title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Grønbog om bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked«

eurovoc_concepts:
ESC opinion
application of EU law
customs regulations
industrial counterfeiting
intellectual property
single market

text: 28. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 116/35 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Grønbog om bekæmpelse af varemærkeforfal- skning og piratkopiering i det indre marked« (1999/C 116/09) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 16. oktober 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Henri Malosse til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. februar 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 361. plenarforsamling af 24. -25. februar 1999, mødet den 24. februar 1999, enstemmigt følgende udtalelse. 1. Indledning 2. Generelle bemærkninger Det Økonomiske og Sociale Udvalg ser meget positivt 1. 1. på Kommissionens initiativ, hvis formål er at iværksætte en omfattende debat om emnet varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked. ØSU har ved mange lejligheder beskæftiget sig med dette emne, f. eks. i en udtalelse om tekstilindustriens konkurrenceevne(1) og i en udtalelse om forslaget til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3295/94 om foranstaltninger med henblik på at forbyde overgang til fri omsætning, udførsel, genudførsel og henførsel under en suspensionsprocedure af varemærkeforfalskede og piratkopierede varer(2). Forordning (EF) nr. 3295/94 beskæftiger sig kun med 1. 2. varemærkeforfalskede og piratkopierede varer, der kommer fra tredjelande. Men som ØSU har gjort opmærksom på i sin udtalelse, omfatter denne bekæmpelse kun foranstaltninger ved EU’s ydre grænser ved handel med tredjelande. ØSU havde derfor gerne set, at grønbogen tog fat på spørgsmålet om koordinering af de nationale regler i det indre marked, både for varer fra tredjelande og for varer, der produceres under svigagtige omstændigheder i selve EU. 1. 3. ØSU lykønsker Kommissionen med dens initiativ, som skal igangsætte en omfattende debat om spørgsmålet, eftersom dette bedrageri har alvorlige skadelige virkninger for konkur- renceevnen i den europæiske industri og servicesektor. Man skal nemlig være opmærksom på, at størstedelen af varernes og tjenesteydelsernes værditilvækst i Europa i en lang række sektorer skyldes den kreativitet, den opfindsomhed og det talent, som iværksættere, designere, håndværkere og arbejdere i Europa udviser. Det skal også nævnes, at dette bedrageri i stigende grad berører aktiviteter i tilknytning til de nye informationsteknologier, hvilket er et handicap for videreud- viklingen af den europæiske industri inden for disse sektorer med meget høj vækst. 2. 1. Det er ikke ønskværdigt at adskille instrumenterne for den interne politik og den eksterne politik i forbindelse med varemærkeforfalskning og piratkopiering. ØSU har allerede forslag vedrørende den eksterne kontrol(3). Disse fremsat forslag skal gentages med fornyet styrke, for de er i lige så høj grad relevante for foranstaltninger i selve EU, særlig i forbindel- se med: Forbedring af udvekslingen af 2. 1. 1. informationer og samarbejdet mellem de kontrollerende myndigheder (told, bekæmpelse af bedrageri) og indehaverne af ejendomsrettig- heder. 2. 1. 2. dannet kontrolpersonale. Opretholdelse og styrkelse af et kvalificeret og velud- 2. 1. 3. problemet. Øget indsats for at få offentligheden til at forstå 2. 1. 4. rende kontrol og sanktioner. Harmonisering af de nationale bestemmelser vedrø- 2. 1. 5. retsforfølgelse af lovovertrædere. Sikring af enkle og ukomplicerede procedurer til 2. 1. 6. mindst et år, og som omfatter hele EU. Sikring af en konfiskationsprocedure, som gælder 2. 1. 7. Sikring af, at kun lovovertræderen — og ikke indeha- veren af ejendomsrettighederne — betaler udgifterne til de- struktion af varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer. 2. 1. 8. Afkortning af procedurerne og begrænsning af de hermed forbundne omkostninger, således at de ikke er afskræk- kende for små virksomheder, hvis rettigheder krænkes, og indførelse af nye særprocedurer ved specielle juridiske instan- ser, der har særligt kendskab til de faktiske forhold og følgerne af varemærkeforfalskning og piratkopiering. (1) EFT C 214 af 10. 7. 1998. (2) EFT C 284 af 14. 9. 1998. (3) EFT C 284 af 14. 9. 1998. C 116/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 1999 3. Særlige bemærkninger (spørgsmålene i grønbogen) om året i EU p. g. a. varemærkeforfalskede og piratkopierede varers skadevirkninger. 3. 1. Beskrivelse af fænomenet ØSU er enig i Kommissionens forsøg på at formulere en bred definition af varemærkeforfalskning og piratkopiering, der defineres som »en krænkelse af en intellektuel ejendomsrettig- hed, dvs. en industriel ejendomsrettighed (varemærke, mønster, patent, brugsmodel, geografisk angivelse), en ophavsrettighed eller en beslægtet rettighed (rettigheder for udøvende kunstne- re, fonogramfremstillere, producenter af førsteindspilninger af film eller radio eller fjernsynsforetagender) eller en database- fremstillers sui generis-rettighed. « 3. 2. Selv om ØSU forstår Kommissionens ønske om en præcis afgrænsning af debatten, således at man udelukkende beskæftiger sig med krænkelser af ejendomsrettigheder, forhol- der det sig ikke desto mindre sådan, at andre former for snylteri (grove efterligninger, »look alike«) også er vildledning af forbrugerne. Selv om de ikke kan bekæmpes med samme juridiske instrumenter som varemærkeforfalskning eller pirat- kopiering, skal man støtte bestræbelserne på at bekæmpe disse metoder, som svindlerne anvender mere og mere systematisk — særlig i selve EU — for at undgå retsforfølgelse. Når disse aktiviteter indebærer uredelige forretningsmetoder og vildledning af forbrugerne, skal de retsforfølges. ØSU mener således, at den debat, som Kommissionen har taget hul på, også bør tage højde for snylteri af denne type, særlig ved at give forbrugerne de nødvendige oplysninger og ved at beskytte deres rettigheder. 3. 3. Det må desværre konstateres, at forbrugerne ikke altid kan betragtes som ofre. De giver ofte anledning til problemet ved at købe varer, som i betragtning af deres lave pris med rimelighed kunne forventes at være forfalskede og ikke ægte mærkevarer. Forbrugere og forbrugerorganisationer spiller derfor en meget vigtig rolle i bekæmpelsen af dette fænomen. 4. Fænomenets omfang og følger ØSU tager Kommissionens skøn til efterretning. Det er 4. 1. resultatet af undersøgelser foretaget af konsulentbureauer. ØSU undrer sig over, at toldmyndighederne i medlemsstaterne og erhvervsorganisationerne i de berørte sektorer ikke råder over oplysninger, der lettere kan kontrolleres — eller at de muligvis ikke stiller dem til rådighed for Kommissionen. 4. 2. I den sammenhæng rejser ØSU spørgsmålet, om skønnet over antallet af job, som går tabt, er korrekt (100 000 ifølge Kommissionen). Blot i tekstil og beklædningssektoren vurderer Kommissionen nemlig selv i sin meddelelse om konkurrenceevnen i denne sektor(1), at 100 000 job går tabt (1) KOM(97) 454 endelig udg. 4. 3. I betragtning af fænomenets omfang og det meget store behov for at have så pålidelige oplysninger som muligt foreslår ØSU, at der oprettes en EU-observationsinstans i form af et netværk, der bygger på observationsposter på nationalt plan eller i de forskellige sektorer. Dette »europæiske observa- tionscenter« kunne fungere med støtte fra erhvervsorganisatio- ner, der arbejder i marken. 4. 4. Varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer er i sagens natur ulovlige, og de fremstilles ofte i illegale virksom- heder, hvor man ikke tager hensyn til sociallovgivning eller reglerne om hygiejne og sikkerhed på arbejdspladsen. Det er også indlysende, at disse aktiviteter foregår uden om skattemyndighederne, og at de oftere og oftere har forbindelse med organiseret kriminalitet. ØSU insisterer derfor på nødven- digheden af en overordnet strategi, særlig i forbindelse med overvågning og kontrol, der omfatter alle aspekter af disse ulovlige aktiviteter, herunder de sociale aspekter, skattemæssig kontrol, bekæmpelse af forfalskninger samt sanktioner mod organiseret kriminalitet og hvidvaskning af penge. Kontrol- myndigheder og retlige instanser med speciale i bekæmpelse af disse onder bør iværksætte et tættere samarbejde. 5. Den private sektors overvågning ØSU mener, at erhvervsorganisationerne, fagforening- 5. 1. erne og forbrugerorganisationerne, særlig på europæisk plan, spiller en afgørende rolle, når man skal danne sig et overblik over fænomenet og bekæmpe disse ulovlige fremgangsmåder. ØSU støtter princippet om at bemyndige disse organisationer indbringe sagerne for domstolene på vegne af de til at kollektive interesser, når der foreligger et fyldestgørende mandat. 5. 2. Efter ØSU’s opfattelse bør denne overvågning ligeledes omfatte distributionssektoren, som skal tilskyndes til at udvikle kvalitetsmærker og etiske adfærdskodekser i samarbejde med fabrikanterne for at bekæmpe tvivlsomme varer og tjeneste- ydelser. ØSU foreslår således, at Kommissionen tager initiativer inden for denne sektor i samarbejde med de organisationer, der repræsenterer de handlende, for at bevidstgøre og informe- re deres medlemmer. Når man omtaler denne sektor, skal det også præciseres, at det både drejer sig om engros- og detaildistribution, altså både store distributionsnet og traditionelle småhandlende, samt både tjenesteydelser til virk- somheder og til privatpersoner. 5. 3. Udvikling af databaser over mønstre i samarbejde med erhvervsorganisationerne kunne være et velegnet middel til at bekæmpe forfalskning af produkter. Generelt spiller erhvervs- organisationerne og de berørte sammenslutninger en afgøren- de rolle, idet de overvåger markedet, slår alarm og samarbejder med myndighederne, formidler oplysninger og knowhow til 28. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 116/37 retsvæsnet og informerer offentligheden. REACT-nettet i tek- stil- og beklædningssektoren er et eksempel, som bør fremhæ- ves i denne sammenhæng. ØSU opfordrer Kommissionen til at iværksætte pilotprojekter, der skal fremme disse netværksak- tiviteter på europæisk plan. 6. Anvendelse af tekniske systemer ØSU bifalder bestræbelserne på at 6. 1. finde frem til tekniske systemer, der gør det muligt at identificere og opspore varer, der er fremstillet under svigagtige omstændigheder. I den sammenhæng mener ØSU, at pilotinitiativer vedrørende teknologioverførsel ville være nyttige, især projekter med et stort indhold af FTU, med henblik på at overføre teknikker, som allerede anvendes på andre områder. Disse projekter bør først og fremmest kunne være til gavn for sammenslutninger inden for visse erhvervsgrupper eller sammenslutninger af SMV’er og håndværkere. 6. 2. ØSU mener, at selv om disse foranstaltninger sigter mod en effektiv bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering, kan de ikke undgå at skade varernes fri bevægelighed i det indre marked. Det er af afgørende betydning, at der indføres en 6. 3. kontrolinstans til I den sammenhæng spiller samarbejdet mellem producenter og myndigheder en meget vigtig rolle med henblik på at etablere net til varsling og kontrol. identificering af disse procedurer. 7. Sanktioner og midler til sikring af overholdelse af intellektuelle ejendomsrettigheder 7. 1. De erhvervsorganisationer og fagforeninger, som berø- res af problemet, er næsten alle enige om, at sanktioner — sammen med forebyggelse — er det bedste middel til en effektiv bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopi- ering. I den sammenhæng kritiserer de ikke så meget de gældende love som håndhævelsen af dem, der er for uensartet til at udgøre en egentlig trussel mod svindlere. Men den omstændighed, at der på den ene side findes et indre marked uden grænser, mens der på den anden side mangler en egentlig juridisk ramme på europæisk plan, er selvfølgelig også en fordel for svindlerne. 7. 2. De meget store forskelle med hensyn til anvendelsen af reglerne for sagsanlæg og straf begrænser selvfølgelig mulighederne for en effektiv bekæmpelse af varemærkeforfal- skning og piratkopiering. I den sammenhæng burde EU i henhold til de nye beføjelser under den tredje søjle gennemføre et gennemgribende initiativ med henblik på at indføre enkle procedurer med få omkostninger, som anerkendes i alle medlemsstaterne, efter den model Kommissionen har foreslået i forbindelse med bekæmpelsen af overskridelse af betalingsfri- ster. På mellemlangt sigt og med udsigten til, at Bruxelles- konventionen styrkes betydeligt, bør en skadelidt virksomhed kunne henvende sig direkte til det land, hvor den er etableret, for at opnå en tvangsfuldbyrdelse i en anden medlemsstat, herunder i medlemsstater, hvor de pågældende varer befinder sig i transit. 7. 3. ØSU mener, at arbejdet i forbindelse med udformnin- gen af »Rom II«konventionen (en konvention om den lov, som skal gælde for ikke-kontraktlige forpligtelser) har afgørende betydning. Vedtagelsen af denne konvention vil især få afgøren- de konsekvenser for bekæmpelsen af visse former for varemær- keforfalskning og piratkopiering, som foregår ved hjælp af internettet. Hvis ratificerer Haag- alle medlemsstater konventionen af 18. marts 1970 om samarbejde mellem de retlige myndigheder med henblik på bevisoptagelse i udlandet, vil det ligeledes bidrage til at gøre bekæmpelsen af alle former for snylteri og illoyal konkurrence mere effektiv. 7. 4. Grønbogen taler om, at man skal forsvare rettighe- derne, men glemmer, at det i de fleste lande forudsætter, at man i forvejen har sikret sig beskyttelse af disse rettigheder. Der bør gennemføres en omfattende informationskampagne for at forklare dette til virksomhederne, særlig de små og mellemstore virksomheder. Denne kampagne bør indeholde præcise oplysninger om de juridiske procedurer (beføjelser, værneting osv. ). 7. 5. Det er vigtigt at sørge for, at de eksisterende regler anvendes, selvom de er forskelligartede, og man bør bestræbe sig på at få gennemført hurtigere og enklere juridiske procedu- rer. En bedre uddannelse af dommere og tilstedeværelsen af juridiske særinstanser i hele EU ville gøre det muligt at undgå en for løs retspraksis og for store forskelle mellem dommene, særlig i de tilfælde, hvor der stadigvæk er en overbærende holdning over for forskellige former for varemærkeforfalskning eller piratkopiering. Som eksempel kan nævnes forordningen om EF-varemærker (40/94 af 20. december 1993), som indfører »domstole for EFvaremærker«. De udpeges af med- lemsstaterne som nationale domstole i første og anden instans og har bemyndigelse til at behandle spørgsmål om varemærke- forfalskning og EF-varemærkernes gyldighed. Man kunne således forestille sig, at der i form af netværk på EU-plan kunne udvikles domstole med kvalifikationer og beføjelser til at behandle alle spørgsmål i forbindelse med varemærkeforfal- skning og piratkopiering (varemærker, patenter, mønstre, ophavsrettigheder og afledte rettigheder). 7. 6. ØSU ser yderst positivt på en politik, der består i systematisk offentliggørelse i pressen af dommene på lovover- trædernes regning. Det samme gælder kravet om, at lovover- træderne skal viderebringe oplysninger. De strafferetlige sank- tioner bør også kunne berøre distributører, som bevidst gør sig skyldige i fremgangsmåder, der fremmer varemærkeforfal- skning og piratkopiering, som f. eks. store supermarkeder, der erstatter mærkevarer med forfalskede varer uden nærmere angivelse. Hvis lovovertrædelsen gentages mange gange, skal man ikke tøve med at lukke de butikker eller supermarkeder, der sælger forfalskede produkter, for bøderne er ofte yderst symbolske i forhold til den enorme fortjeneste, man kan opnå på den måde. Også ved, som Frankrig har gjort det, at definere varemærkeforfalskning som en overtrædelse af lovgivningen, opnår man at styrke bekæmpelsen, idet toldmyndighederne derved inddrages. C 116/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 1999 8. Det administrative samarbejde mellem de kompetente myndigheder 8. 1. ØSU mener, at dette aspekt er centralt, og er forbavset over, at grønbogen ikke nævner de store forskelle mellem de nationale myndigheders holdninger, der kommer til udtryk i deres arbejdsmetoder og adfærd. Det drejer sig særligt om lande, der tolererer varemærkeforfalskning og piratkopiering i stort omfang, og som ikke mener, at bekæmpelsen af disse lovovertrædelser skal prioriteres højt. I sin udtalelse om foranstaltningerne vedrørende den eksterne kontrol(1) fremhæ- ver ØSU, at forskellene er meget store, og beskriver, hvordan et land, der ikke gennemfører tilstrækkelige foranstaltninger med henblik på at forhindre denne praksis, er blevet en potentiel »indfaldsport«. Efter ØSU’s opfattelse er det helt nødvendigt at styrke dette samarbejde gennem harmonisering af arbejdsmetoderne og reglerne, en bred uddannelsesindsats og støtte til »de svage led« i EU’s kontrolsystem. Offentliggørel- se af det faktiske antal sagsanlæg i hver medlemsstat og eksempler på åbenbar svindel samt en oplysningskampagne om disse »svagheder« rettet mod de politiske beslutningstagere vil formodentlig også være velegnede til at fremskynde udvik- lingen. 8. 2. ØSU er i den forbindelse bekymret over risikoen for, at der gøres en mindre indsats i forbindelse med told og kontrol, og at antallet af ansatte på disse områder reduceres, når man tværtimod burde øge personalets antal, kvalitet og indsats inden for rammerne af et styrket samarbejde. I den sammenhæng ser ØSU positivt på de forskellige initiativer, som EU har gennemført med henblik på at sikre samarbejde og efteruddannelse af nationale embedsmænd med ansvar for at gennemføre lovgivningen, særlig KAROLUS-programmet. Andre programmer berører toldvæsnet (MATHAEUS) eller bekæmpelsen af organiseret kriminalitet (FALCONE). ØSU foreslår, at der gennemføres et horisontalt program, der inddrager alle de berørte myndigheder (told, politi, skat, de sociale myndigheder) og retsvæsnet med henblik på at etablere et net på europæisk plan til bekæmpelse af illegale organisatio- ner, der opererer i det indre marked. 8. 2. 1. ØSU mener nemlig, at det er på tide at forberede fælles aktioner til bekæmpelse af internationale svindlere ved hjælp af fælles databaser og registre, personale til efterforsk- ning, udveksling af eksempler på god praksis osv. Metoderne til at imødegå svindelen udvikles med begrænsede midler i for små geografiske områder, og procedurerne er tunge, langsomme og bureaukratiske, mens svindlerne bruger inter- nettet til at sælge deres ulovlige varer. 8. 3. En effektiv bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering forudsætter frem for alt, at man på politisk niveau bliver opmærksom på problemet. ØSU foreslår, at der afholdes store konferencer i hver enkelt medlemsstat, der lægger vægt på de negative følger for beskæftigelsen og for (1) EFT C 284 af 14. 9. 1998. forbrugernes sundhed og sikkerhed, og som fremhæver de bedste metoder til forebyggelse og sanktioner. Medierne, forbruger-, arbejdstager- og erhvervsorganisationerne i pro- duktions- og distributionssektorerne, særlig de små og mellem- store virksomheder, samt uddannelsesinstitutionerne bør ind- drages. 9. Andre spørgsmål 9. 1. Ud over de punkter, som grønbogen fremhæver, må man i høj grad beklage forsinkelserne i EU’s bestræbelser på at gennemføre en egentlig juridisk ramme på europæisk plan, der kan regulere den intellektuelle ejendomsret, herunder også fælles EU-bestemmelser (der findes ikke noget egentligt euro- pæisk patent; indførelsen af EF-mønstre og harmoniserede brugsmodeller er blevet forsinket; direktivet om mønstre er så nyt, at man endnu ikke kan vurdere dets effektivitet, og der findes ikke nogen EU-lovgivning om ophavsrettigheder og tilknyttede rettigheder). 9. 2. Det indre marked er endnu ikke en realitet, når det gælder indirekte beskatning (momssatserne er ikke harmonise- ret, der er fortsat momsrefusion for varer ved handel mellem medlemsstaterne, punktafgifter og afledte rettigheder), og man ved, at det giver anledning til svindel og underslæb. Det er også en hindring for effektiv kontrol med svindelen, for varemærkeforfalskning og piratkopiering er ofte systematisk rettet mod markederne i nabolande. Det er strengt nødvendigt, at der gennemføres oplys- 9. 3. ningskampagner, der gør forbrugerne (»den brede offentlig- hed«) opmærksom på den fare, som forfalskninger udgør for deres sundhed og/eller sikkerhed. Der er flere og flere eksem- pler på, at forbrugerne har været udsat for alvorlige skadevir- kninger. Indtagelse af forfalsket medicin har ofte livstruende følger, medicinsk udstyr kan være årsag til ulykker med dødelig udgang, og man kan også nævne reservedele til biler, der ikke yder tilstrækkelig beskyttelse ved ulykker, brandfarlige eller allergifremkaldende tekstiler til børn, brug af azofarvestof, farligt legetøj osv. Dette emne bør behandles mere detaljeret under debatten om grønbogen, og der skal med støtte fra forbrugerorganisationerne oprettes et varslingssystem på euro- pæisk plan. 10. Henstillinger ØSU mener, at alle typer varemærkeforfalskning, 10. 1. 1. piratkopiering og andre former for snylteri medfører alvorlige skadevirkninger for virksomhederne og for innovative iværk- sættere i Europa. 10. 1. 2. ØSU mener, at der er tale om vildledning af kunder og forbrugere, der kan indebære en alvorlig risiko for deres sikkerhed og sundhed. 10. 1. 3. og det innovative arbejde i Europa. ØSU peger på de negative følger for jobskabelsen 10. 1. 4. ØSU mener, at den ulovlige varemærkeforfalskning og piratkopiering meget ofte har forbindelse med sort arbejde, skatteunddragelse, manglende overholdelse af social- og ar- bejdslovgivningen og organiseret kriminalitet. 28. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 116/39 10. 2. 1. ØSU anbefaler på den baggrund, at EU udarbejder en overordnet strategi på området, der både tager højde for interne og eksterne aspekter, og som gennemfører passende forebyggende foranstaltninger og sanktioner mod alle former for varemærkeforfalskning, piratkopiering og snylteri. 10. 2. 2. ØSU lægger vægt på det forebyggende arbejdes betydning og understreger vigtigheden af, at der indføres ensartede regler, som giver en ensartet beskyttelse med rimelige omkostninger, og som omfatter alle former for intellektuel ejendomsret. Iværksættere og personer, der beskæftiger sig med innovativt arbejde, skal oplyses om deres rettigheder, ligesom der skal iværksættes kampagner for at advare forbru- gerne og for at appellere til deres ansvarsfølelse. 10. 2. 3. ØSU insisterer på, at det er nødvendigt at iværksætte oplysningskampagner rettet mod den brede offentlighed, som skal koordineres på europæisk plan, lige som forbrugerorgani- sationerne, fagforeningerne og de berørte erhvervsorganisatio- ner, især i distributionssektoren, skal inddrages. 10. 2. 4. ØSU anbefaler, at der oprettes et »Europæisk Obser- vationscenter til bekæmpelse af varemærkeforfalskning, pirat- kopiering og andre former for snylteri«, der skal indgå i et netværk med alle de berørte organisationer og sammenslutnin- ger; det foreslår iværksat pilotinitiativer til fremme af projekter på europæisk plan, særlig med henblik på varsling, oplysning af offentligheden og information af de berørte myndigheder. 10. 2. 5. ØSU fremhæver, at det retlige og politimæssige samarbejde hurtigst muligt skal styrkes i samarbejde med de Bruxelles, den 24. februar 1999. berørte organisationer og sammenslutninger. Det er ØSU’s opfattelse, at en mere konsekvent gennemførelse af lovgiv- ningen, kombineret med et reelt samarbejde på europæisk plan, sammen med forebyggelse, er det mest egnede middel til effektivt at bekæmpe varemærkeforfalskning og piratkopiering i stor stil. Efter ØSU’s opfattelse bør de berørte organisationer 10. 2. 6. og sammenslutninger kunne indbringe sager for domstolene på vegne af skadelidte virksomheder, iværksættere og forbru- gere. ØSU mener, at retsvæsnet bør tilskyndes til at 10. 2. 7. gennemføre lovene mere konsekvent, særlig i tilfælde af gentagne lovovertrædelser og organiseret kriminalitet, og klagerne skal ikke dække udgifterne til destruktion af de ulovligt fremstillede varer. Specialiserede dommere, indførelse af særlige retlige instanser og udvidelse af bestemmelserne om EF-varemærket til andre områder i tilknytning til intellektuel og industriel ejendomsret er velegnede midler til at nå dette mål. 10. 2. 8. ØSU anbefaler, at bekæmpelsen af varemærkeforfal- skning, piratkopiering og andre former for snylteri kædes nøje sammen med bekæmpelsen af sort arbejde, skatteunddragelse og organiseret kriminalitet. Samarbejdet mellem forvaltninger- ne bør udbygges og styrkes gennem europæiske uddannelse- sprogrammer, der inddrager og mobiliserer alle de berørte myndigheder. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 470/99 dell'on. Niels SINDAL Accordi illegali in materia di prezzi

eurovoc_concepts:
Denmark
competition
consumer information
credit institution
mortgage
overheads
prices

formats: html pdf print

text: 29. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 341/121 Le eccezioni succitate, tuttavia, riguardano esclusivamente il divieto di trattamento, e non le altre disposizioni della direttiva quali, ad esempio, la non eccedenza rispetto alle finalità la non incompatibilità con esse (articolo 6). In altre parole, anche nei casi in cui il trattamento di dati a carattere personale è autorizzato, tale trattamento deve essere conforme a tutte le disposizioni della direttiva. È compito dei singoli Stati membri garantire che i diritti fondamentali dei cittadini in materia di tutela della vita privata e di non discriminazione non vengano violati. La Spagna non ha rispettato il termine per la ricezione della direttiva 95/46/CE, fissato al 24 ottobre 1998. La Commissione ha già inoltrato alla Spagna una notifica formale, e sta attualmente considerando ulteriori azioni nel quadro della procedura di infrazione. (1999/C 341/170) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0468/99 di Riccardo Nencini (PSE) alla Commissione (5 marzo 1999) Oggetto: Luna Park di Roma 0 Trattato in tema di libera concorrenza L’Ente EUR (Roma) fa sottoscrivere, a mezzo del Commissario decaduto e due anni dopo la scadenza naturale, un’ipotesi di rinnovo dell’affidamento dell’area sulla quale sorge il Luna Park di Roma alla vecchia concessionaria. Trattasi di un contratto novennale del costo medio di lire 750. 000. 000 annui. La dimensione contrattuale comporta l’indizione di bando a livello europeo. Per le ragioni esplicitate in premessa, si è in presenza di una violazione del trattato in tema di libera concorrenza. Intende la Commissione intervenire con urgenza trattandosi di una vicenda lesiva del trattato in tema di libera concorrenza? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (20 aprile 1999) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non mancherà di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (1999/C 341/171) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0470/99 di Niels Sindal (PSE) alla Commissione (24 febbraio 1999) Oggetto: Accordi illegali in materia di prezzi Secondo le notizie apparse nel mese di gennaio 1999 sui mezzi d’informazione danesi, sono stati conclusi accordi illegali in materia di prezzi tra vari istituti di credito ipotecario danesi, il che comporta una mancanza di trasparenza nei prezzi e determina il fatto che i prezzi dei servizi amministrativi costituiscano una parte troppo elevata del prezzo totale. Può dire la Commissione se è a conoscenza di questa situazione che riguarda la maggior parte del mercato immobiliario danese (mercato finanziario)? Condivide la Commissione l’opinione che i prezzi dei servizi amministrativi in relazione alla concessione di crediti ipotecari debbano riflettere i costi reali e che, in linea di principio, i prezzi debbano essere relativamente trasparenti per i consumatori? Quali misure intende adottare la Commissione in considerazione di quanto sopra esposto?


eurovoc_concepts:
Cyprus
fruit product
grape
tariff preference
trade policy

formats: html pdf

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 24. 02. 1999 COM(1999)85 def. 99/0057 (ACC) Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD betreffende de uitvoering van de specifieke maatregelen voor de invoer van druivensap en druivenmost van oorsprong uit Cyprus (door de Commissie ingediend) TOELICHTING Verordening (EG) nr. 3290/94 van de Raad, waarbij overgangsmaatregelen in de landbouwsector waren vastgesteld voor de tenuitvoerlegging van de overeenkomsten in het kader van de Uruguayronde, zal niet worden verlengd. Om de reeds aan Cyprus toegekende tariefpreferenties voor de invoer van druivensap en druivenmost in de Gemeenschap te handhaven, moet aan de Raad dus een voorstel voor een specifieke verordening worden voorgelegd. Dit voorstel voor een verordening beoogt de vrijstelling van de betaling van het specifieke invoerrecht op de bovengenoemde producten van oorsprong uit Cyprus te verlengen. Bovendien is deze maatregel noodzakelijk in afwachting van de sluiting van de nieuwe overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en Cyprus. 2 Voorstel voor een VERORDENING (EG)VAN DE RAAD betreffende de uitvoering van de specifieke maatregelen voor de invoer van druivensap en druivenmost van oorsprong uit Cyprus DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 113, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende dat in de Overeenkomst waarbij een Associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Cyprus is bepaald dat een jaarlijks communautair tariefcontingent voor bepaalde soorten geconcentreerd druivensap of geconcentreerde druivenmost van oorsprong uit Cyprus wordt geopend; dat het invoerrecht in het kader van dit tariefcontingent 0% bedraagt; Overwegende dat de oude regeling van referentieprijzen voor de invoer in de Gemeenschap van druivensap en druivenmost met ingang van 1 september 1995 is vervangen door een nieuwe invoerregeling die het resultaat is van de multilaterale handelsbesprekingen de associatieovereenkomst met Cyprus moet worden toegepast met inachtneming van deze nieuwe invoerregeling; de Uruguayronde; kader van dat het in Overwegende dat de reeds toegekende tariefpreferenties moeten worden gehandhaafd en dat Cyprus in staat moet worden gesteld zijn producten in het kader van dit tariefcontingent naar de Gemeenschap te blijven exporteren; dat het daartoe dienstig is om, in afwachting van de sluiting van een nieuwe overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en Cyprus, de nodige specifieke maatregelen vast te stellen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Het specifieke douanerecht van bijlage I, derde deel, afdeling I, bijlage 2, van het gemeenschappelijk douanetarief van de Europese Gemeenschappen voor de invoer van producten van de GN-codes 2009 60 51, 2009 60 71, ex 2009 60 90 en ex 2204 30 92, wordt niet geheven op de betrokken producten van oorsprong uit Cyprus die in het kader van het in bijlage V van Verordening (EG) nr. 1981/94 van de Raad1 genoemde tariefcontingent met volgnummer 09. 1421 worden ingevoerd. 1 PB L 199 van 2. 8. 1994, blz. 1. 3 Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing vanaf 1 juli 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, op Voor de Raad De Voorzitter 4 FINANCIEEL MEMORANDUM 1. 2. 3. 4. BEGROTINGSPOST: 16 KREDIETEN: 661 miljoen EUR OMSCHRIJVING: Voorstel voor een Verordening (EG) van de Raad betreffende de uitvoering van de specifieke maatregelen voor de invoer van druivensap en druivenmost van oorsprong uit Cyprus. JURIDISCHE GRONDSLAG: Artikel 113 van het Verdrag DOEL: Verlenging van de vrijstelling van de betaling van het specifiek invoerrecht voor druivensap en druivenmost van oorsprong uit Cyprus. 5. FINANCIËLE WEERSLAG KOSTEN - 5. 0 5. 1 - - - T. L. V. BEGROTING EG (RESTITUTIES/INTERVENTIES) T. L. V. NATIONALE OVERHEID T. L. V. ANDERE SECTOREN IN DE LIDSTATEN ONTVANGSTEN - EIGEN MIDDELEN EG (HEFINGEN/DOUANERECHTEN) NATONALE BEGROTINGEN PERIODE 12 MAANDEN (mln. EUR) LOPEND BEGROTINGS- JAAR (1999) (mln. EUR) VOLGEND BEGROTINGS- JAAR (2000) (mln. EUR) * 0,2 - - * 0,2 2001 (mln. EUR) 2002 (mln. EUR) 2003 (mln. EUR) 2004 (mln. EUR) 5. 0. 1 SPREIDING VAN DE KOSTEN 5. 1. 1 SPREIDING VAN DE ONTVANGSTEN * 0,2 * 0,2 * 0,2 * 0,2 5. 2 BEREKENINGSMETHODE: Van het contingent van 4 950 ton wordt, zo is in het verleden gebleken, in werkelijkheid slechts ongeveer 10% benut. 495 t x 7,9 (verw. coëff. ) x 138 EUR/hl (gemiddelde waarde 1997/98) x 25,2% (vast recht) = = 495 t x 7,9 x 11 EUR/hl (gemiddeld conventioneel invoerrecht) 135 992 EUR 43 016 EUR Theoretisch verlies = 179 008 EUR FINANCIERING IS MOGELIJK UIT KREDIETEN DIE IN HET BETROKKEN HOOFDSTUK VAN DE LOPENDE BEGROTING ZIJN UITGETROKKEN? JA / NEEN FINANCIERING IS MOGELIJK DOOR OVERBOEKING VAN EEN HOOFDSTUK NAAR EEN ANDER VAN DE LOPENDE BEGROTING? 6. 2 AANVULLENDE BEGROTING NODIG? 6. 3 MOETEN OP DE VOLGENDE BEGROTINGEN KREDIETEN WORDEN UITGETROKKEN? OPMERKINGEN: De maatregel brengt geen veranderingen ten opzichte van de huidige situatie met zich. * De eventuele financiële consequenties voor de uitgaven zijn te verwaarlozen en op het ogenblik niet berekenbaar. 5 JA / NEEN JA / NEEN JA / NEEN 6. 0 6. 1


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 403/1999 af 24. februar 1999 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger om importlicenser indgivet i februar 1999 for de toldkontingenter i oksekødssektoren, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1926/96 for Estland, Letland og Litauen

eurovoc_concepts:
Estonia
Latvia
Lithuania
beef
import licence
tariff quota

formats: pdf print

text: L 49/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 403/1999 af 24. februar 1999 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger om importli- censer indgivet i februar 1999 for de toldkontingenter i oksekødssektoren, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1926/96 for Estland, Letland og Litauen KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det p(cid:134) særlige betingelser for perioden fra 1. januar til 30. juni 1999; der er ikke ansøgt om importlicenser for oksekød og forarbejdede produkter — under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1267/98 af 18. juni 1998 om gennemførelsesbestem- melser for perioden 1. juli 1998 til 30. juni 1999 for de toldkontingenter i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1926/96 for Estland, Letland og Litauen (1), særlig artikel 3, stk. 3, og i oksekødssektoren, der er fastsat ud fra følgende betragtninger: I artikel 1, stk. 1 og 3, i forordning (EF) nr. 1267/98 er det fastsat, hvor store mængder fersk, kølet og frosset oksekød med oprindelse i Estland, Letland og Litauen og forarbej- dede produkter med oprindelse i Letland der kan indføres UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der er ikke indgivet ansøgninger om importlicens for perioden fra 1. januar til 30. juni 1999 i forbindelse med de importkontingenter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1267/98. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 25. februar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 24. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 175 af 19. 6. 1998, s. 11


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 471/99 af Gaetano CARROZZO Overtrædelse af direktiver vedrørende import af fodtøj i EU

eurovoc_concepts:
Asia
customs fraud
customs inspection
customs regulations
footwear industry
import
originating product
trade agreement (EU)

text: 12. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 325/117 Kommissionen bedes på baggrund heraf oplyse: 1. Hvorfor er viderebygningen af videreuddannelsescentret i Agios Dimitrios i Pilion blevet standset? Overvejer Kommissionen at genoptage arbejderne? 2. Hvor mange af de anslåede 600. 000. 000 GRD er blevet udbetalt? Fra hvilken budgetkonto stammer disse midler? 3. Hvilken form for kontrol føres der med selskabet ERGODYNAMIKI, som er ansvarlig for planlægnings- tilsynet? 4. Agter Kommissionen at indlede et regressøgsmål mod de ansvarlige? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Padraig Flynn (20. april 1999) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger. (1999/C 325/163) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0471/99 af Gaetano Carrozzo (PSE) til Kommissionen (24. februar 1999) Om: Overtrædelse af direktiver vedrørende import af fodtøj i EU Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at undersøge de toldoverskridelser og overtrædelser, der finder sted i forbindelse med visse østlige landes eksport af fodtøj til EU? Ulovlig eksport er årsag til en alvorlig produktionskrise i en række italienske industridistrikter med deraf følgende negative konsekvenser for beskæftigelsen. Er Kommissionen bekendt med disse krænkelser, og hvilke foranstaltninger agter den i givet fald at træffe for at skærpe toldkontrollen og beskytte den europæiske produktion? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (19. marts 1999) Kommissionen gør en aktiv indsats for på effektiv måde at bekæmpe svig i forbindelse med import af fodtøj fra Asien. Således har Rådet for nylig givet Kommissionen mandat til at indføre et system, der sikrer dobbelt- kontrol med import af forskellige typer af fodtøj fra Vietnam. Systemet skal sikre, at disse produkter vitterlig er af vietnamesisk oprindelse, og således sætte en stopper for svig i form af falske oprindelses- eller omlad- ningsangivelser via andre asiatiske lande. Systemet forudsætter, at der indgås en international aftale med Vietnam. Kommissionen har optaget forhandlinger med de vietnamesiske myndigheder og håber, at der vil være kommet en aftale i stand senest i april 1999. (1999/C 325/164) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0490/99 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (5. marts 1999) Om: Forebyggelse af arbejdsskader Betydningen af forebyggelse for at forbedre sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen er almindeligt anerkendt og indgår da også i Kommissionens fjerde program for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen