. 2 S v— 1*1 s B o ^ ea S £ Ci i*. S" O 3 • Vi <*>. 'o t> fej bl = a s <U -O P UJ V ^ bl: 01 cd C/3 k s i n k e T e p p u r g s d j e b r a m a r g o r P « forstærkning (GNSSl. ) Integration med r o t n o k s g n i l k i v d u Jord- /rumbaserede segmenter Anvendelser CJ) c: > I 00. S 'I 3 to c 'S CL. o u > i- o- o < S Bilag II a): Egenskaber ved kredsløbstyper, som har været overvejet for Galileo Man kan forestille sig flere forskellige scenarier for opbygningen af Galileos rumsegment. Valget af kredsløb eller kredsløbskombination er et afvejning mellem forskellige parametre, bl. a. antallet af satellitter, dækningen, prisen, det krævede jordsegment osv. LEO (Low Earth Orbit - satellitter i lavt kredsløb om jorden) LEO-satellitter (med kredsløbshøjde på op til 2000 km) er tidligere blevet valgt ti! flere persontelekommunikationskonstellationer, herunder Globalstar og Iridium, samt til Transit-navigationssystemet. Denne kredsløbstypes væsentligste fordele er den lave omkostning til signalmodtagere og satellitlast. Men omløbstiden er 45-90 minutter, og hver satellit er kun i sigte i en kort periode (ca. 15 minutter). Derfor kræver denne model et stort antal satellitter. MEO (Medium Earth Orbit - satellitter i middelhøjt kredsløb om jorden) MEO-satellitter (med en kredsløbshøjde på mellem 5000 og 20. 000 km) blev valgt til GPS- og GLONASS-systemerne. Begge systemer opererer med cirkulære kredsløb i en højde på ca. 20. 000 km, hvilket giver to hele omløb i døgnet for hver satellit (omløbstiden er 12 timer). Opsendelsesomkostningerne er højere end ved LEO-satellitter, men antallet af satellitter, som kræves, er lavere. GEO (Geostationary Earth Orbit - satellitter i geostationært kredsløb) GEO-satellitter (med en kredsløbshøjde på 36. 000 km i ækvatorialplanet) er blevet anvendt til telekommunikation og tv samt til navigationssatellit-forstærkcrsystcmerne, som udvikles af USA, Europa og Japan (henholdsvis WASS, EGNOS og MSAS). Denne kredsløbstype benytter et cirkulært kredsløb med en omløbstid på 24 timer, hvorfor GEO-satellitterne er stationært placeret over et fast punkt på jordens overflade. Den væsentligste ulempe er dog, at disse satellitter giver ringe dækning af de nordligste og sydligste breddegrader. Desuden er omkostningerne til bygning og opsendelse af disse satellitter relativt høje. IGSO (Inclined Geosynchronous Orbit - satellitter i skråtstillet geosynkront kredsløb) IGSO-satellitter (en variation af GEO-modellen, også med en kredsløbshøjde på 36. 000 km) følger et 24-timers cirkulært kredsløb, anbragt på skrå ved ækvatorialplanet. Dette gør det lettere at dække polaregnene. Der er endnu ikke opsendt IGSO-satellitter til kommercielle formål. Omkostningerne til bygning og opsendelse af disse satellitter er relativt høje. 40 BILAG H. b): FORKORTELSER Globale systemer GNSS: (Global Navigation Satellite System) • GNSS-1 • GNSS-2 GPS: (Global Positioning System) GLONASS: (Global Navigation Satellite System) "GALILEO" et verdensomspændende system til bestemmelse af position, hastighed og tid, som permanent opfylder potentielle brugerkrav til civile applikationer en første implementering af GNSS, baseret på GPS og GLONASS, forstærket af civile systemer (som EGNOS, WAAS og MSAS) et andengenerations system, som opfylder brugerkrav til bestemmelse af position, hastighed og tid og som har kapacitet til at fungere som eneste leverandør af navigationsinformation til definerede applikationer satellitnavigations- og -positionsbestemmelsessystem, som er udviklet og ejes og drives af USA's forsvarsmini steri um satellitbaseret positionsbestemmelsessystem, som er udviklet af Sovjetunionen og nu drives af Den Russiske Føderation (for øjeblikket forsvarsministeriet) foreslået europæisk bidrag til GNSS-2, baseret på en satellitkonstellation, som er fuldt interoperabelt med GPS-signal