title: 1999/199/EG: Entscheidung der Kommission vom 10. Februar 1999 in einem Verfahren nach Artikel 90 EG-Vertrag (Sache Nr. IV/35.703 - Portugiesische Flughäfen) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 243) (Nur der portugiesische Text ist verbindlich) (Text von Bedeutung für den EWR)

text: 16. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 69/31 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 10. Februar 1999 in einem Verfahren nach Artikel 90 EG-Vertrag (Sache Nr. IV/35. 703 — Portugiesische Flugh(cid:132)fen) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 243) (Nur der portugiesische Text ist verbindlich) (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (1999/199/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 86 und Artikel 90 Abs(cid:132)tze 1 und 3, nachdem den portugiesischen Beh(cid:148)rden, ANA, TAP Air Portugal und Portugalia Gelegenheit zur Stellungnahme zu den Beschwerdepunkten der Kommission gegeben wurde, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (1) I. SACHVERHALT a) Die staatliche Maßnahme Gegenstand dieses Verfahrens sind die auf portu- giesischen Flugh(cid:132)fen gew(cid:132)hrten Rabatte bei Start- und Landegeb(cid:129)hren und die bei Inlands- und innergemeinschaftlichen Fl(cid:129)gen unterschiedlichen Geb(cid:129)hrens(cid:132)tze. Nach Artikel 18 der gesetzesvertretenden Verord- nung („Decreto-lei“) Nr. 102/90 vom 21. M(cid:132)rz 1990 werden die Flughafengeb(cid:129)hren auf den von Aero- portos e Navega(cid:135)ao A(cid:130)rea-Empresa P(cid:156)blica (ANA) verwalteten Flugh(cid:132)fen nach Stellungnahme der Generaldirektion „Zivilluftfahrt“ per Ministerial- erlaß („Portaria“) festgesetzt. Nach Artikel 18 Absatz 3 k(cid:148)nnen diese Geb(cid:129)hren der Kategorie, der Funk- tion und der Auslastung der einzelnen Flugh(cid:132)fen angepaßt werden. N(cid:132)here Bestimmungen zu Start- und Landege- b(cid:129)hren finden sich in der Durchf(cid:129)hrungsverord- nung („Decreto regulamentar“) Nr. 38/91 vom 29. Juli 1991: „Artikel 4 Absatz 1: Start- und Landegeb(cid:129)hren werden f(cid:129)r jede Landung erhoben und nach dem in der Betriebserlaubnis angegebenen h(cid:148)chstzul(cid:132)s- sigen Startgewicht errechnet. Artikel 4 Absatz 5: Bei Inlandsfl(cid:129)gen verringern sich diese Geb(cid:129)hren um 50 %“ Zur Aktualisierung dieser Geb(cid:129)hren erl(cid:132)ßt die Regierung j(cid:132)hrlich einen Ministerialerlaß. (2) Gem(cid:132)ß dem Decreto-lei Nr. 102/90 wurden in der Portaria Nr. 352/98 vom 23. Juni 1998 folgende Rabatte festgelegt: Flughafen Lissabon Geb(cid:129)hren (PTE/t) Rabatte (%) Bis zu 50 Landungen pro Monat 50 — 100 Landungen pro Monat 100 — 150 Landungen pro Monat 150 — 200 Landungen pro Monat Alle weiteren Landungen Flugh(cid:132)fen Porto, Faro und Azoren Bis zu 50 Landungen pro Monat 50 — 100 Landungen pro Monat 100 — 150 Landungen pro Monat 150 — 200 Landungen pro Monat Alle weiteren Landungen Quelle: Schreiben der portugiesischen Beh(cid:148)rden vom 16. Juli 1998. 1 146 1 063 979 888 771 1 146 938 866 786 681 –7,2 –14,6 –22,5 –32,7 –18,4 –24,4 –31,4 –40,6 L 69/32 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 16. 3. 1999 (3) (4) (5) (6) b) Unternehmen und Dienstleistungen ANA ist ein (cid:148)ffentlichen Unternehmen, das f(cid:129)r die Verwaltung der drei Festlandsflugh(cid:132)fen (Lissabon, Faro, Porto), der vier Flugh(cid:132)fen auf den Azoren (Ponta Delgada, Horta, Santa Maria und Flores), der (cid:129)brigen Flugpl(cid:132)tze und f(cid:129)r die Flugsicherung zust(cid:132)ndig ist. Die Flugh(cid:132)fen des Archipels von Madeira werden von ANAN s. A. verwaltet In Artikel 3 Absatz 1 des Decreto-lei Nr. 246/79 zur Gr(cid:129)ndung des Unternehmens ANA heißt es zu dessen Aufgaben: „ANA-EP erbringt die f(cid:129)r die Zivilluftfahrt erfor- derlichen Dienste, wozu die Flugsicherung, Start- und Landedienstleistungen und die Abfertigung von Flugg(cid:132)sten, Frachtgut und Postsendungen z(cid:132)hlen“. ANA erteilt Luftverkehrsgesellschaften die f(cid:129)r den Zugang zur Flughafeninfrastruktur erforderliche f(cid:129)r diese Gesell- Genehmigung und erbringt schaften gegen Geb(cid:129)hr die erforderlichen Start- und Landedienstleistungen. Diese Geb(cid:129)hren werden per Ministerialerlaß festgelegt (1). c) Die Start- und Landegeb(cid:129)hren Internationale Zivilluftfahrt-Organisation Die (IZAO) empfiehlt ihren Mitgliedern im Handbuch zur Flughafenbewirtschaftung (2), die Start- und Landegeb(cid:129)hren nach dem h(cid:148)chstzul(cid:132)ssigen Start- gewicht zu berechnen. Definiert werden diese darin wie folgt: „Geb(cid:129)hren und Entgelte, die f(cid:129)r die Nutzung der Start- und Landebahnen, Rollbahnen und Vorfeld- fl(cid:132)chen, einschließlich der zugeh(cid:148)rigen Befeue- rung, sowie f(cid:129)r die Flugsicherungsdienstleistungen bei Anflug und auf dem Flughafen erhoben werden“. In diesen Geb(cid:129)hren enthalten sind die „Betriebs-, Instandhaltungs- f(cid:129)r Fl(cid:132)chen, Fahrzeuge und dazugeh(cid:148)riges Material sowie die Kosten f(cid:129)r Personal, Wartungsfahrzeuge, Strom und Kraftstoffe“. und Verwaltungskosten d) Hauptargumente der portugiesischen Beh(cid:148)rden und der ANA — Die Inlandsfl(cid:129)ge bezwecken zum einen die Bedienung der Inseln, f(cid:129)r die es keine Alterna- tive zum Flugverkehr gibt; — sie bestehen zum anderen nur aus Kurzstrecken und werden daher preisg(cid:129)nstig angeboten. (8) (9) Die portugiesischen Beh(cid:148)rden f(cid:129)hren außerdem an, mit diesem Geb(cid:129)hrensystem den wirtschaftli- f(cid:148)rdern zu chen und sozialen Zusammenhalt wollen. Bei internationalen Fl(cid:129)gen stehen die portugiesi- schen Flugh(cid:132)fen in Konkurrenz mit den Flugh(cid:132)fen Madrid und Barcelona, die ebenfalls Rabatte gew(cid:132)hren. Dar(cid:129)ber hinaus m(cid:148)chten die portugiesi- schen Beh(cid:148)rden durch eine st(cid:132)rkere Auslastung ihrer Flugh(cid:132)fen Gr(cid:148)ßenvorteile erzielen und den Tourismus in Portugal f(cid:148)rdern. (10) ANA gibt an, mit der Geb(cid:129)hrendifferenz und den Rabatten bei Start- und Landegeb(cid:129)hren zwei Ziele zu verfolgen: — Anpassung der Geb(cid:129)hrenpolitik an die im glei- chen geographischen Raum liegenden Flug- h(cid:132)fen Madrid und Barcelona; — Senkung der Betriebskosten f(cid:129)r die Verkehrsge- sellschaften, die die von ANA verwalteten Flug- h(cid:132)fen am h(cid:132)ufigsten und regelm(cid:132)ßigsten anfliegen. II. RECHTLICHE W(cid:154)RDIGUNG a) Artikel 90 Absatz 1 (11) Nach Artikel 90 Absatz 1 EG-Vertrag werden „die in bezug auf (cid:148)ffentliche Mitgliedstaaten [. ] Unternehmen und auf Unternehmen, denen sie besondere oder ausschließliche Rechte gew(cid:132)hren, keine diesem Vertrag und insbesondere dessen Artikeln 6 und 85 bis 94 widersprechende Maßnahmen treffen oder beibehalten“. (12) Nach dem Decreto-lei Nr. 246/79 verf(cid:129)gt ANA (cid:129)ber das ausschließliche Recht zur Verwaltung der Flughafeninfrastruktur in Lissabon, Porto, Faro und auf den Azoren. ANA ist laut seiner Satzung ein (cid:148)ffentliches Unter- nehmen im Sinne von Artikel 90 Absatz 1 EG- Vertrag. (7) Die Geb(cid:129)hrendifferenz zwischen Inlands- und innergemeinschaftlichen Fl(cid:129)gen wird von den portugiesischen Beh(cid:148)rden wie folgt gerechtfertigt: (13) Nach Artikel 21 des Decreto-lei Nr. 246/79 muß allerdings der Staat den von ANA vorgeschlagenen Geb(cid:129)hren zustimmen. (1) Siehe Randnummern 1 und 2. (2) Dok. 9562 — 1991 ICAO. Rechtsgrundlage f(cid:129)r die derzeitige Geb(cid:129)hrenpolitik von ANA sind damit die Decretos-leis Nr. 246/79 16. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 69/33 und Nr. 102/90 sowie die Decretos regulamentares Nr. 38/91 und Nr. 24/95; die aktuellen Geb(cid:129)hren wurden in der Portaria Nr. 352/98 festgelegt. staatliche Diese Rechtsvorschriften k(cid:148)nnen als Maßnahmen im Sinne von Artikel 90 Absatz 1 angesehen werden. (16) Von den sieben von ANA verwalteten Flugh(cid:132)fen sind derzeit nur drei f(cid:129)r den innergemeinschaftli- chen Flugverkehr von Bedeutung (Lissabon, Porto und Faro). (17) F(cid:129)r die sieben Flugh(cid:132)fen gibt es so gut wie keine Alternativen, so daß jeder einzelne als gesonderter r(cid:132)umlich relevanter Markt betrachtet werden kann. b) Artikel 86 Der relevante Markt (14) Den relevanten Markt bilden in diesem Fall die geb(cid:129)hrenpflichtigen Dienstleistungen, die Zugang zur Flughafeninfrastruktur verschaffen, d. h. der Betrieb und die Instandhaltung der Start- und Landebahnen, Rollbahnen und Vorfeldfl(cid:132)chen sowie der Betrieb von Landeanlagen. Nach Auffassung des Gerichtshofs der Europ(cid:132)- ischen Gemeinschaften in der Rechtssache „Hafen von Genua“ (3) kann die Organisation von Hafenar- beiten in einem einzigen Hafen f(cid:129)r Rechnung Dritter einen relevanten Markt im Sinne von Artikel 86 darstellen. Auch in seinem Urteil in der sah der Rechtssache Gerichtshof den Markt f(cid:129)r Lotsendienste im Hafen von Genua als relevanten Markt an. „Corsica Ferries II“ (4) Der Gerichtshof st(cid:129)tzte seine Argumentation auf die Tatsache, daß der Zugang zur Hafeninfra- struktur am Ausgangs- wie am Bestimmungsort f(cid:129)r die Anbieter von Frachtdiensten eine Grundvoraus- setzung f(cid:129)r ihre T(cid:132)tigkeit darstellt. Diese Argumentation l(cid:132)ßt sich ohne weiteres auf den Luftverkehr und den Zugang zu Flugh(cid:132)fen (cid:129)bertragen, was der Marktdefinition entspricht, die die Kommission in ihrer Entscheidung 95/364/EG vom 28. Juni 1995 in einem Verfahren nach Artikel 90 Absatz 3 EG-Vertrag (5) (cid:129)ber Rabatte bei Start- und Landegeb(cid:129)hren auf dem Flughafen Br(cid:129)ssel-National gab. (15) Die Bef(cid:148)rderung von Flugg(cid:132)sten und Fracht auf innergemeinschaftlichen Kurz- und Mittelstrecken stellt einen zwar benachbarten, doch separaten Markt dar, der durch die mißbr(cid:132)uchliche Ausnut- zung einer beherrschenden Stellung auf dem Markt f(cid:129)r Start- und Landedienstleistungen beeintr(cid:132)chtigt wird. Das mißbr(cid:132)uchliche Verhalten von ANA kann sich folglich auch auf diesen Markt auswirken. (3) Urteil vom 10. Dezember 1991 in der Rechtssache C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova/Siderurgica Gabrielli, Slg. 1991, S. I-5889, Randnummer 15. (4) Urteil vom 17. Mai 1994 in der Rechtssache C-18/93, Corsica Ferries Italia/Corpo dei piloti del porto di Genova, Slg. 1994, S. I-1783. (5) ABl. L 216 vom 12. 9. 1995, S. 8. Die Luftverkehrsgesellschaften, die inl(cid:132)ndische und innergemeinschaftliche Linien- oder Charterfl(cid:129)ge mit Ausgangs- oder Bestimmungsort in Portugal anbieten, haben keine andere Wahl als die von ANA verwalteten Flugh(cid:132)fen anzusteuern. F(cid:129)r die Flugh(cid:132)fen Porto, Lissabon und Faro sowie die Flug- h(cid:132)fen auf den Azoren gibt es keine Alternative, weil sie Hunderte von Kilometern voneinander entfernt liegen, und ihre Einzugsgebiete, die sich auf die jeweiligen Touristenzentren erstrecken, nur begrenzt sind: so bedient der Flughafen Lissabon die Hauptstadt und das Zentrum des Landes, der Flughafen Porto den Norden, Faro den S(cid:129)den und Ponta Delgada, Horta, Santa Maria und Flores die Azoren. Die Bahn- und Straßenverbindungen zwischen Lissabon, Porto und Faro stellen keine angemessene Alternative dar. Die einzigen internationalen Flugh(cid:132)fen, die das gleiche geographische Gebiet abdecken k(cid:148)nnten, n(cid:132)mlich Madrid und Barcelona, sind von Lissabon und den anderen portugiesischen Festlandsflug- h(cid:132)fen (cid:129)ber 600 km entfernt und weder per Straße noch per Schiene gut genug angebunden, um eine echte Alternative darzustellen. Die Flugh(cid:132)fen Lissabon und Madrid k(cid:148)nnen jedoch insofern als Konkurrenz angesehen werden, als eine Luftverkehrsgesellschaft sie als Knotenflug- h(cid:132)fen nutzt. Der Anteil dieser Fl(cid:129)ge am Gesamt- aufkommen ist in Lissabon jedoch nur unbedeu- tend. Auch f(cid:129)r die Azoren-Flugh(cid:132)fen Ponta Delgada, Horta, Santa Maria und Flores gibt es kaum Alter- nativen, da jeder Flughafen eine Insel bedient und die in Anspruch nehmen und nicht besonders h(cid:132)ufig sind. Schiffsverbindungen relativ viel Zeit (18) Nach Auffassung zahlreicher Flugg(cid:132)ste mit Ausgangs- oder Bestimmungsort in Portugal lassen innergemeinschaftlichen sich die Inlands- oder Fl(cid:129)ge, bei denen die von ANA verwalteten Flug- h(cid:132)fen angesteuert werden, nicht durch Fl(cid:129)ge (cid:129)ber andere Flugh(cid:132)fen in der Gemeinschaft ersetzen. L 69/34 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 16. 3. 1999 (19) Die Luftverkehrsgesellschaften, die Inlands- oder innergemeinschaftliche Fl(cid:129)ge mit Ausgangs- oder Zielort in Portugal anbieten, haben deshalb keine andere Wahl als die von ANA verwalteten Flugh(cid:132)fen anzusteuern und die dort angebotenen Dienstleistungen in Anspruch zu nehmen. (20) Auswirkungen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten In seinem Urteil „Corsica Ferries II“ (6) gelangte der Europ(cid:132)ische Gerichtshof zu dem Schluß, daß diskriminierende Verhaltensweisen „geeignet [sind], den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeintr(cid:132)chtigen“, wenn sie „Unternehmen ber(cid:129)hren, die Bef(cid:148)rderungen zwischen zwei Mitgliedstaaten vornehmen“. Die folgenden Tabellen geben einen (cid:154)berblick (cid:129)ber den Anteil des innergemeinschaftli- chen Verkehrs am Gesamtverkehrsaufkommen auf portugiesischen Flugh(cid:132)fen: Personenverkehr (mit Ausnahme der Transitpassagiere) Flughafen Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A Flugg(cid:132)ste im internationalen Verkehr (Anteil in %) Flugg(cid:132)ste im innergemein- schaftlichen Verkehr (Anteil in %) Flugg(cid:132)ste im Inlandsverkehr (Anteil in %) Insgesamt (in Mio. ) 24 24 4 2 18 0 0 56 62 92 0 1 0 0 20 14 4 98 81 100 100 6,6 2,1 3,7 0,04 0,5 0,1 0,04 Quelle: Schreiben der portugiesischen Beh(cid:148)rden vom 16. Juli 1998 — Stand 1997. A=Flughafen auf den Azoren. G(cid:129)terverkehr Flughafen Internationale Fracht (Anteil in %) Innergemeinschaft- liche Fracht (Anteil in %) Inl(cid:132)ndische Fracht (Anteil in %) Insgesamt (in 1 000 t) Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A 41 21 5 0 12 0 0 43 72 75 0 0 0 0 16 7 20 100 88 100 100 100 29 2 0,1 6,8 0,9 0,2 Quelle: Schreiben der portugiesischen Beh(cid:148)rden vom 16. Juli 1998 — Stand 1997. A=Flughafen auf den Azoren. F(cid:129)r die Festlandsflugh(cid:132)fen werden die Auswirkungen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten durch diese Zahlen zweifelsfrei belegt. Der weitaus gr(cid:148)ßte Teil des Verkehrs entf(cid:132)llt auf Verbindungen zwischen Portugal und einem anderen Mitgliedstaat der Gemeinschaft. Auf den vier Azoren-Flugh(cid:132)fen beschr(cid:132)nkt sich der Verkehr auf Inlandsfl(cid:129)ge und Fl(cid:129)ge aus Drittl(cid:132)ndern, so daß der Handel zwischen den Mitgliedstaaten durch die hier gepr(cid:129)fte staatliche Maßnahme nicht beeintr(cid:132)chtigt werden d(cid:129)rfte. Die Anwendung der Bestim- mungen des EG-Vertrags und des abgeleiteten Rechts (cid:129)ber die Dienstleistungsfreiheit bleibt davon unber(cid:129)hrt. Ein wesentlicher Teil des Gemeinsamen Marktes (21) Die folgende Tabelle gibt einen (cid:154)berblick (cid:129)ber das Verkehrsauskommen auf den von ANA verwalteten Flugh(cid:132)fen im Jahr 1997: (6) Siehe Fußnote 4. 16. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 69/35 Flughafen Flugg(cid:132)ste (in Mio. ) (einschließlich Transit) Frachtgut (in 1 000 t) (23) Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A 6,8 2,3 3,8 0,1 0,5 0,1 0,0 99,7 29,3 2,0 0,1 6,9 0,9 0,2 Quelle: Schreiben der portugiesischen Beh(cid:148)rden vom 16. Juli 1998. A=Flughafen auf den Azoren. Die beherrschende Stellung In seinem Urteil „Corsica Ferries III“ (10) erkl(cid:132)rt der Gerichtshof, daß ein Unternehmen, das f(cid:129)r einen wesentlichen Teil des Gemeinsamen Marktes mit einem gesetzlichen Monopol ausgestattet ist, als ein Unternehmen angesehen werden [kann], das eine beherrschende Stellung im Sinne von Artikel 86 EG-Vertrag besitzt (11). Aufgrund des ausschließlichen Rechts, das dem (cid:148)ffentlichen Unternehmen ANA durch das Decreto-lei Nr. 246/79 f(cid:129)r alle von ihm verwalteten Flugh(cid:132)fen (cid:129)bertragen wurde, verf(cid:129)gt das Unter- nehmen (cid:129)ber eine beherrschende Stellung auf dem Markt f(cid:129)r Start- und Landedienstleistungen, f(cid:129)r die die hier behandelten Geb(cid:129)hren erhoben werden. Mißbr(cid:132)uchliche Ausnutzung der beherrschenden Stellung Festland portugiesische Die Flugh(cid:132)fen Lissabon, Porto und Faro, die das gesamte bedienen, verzeichnen mit 6,8 Mio. , 2,3 Mio. bzw. 3,8 Mio. Flugg(cid:132)sten ein erhebliches Verkehrsaufkommen. (cid:154)bertr(cid:132)gt man die Argumentation des Europ(cid:132)- ischen Gerichtshofs in den Urteilen „Crespelle“ (7) und „Almelo“ (8) auf diesen Fall, k(cid:148)nnen die genannten Flugh(cid:132)fen mit ihren innergemeinschaft- lichen Verbindungen zusammengenommen als wesentlicher Teil des Gemeinsamen Marktes ange- sehen werden. Im Crespelle-Urteil gelangte der Gerichtshof zu dem Schluß, daß derartige „natio- nale [. ] Vorschriften [. ] dadurch, daß sie zugunsten dieser Unternehmen Monopole neben- einanderstellen, die territorial begrenzt sind, in ihrer Gesamtheit aber das ganze Hoheitsgebiet eines Mitgliedstaats erfassen, eine beherrschende Stellung im Sinne von Artikel 86 EWG-Vertrag auf des Gemeinsamen einem wesentlichen Teil Marktes [schaffen]“ (9). (22) Werden diese Monopole von ein und demselben Unternehmen, hier ANA, kontrolliert, kann erst recht von einem wesentlichen Teil des Gemein- samen Marktes gesprochen werden. (24) Das von ANA geschaffene und von der portugiesi- schen Regierung nach einem Konsultationsver- fahren genehmigte Geb(cid:129)hrensystem mit seinen Rabatten erlegt den Luftverkehrsgesellschaften bei Landedienstleistungen gleichen ungleiche Bedingungen auf und benachteiligt so bestimmte Gesellschaften im Wettbewerb. Start- und a) Flugbewegungsabh(cid:132)ngige Rabatte (25) Ab der 50. Landung innerhalb eines Monats wird in Lissabon ein Rabatt von 7,2 %, auf den anderen Flugh(cid:132)fen ein Rabatt von 18,4 % gew(cid:132)hrt. Ab der 100. und 150. Landung erh(cid:148)ht sich der Rabatt auf 14,6 % bzw. 22,5 % in Lissabon und 24,4 % bzw. 31,4 % auf den anderen Flugh(cid:132)fen. Bei allen weiteren Landungen gew(cid:132)hrt Lissabon einen Rabatt von 32,7 %, die anderen Flugh(cid:132)fen einen Rabatt von 40,6 %. In Lissabon erhalten diese Rabatte folgende Gesell- schaften (der durchschnittliche Satz wird durch Aufaddierung der einzelnen Rabatte ermittelt, so daß die obige Tabelle Aufschluß dar(cid:129)ber gibt, welche Rabatte den einzelnen Gesellschaften insge- samt gew(cid:132)hrt wurden): (%) Gesellschaft TAP Portugalia Iberia AF LH BA Swissair Alitalia Sabena Durchschnittlicher Rabatt 30 22 8 6 5 4 1 1 1 Quelle: Monatliche Landungen pro Gesellschaft — Anhang 3 des Schreibens von ANA vom 29. Juli 1997. (7) Urteil vom 5. Oktober 1994 in der Rechtssache C-323/93, Sociti agricole du Centre d’ins(cid:130)mination de la Crespelle/ Coop(cid:130)rative d’(cid:130)levage et d’ins(cid:130)mination artificielle du d(cid:130)parte- ment de la Mayenne, Slg. 1994, S. I-5077. (8) Urteil vom 27. April 1994 in der Rechtssache C-393/92, Gemeente Almelo u. a. /NV Energiebedrijf Ijsselmig, Slg. 1994, S. I-1477. (9) Randnummer 17. (10) Urteil vom 18. Juni 1998 in der Rechtssache C-266/96 (Corsica Ferries France SA/Gruppo Antichi Ormeggiatori del porto di Genova Coop. arl, Gruppo Ormeggiatori del Golfo di la Spezia Coop. arl und Ministero dei Trasporti e della Navigazione), Slg. 1998, S. I-3949, Randnummer 39. (11) Urteile vom 23. April 1991 in der Rechtssache C-41/90, H(cid:148)fner und Elser, Slg. 1991, S. I-1979, Randnr. 28, vom 18. Juni 1991 in der Rechtssache C-260/89, ERT, Slg. 1991, S. I-2925, Randnr. 31, sowie in der Rechtssache Hafen von Genua, siehe Fußnote 3, Randnr. 14 und Urteil vom 12. Februar 1998 in der Rechtssache C-163/96, Raso u. a. , Slg. 1998, S. I-0533, Randnr. 25. L 69/36 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 16. 3. 1999 (26) Ab der 200. Landung wird f(cid:129)r jede weitere in Lissabon ein Rabatt von 32,7 % und auf den anderen Flugh(cid:132)fen ein Rabatt von 40,6 % gew(cid:132)hrt. Fluggesellschaften wie TAP und Portugalia mit weit mehr als 200 Landungen monatlich erzielen daher im Verh(cid:132)