strukturen. Systemet skal integreres med forstærkning og jordbaserede systemer som del af det transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet. multimodal forstærkning af GPS- og GLONASS- systemerne, som udvikles af Europa. EGNOS vil, hvor det er hensigtsmæssigt, blive integreret i Galileo. regional forstærkning af GPS, udviklet til den civile luftfart af det japanske agentur for civil luftfart Regionale forstærkninger, bygget til at give brugerne den fornødne uafhængige overvågning af hele systemet samt øge adgangen til præcisionsdata og satellitkapacitet EGNOS: (European Geostationary Navigation Overlay Service) MSAS: (MTSAT1 Satellite-based Augmentation System) WAAS: (Wide Area Augmentation System) LAAS: (Local Area Augmentation System) regional forstærkning af GPS, som udvikles til den civile luftfart af den statslige amerikanske luftfartsadmini stration lokal forstærkning, som generelt er påkrævet ved specifikke anvendelser såsom præcisionsnavigation (f. eks. til hjælp ved landing af fly eller ved skibes havneanløb) eller forbedring af satellitsignaler, hvor dette er påkrævet på grund af de geografiske egenskaber (f. eks. på de høje breddegrader). Disse kan udgøre underregionale net. en korrektion af basissatellitsignaler (GPS og GLONASS), som beregnes på jordstationer og udsendes pr. radio som lokale eller globale tjenesteudvidelser Differentiel GNSS: 1 MTSAT: Multi-fiinctional Transport Satellite - multifunktions-transportsatellit 41 BILAG III a): FINANSIERINGSOPGØRELSE 1. BETEGNELSE Meddelelse fra Kommissionen: "Galileo - Europæisk deltagelse i en ny generation af satellitnavigationstjenester". 2. DE PRIMÆRE INVOLVEREDE BUDGETPOSTER B5-700 Finansiel støtte til projekter af almen interesse i det transeuropæiske net B6-6 Det femte rammeprogram, Informationssamfundets teknologier (6-6121) og Bæredygtig og konkurrencedygtig vækst (6-6131) Andre budgetposter vil blive anvendt i det fornødne omfang. 3. LOVGRUNDLAG En eller flere af følgende, alt efter de iværksatte aktiviteter: Traktatens artikel 74, 84 stk. 2, 113, 129c og 130i. Afgørelse nr. 1692/96/EF fra Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet. Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (og foreslået ændring af Rådets forordning nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net, KOM (98) 723 endelig udg. , 4. december 1998). Andre relevante dokumenter Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet - Tå vej mod et trans europæisk net af positionsbestemmelses- og navigationssystemer: en europæisk strategi for globale navigationssatellitsystemer (GNSS)' Rådets konklusioner af 17. marts 1998 om en europæisk strategi for globale navigationssatellitsystemer (GNSS) Europa-Parlamentets rapport fra januar 1999 om en europæisk strategi for globale navigationssatellitsystemer (GNSS) 4. PROJEKTBESKRIVELSE 4. 1. Generel målsætning Meddelelsen foreslår en opfølgning på den strategi, som blev udviklet i Kommissionens transeuropæisk positionsbestemmelses- og navigationsnet: en europæisk strategi for globale navigationssatellitsystemer (GNSS)', (KOM/98/29 endelig udg. af 21. januar meddelelse mod vej 'På et 42 et af til som etableringen skal bidrage 1998). I meddelelelsen foreslås, at der udvikles et europæisk satellitsystem transeuropæisk (Galileo), positionsbestemmelses- og navigationsnet. Målet med etableringen af et sådant net er at forbedre transportsystemernes effektivitet ved at give brugerne adgang til et system, der giver mulighed for geografisk positionsbestemmelse og præcisionstidsbestemmelse. Dette bidrager til udviklingen af bæredygtig og sikker bevægelighed for personer og varer, en af de grundlæggende målsætninger i den fælles transportpolitik. Strategien støtter endvidere andre af Fællesskabets politikker, herunder politikkerne for beskæftigelse, industri, miljø, samhørighed og samarbejde samt udvikling. Mere specifikt ville et Galileo-system skabe værditilvækst i form af en tjeneste med kontrolleret adgang, for hvilken der kunne garanteres et højt tjenesteniveau, hvilket vil gøre tjenesten mere attraktiv for sikkerhedskritiske og kommercielt følsomme brugere. Der vil endvidere være mulighed for at udvikle PPP- i partnerskabsstrukturer, der udviklingen af et system, der af offentlige strategiske grunde er nødvendigt. I meddelelsen peges på en række forskellige indtægtsstrømme, hvoraf nogle vil kræve særlig lovgivning (Kommissionens forslag til Fællesskabets institutioner). indebærer betydelige private investeringer Galileo vil desuden støtte den europæiske industris bestræbelser på et opnå en andel af det hastigt voksende globale eksportmarked. 4. 2. Perioden, som omfattes af forslaget og arrangementer for fornyelse eller forlængelse Fuld gennemførelse af Galileo ventes at vare fra 2000 - 2008. Denne opgørelse i den aktuelle er alene baseret på finansieringsperiode af forlængelser (der bestemmelserne under de fremtidige programmer, som efterfølger de aktuelle programmer for TEN-net og det femte rammeprogram) finansiering over EU's budget (1999-2006) ventes kan 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER 5. 1. Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2. Differentierede hensættelser 5. 3. Den involverede indtægts type Ikke relevant 6. UDGIFTSTYPE - Støtte til fælles finansiering med bidrag fra andre parter (herunder Den Europæiske Rumorganisation, industrien samt nationale rumorganisationer); - Forsknings- og udviklingsaktiviteter (rammeprogram) - Gennemførlighedsundersøgelser og demonstrationsprojekter (maksimalt bidrag fra Fællesskabet: 50%), der er berettiget til finansiel støtte under TEN-programmet; 43 - Tilskud til eller deltagelse med risikovillig kapital i investeringsfonde under TEN- programmet; - TACIS-støtte til undervisning og omlægning af russiske industrier fra militære til civile formål i tråd med Gal i leo-programmet - Rentestøtte, finansieret gennem lån hos Den Europæiske Investeringsbank - Gevinst ved lånegarantier gennem Den Europæiske Investeringsfond 7. FINANSIELLE KONSEKVENSER 7. 1. Den anslåede udgift til Galileo ligger mellem 1,5 og 2,2 mia. €. Desuden vil der opstå udgifter ved udbuddet af en tjeneste med kontrolleret adgang, system- og personsikkerhedscertificering (ca. 600-750 mio. €). Disse udgifter vil i størst muligt omfang blive dækket gennem ressourcer, som allerede er afsat i de eksisterende finansieringsprogrammer, navnlig TEN-programmerne og det femte rammeprogram. Finansiering under TEN-programmerne skal behandles under Agenda 200O-forhandlingerne, mens der er indgået aftaler om det femte rammeprogram. Denne meddelelse potentielle finansieringskilder. andre peger på Tabellen herunder viser en opgørelse over de hidtidige udgifter til GNSS-1 og GNSS-2: 1995 1996 1997 1998 Total Ofwhich: GNSS-1 GNSS-2 0 0 0,75 0,81 0,81 2,38 0,27 0,62 0,23 1,12 2,38 112 0 0 (Mio. €) B2-7 Transport Engagementer Betalinger B5-7 Transeuropæiske net Engagementer 9,50 10,80 6,60 10,04 36,94 36,55 0,39 Betalinger 4,75 5,39 0,55 7,83 18,52 18,52 0 B6-7 Fjerde rammeprogram Engagementer 8,10 0,40 5,08 4,86 18,43 12,45 Betalinger 2,80 2,27 5,15 2,20 12,43 9,95 5,98 2,47 44 B7-8 Eksterne aspekter ved Fællesskabets politikker Engagementer Betalinger I ALT 0 0 0,23 0 0 0,23 0 0 0,23 0,23 0,23 0,23 Engagementer 17,60 12,18 12,49 15,71 57,98 51,61 Betalinger 7,55 7,94 6,55 10,26 32,30 29,82 0 0 6,37 2,47 Den samlede udgift til udvikling af Galileo fra nu og indtil 2008 ventes at blive følgende1: Systemkonstruktion -administration Rumsegment MEO GEO Jordsegment Drift Certificering Systemsikkerhed Tjeneste med kontrolleret adgang mio. e2 og 142 Mellemtotal 868 188 252 135 249 64 300 1585 GNSS's organisatoriske rammer (årlige løbende omkostninger: i starten vil dette være baseret på personale, nationale organisationer) som udstationeres fra I ALT 2198 En mere detaljeret omkostningsopgørelse er vedlagt som Bilag III b). Disse tal bygger på en konstellation bestående af 21 MEO- og 3 GEO-satellitter. De samlede udviklingsomkostninger vil muligvis kunne nedsættes gennem et teknisk samarbejde med Den Russiske Føderation. 45 Hvad angår de faste udgifter er der alene for perioden 2000-2006 peget på følgende mulige indtægtskilder på europæisk plan: Kilder til finansiering af faste udgifter ESA3 EF Hvoraf: TEN-Transport FP5 + FP64 I ALT mio. € 500 740 500 240 1240 7. 2. Specificeret udgiftsopgørelses, Opgørelse TENs (B5-700) Forskning (kun B6- 6; FP5) 1999 30 2000 70 30 2001 70 30 2002 70 30 2003 80 2004 70 2005 70 Mio. € (dagsk 2007 2006 70 urser) 2008 lait 500 120 lait 30 100 100 100 80 70 70 70 afv. bsl. afv. bsl. Den årlige finanseringsopgørelse er foreløbig og vil afhænge både af projektfaserne og finansieringsmulighederne. FORANSTALTNINGER TIL HINDRING AF SVINDEL Alle foranstaltninger til hindring af svindel, som indgår i hver af de foreslåede tilsyn, rapporter, finansieringsinstrumenter, vil blive anvendt. Disse omfatter overvågning og evaluering under Forordning nr. 2236/95 med ændringer, om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net: særlig giver artikel 12, stk. 4 og stk. 5 mulighed for, at Kommissionens medarbejdere kan udføre regelmæssig stikprøvekontrol, og artikel 15, stk. 5 og stk. 7 giver mulighed for overvågning og evaluering. Der findes lignende foranstaltninger for de øvrige af Fællesskabets finansieringsinstrumenter, som er involveret. ELEMENTER I ANALYSEN AF OMKOSTNINGSEFFEKTIVTETEN 9. 1. Specifikke og kvantificerede målsætninger; målgruppe Udvikling af et Galileo-system vil kræve betydelige investeringer fra både den offentlige og den private sektor. Men den strategiske betydning af en sådan infrastruktur demonstreres af, hvor meget den amerikanske og den russiske Betinget af ESA's godkendelsesprocedurer. Dette forudsætter, at finansieringen under Forskningsprogrammet fortsætter efter år 2002, hvilket igen afhænger af videreudviklingen af det femte rammeprogram Tal gældende fra år 2000 er vejledende og afhænger af de respektive instrumenters godkendelsesprocedurer. I tabellen indgår udelukkende fællesskabsinstrumenter (og ikke f. eks. finansiering fra ESA). 46 regering har investeret i deres respektive systemer. Eksempelvis anslås den amerikanske offentlige investering i det aktuelle GPS-system at have udgjort 10 mia. dollars allerede på nuværende tidspunkt, og den årlige udgift til opretholdelse af konstellationen anslås til at udgøre 420 mio. dollars. Uden et Galileo-system vil EU være helt afhængig af et eksternt kontrolleret og forvaltet system i forbindelse med sikkerhedskritiske applikationer (luft- og søfart) og ikke have nogen garanti for tjenesternes kontinuitet og acceptable tjenesteniveau. Desuden er investeringen i Galileo fornuftig ud fra et økonomisk synspunkt. Det europæiske marked for GPS-udstyr er af amerikanske forskere i 1997 vurderet til at udgøre 228,7 mio. dollars, og man anslog, at det ville vokse til 960 mio. dollars i 2004. En undersøgelse gennemført for Kommissionen anslog værdien af det kumulative marked for GNSS-varer og tjenester i Europa (1998-2007) til 39 mia. €. Nye undersøgelser har bekræftet en række yderligere, vigtige fordele, som vil vise sig, dersom GPS suppleres med Galileo, herunder yderligere 40 mia. € fra salg af udstyr og 40 mia. € fra værdiforøgende tjenester i perioden 2005-2023. De ventede samlede fordele alene i transportsektoren ligger på omkring 18 mia. € i løbet af de første 5 års drift. Fællesskabets strategi indeholder følgende målsætninger: — — — — at forbedre effektiviteten i det multimodale transportsystem (forøgelse af trafikkapaciteten, reduktion af miljøskader transport, overvågning af forsendelser af farlige eller forurenende stoffer osv. ), samtidig med, at personsikkerheden øges; forårsaget af at skabe værditilvækst gennem en tjeneste med høj præcision og garanterede tjenesteniveauer for brugere med sikkerhedskritiske behov; at sikre tæt samarbejde mellem Medlemsstater og institutioner for at maksimere udbyttet og minimere omkostningerne på fællesskabsplan og støtte udviklingen af interoperabilitet inden for et globalt system, som er hensigtsmæssigt for de aktuelle og fremtidige transportbehov; at fremme den europæiske økonomiske vækst ved at stimulere udviklingen af harmoniserede standarder og det globale marked for værdiforøgede varer og tjenester med betydelige muligheder for den europæiske industri. 9. 2. Begrundelser for projektet — af retningslinjerne Fællesskabets bidrag skal ses i sammenhæng med foranstaltningerne til det implementering transeuropæiske og transportpolitik. positionsbestemmelsesnettet, Tilrettelæggelse af et samarbejde på grundlag af en klar strategi og under anvendelse af de tilgængelige ressourcer i Europa er den eneste måde at sikre Fællesskabet en rolle i udviklingen af GNSS. transportnet, og for særlig den navigations- udviklingen fælles af 47 — I sin Meddelelse, 'På vej mod et transeuropæisk positionsbestemmelses- og navigationsnet' (KOM/98/29 af 21. januar 1998), som blev godkendt af Rådet i dets konklusioner af 17. marts 1998, har Kommissionen peget på behovet for effektive og omkostningseffektive navigationssystemer til høje civilt brug, sikkerhedsniveauer med til tilstrækkelig sikkerhedsafhængige systemer og muligheder for den europæiske industri på de satellitnavigationsmarkeder, som er i færd med at udvikle sig. forenelige med militære behov, europæisk kontrol som er — Kommissionen anbefalede i sin meddelelse Den Europæiske Union og rummet (KOM/96/617 endelig udg. af 4. december 1996), at der udarbejdes en specifik handlingsplan for den europæiske industri til udvikling af GNSS som en nøglerumapplikation. 9. 3. Overvågning og evaluering af projektet Projektet skal overvåges og evalueres udfra følgende kriterier: — — — — — bidrag til bæredygtig mobilitet gennem en udvidelse af luftrummet og anden trafikkapacitet, reduktion af miljøskader forårsaget af transport og overvågning af forsendelser af farlige eller forurenende stoffer; forøgelse af sikkerheden, der fører til en nedsættelse af antallet af ulykker landing, havneanløb, forårsaget af fejl kollisioner mellem skibe osv. ); i navigationssystemer (ved rationalisering og optimering af navigationssystemer, der fører til en mere sammenhængende og interoperabel navigations støttestruktur, som er hensigtsmæssig for de aktuelle og fremtidige transportbehov; den europæiske industris mulighed for at konkurrere på rimelige og frie vilkår inden for alle segmenter af det satellitnavigationsmarked, som er ved at udvikle sig, herunder kommerciel transport og andre anvendelser, jordstationer og udvikling og vedligeholdelse af signalmodtagere. Dette vil have betydelige positive konsekvenser for den europæiske økonomiske vækst og beskæftigelse. satellitudstyr, foreslåede organisatoriske struktur er beregnet på at sikre en Den den omkostningseffektiv administration af projektet, herunder effektiv overvågning og evaluering. 48 10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER (AFSNIT A AF SEKTION III AF DET OVERORDNEDE BUDGET) Hensættelsen af administrative til denne aktion vil afhænge af Kommissionens årlige beslutning om hensættelse af ressourcer, idet der særlig tages hensyn til yderligere personale og ressourcer, som er stillet til rådighed af budgetmyndigheden. De supplerende behov vil ikke under nogen omstændigheder på forhånd kunne påvirke de beslutninger, som Kommissionen skal træffe vedrørende: ressourcer anmodninger om oprettelse af nye stillinger inden for rammerne af de årlige budgetforslag hensættelsen af ressourcer 49 10. 1 Indvirkning på antallet af stillinger Still ingstype Personale, som tilknyttes forvaltning af driften Permanente stillinger Midlertidige stillinger A B C Embedsmænd eller midlertidigt personale Andre ressourcer lait 4 2 2 8 Kilde Eksisterende ressourcer i berørte GD eller afdeling 2 1 1 4 Varighed Yderligere ressourcer 2 1 1 4 3 3 3 3 10. 2. Samlede finansielle konsekvenser af personalebehovet Embedsmænd Midlertidige agenter Andre ressourcer (angiv budgetpost) I ALT Beløb (€) Beregningsmetode 2. 520. 000 8 x3 år x 105. 000 2. 520. 000 Beløbene angiver den samlede udgift til de ekstra stillinger i hele driftsperioden (hvis denne er afgrænset) eller for 12 måneder (uden afgrænsning). 10. 3. Stigning i andre driftsudgifter som resultat af projektet Budgetpost (nummer og titel) A-7010 (Missioner, rejser. ) 105. 000 Beleb Beregningsmetode 30 årlige missioner inden for Fællesskabet 25 årlige missioner uden for Fællesskabet 1 ALT 105. 000 Forventede udgifter til missioner ved omplacering af eksisterende ressourcer: Artikel A-I30: 50 Bilag III b). Galileo - detaljeret omkostningsopgørelse FASTE OMKOSTNINGER Udvikling (Gennemførelse) 2 proto- flyvninger EGNOS genbrug 21 MEO 3 GEO Samlede gennemførelses- omkostninger 2000-2005 2005-2008 E 2000/2008 15 37 90 142 65 83 25 173 - - 188 34 - 50 24 38 48 18 128 68 33 20 121 55 341 26 32 50 116 158 232 86 - 70 67 26 755 92 21 18 131 80 1056 189 32 200 205 279 280 104 - 95 67 26 1056 252 135 1585 249 64 300 TILBAGE VENDENDE OMKOST NINGER pr. år Efter 2008 1. 2 60 10. 8 70. 8 56 128 5. 6 - 6. 4 15 Systemkonstruktion og administration Samlet systemkonstruktion og administration Rum MEO Last Platform Opsendelser Forsikring GEO Last Platform Opsendelser Forsikring Rumsegment i alt Jordsegment Missioner MEO-stationer GEO-stationer Jordsegment i alt Drift Drift i alt Mellemtotal Certificering Sikkerhed Tjeneste med kontrolleret adgang GNSS's organisatoriske rammer (årlige løbende omkostninger: i starten vil disse være baseret på personale udstationeret fra nationale organisationer) I ALT 272 449 1477 2198 155 Ovenstående tal er baseret på tilkendegivelser fra industrien inden for rammerne af ESA's ikke sammenlignende GNSS-2-systemundersøgelse. De er kun vejledende og afspejler nødvendigvis Kommissionens opfattelse. 51 BILAG IV : MARKEDSANALYSE OG ØKONOMISKE FORDELE Nogle af Galileos væsentligste fordele er af politisk, snarere end økonomisk art, især fordelen ved, at Europa bevarer kontrollen over sikkerhedskritiske tjenester. Andre økonomiske fordele, eksempelvis det, at systemet fungerer som en 'forsikring' mod eventuelle fremtidige krav om betaling for brugen af GPS, er vanskelige at kvantificere. Den nedenstående analyse kan derfor kun præsentere et udsnit, der er koncentreret om1: • Hvordan Galileo vil udvide det samlede marked for satellitnavigation, primært fordi GPS og Galileo sammen kan tilbyde en mere nøjagtig og pålidelig tjeneste, • Hvordan Galileo vil skabe forbedrede muligheder for europæiske virksomheder, fordi de vil få en større andel af et større marked • De direkte og indirekte fordele for brugerne af Galileo. Der findes ingen pålidelige tal for, i hvor høj grad Galileo vil føre til besparelser ved at erstatte eksisterende navigationshjælpemidler, selv om dette også sandsynligvis vil være betragteligt. Markedsprognoserne over en så lang periode på et område, hvor den teknologiske udvikling går meget hurtigt, skal behandles med betydelig varsomhed, selv om de overordnede størrelsesforhold indikerer, at den samlede økonomiske fordel vil være meget betydelig (Eksempelvis har den nye generation af mobiltelefonteknologi - UMTS - potentiale til at blive kombineret med Galileo i visse funktioner og at erstatte det i andre). En høj prioritet for projektets definitionsfase (juni 1999 til december 2000) er at føre markedsanalysen frem til et punkt, hvor det er muligt at træffe endelige beslutninger om systemets ydelse, og hvor den private sektor er villig til at indgå finansielle forpligtelser på grundlag af forventningen om fremtidige indtægter. Det er vigtigt at skelne mellem de fordele, som udpeges her, og som er relateret til, at det ud fra et socialøkonomisk synspunkt er ønskeligt at udvikle Galileo, og spørgsmålet om den finansielle levedygtighed. Mange af de anførte fordele vil ikke føre til projektindtægter uden specifikke lovgivningsforanstaltninger. Alligevel vil udsigten til, at den europæiske industri involveres mere på markedet for anvendelser sandsynligvis forøge industriens vilje til at deltage i et PPP- partnerskab om at få Galileo sat i værk. Galileos konsekvenser for satellitnavigatiønsmarkedet Et væsentligt udtryk for markedets vækst er gennemtrængningsraten, som angiver, hvor stor en del af en kategori (f. eks. af nye biler) der er udstyret med en navigationsenhed. En række overslag viser, at gennemtrængningsraterne vil vokse meget hurtigere og til et højere 'mætningspunkt' i et scenario med GPS + Galileo end i et scenario, der er baseret på GPS alene. Blandt de segmenter, hvor forskellen er særlig tydelig, er: • automobilnavigation (der når et maksimum på 93% i 2013 sammenlignet med 90% in 2016) ! De fleste af disse tal blev fremlagt af industrien inden for rammerne af en sammenlignende ES A-undersøgel se. 52 • • jernbanetrafik (der når et maksimum på 50% i 2019 sammenlignet med 10% i 2016); transportflådedrift (der når et maksimum på 95% i 2013 sammenlignet med 90% i 2016); and • mobiltelefoni (der når et maksimum på 70% i 2014 sammenlignet med 55% i 2018). Forskellen kan forklares ved, at disse segmenter er særlig følsomme over for vedligeholdelsen og nøjagtigheden af tjenesten i bebyggede områder og i kuperet terræn (f. eks. skovklædte områder og dybe dale), hvilket er vanskeligt at opnå med "traditionelle" GPS-modtagere, og hvor en interoperabel Galileo/GPS-løsning vil kunne tilbyde en bedre tjeneste. Økonomiske fordele for Europa Den følgende tabel indeholder et overslag over det økonomiske bruttoudbytte (omsætning for europæisk industri og direkte fordele for europæiske brugere) af salg af udstyr og værdiforøgende tjenester på satellitnavigationsmarkedet ved hhv. en GPS-nulløsning og en GPS+Galileo-løsning. Det fremgår, at udbyttet ved Galileo vil kunne beløbe sig til 80 mia. € i perioden 2005-23. Dette er resultatet af en kombination af et større marked (som anført ovenfor) og en større markedsandel til den europæiske industri. I det sidstnævnte tilfælde forudsættes, at EU-industriens markedsandel i Galileo+GPS-scenariet (stigende fra 30%o i 2005 til 60% i 2023) er betydeligt højere end tilfældet er ved en løsning baseret på GPS alene (hhv. 15 og 30%). Disse tal er fremkommet ved forskning inden for industrien, men er behæftet med en betydelig fejlmargen. Tallene medtager ikke effekterne ved erstatning af andre systemer. Tallene tager ikke højde for de indirekte fordele ved Galileo, som viser sig for de brugere, der ikke anvender tjenesten direkte (dvs. fordele i form af færre trafikbelastninger og større miljøfordele). Disse vil imidlertid kunne ventes at være betydelige, da ca. halvdelen af alle trafikbelastningsomkostninger normalt er 'indirekte'. GPS GPS + Galileo Fordele ved Galileo Værdiforøgende tjenester 74 mia. € 113 mia. € 39mia. € 2005-23 Udstyrssalg 79 mia. € 122 mia. € 43mia. € lait 154mia. € 235mia. € 82mia. € 53 > 00 o o. >, OD S £ <u •3 o Q C tn (D C <D >^ KJ UH <D u- -t ISSN 0254-1459 KOM(99) 54 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 16 06 07 Katalognummer : CB-CO-99-069-DA-C Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg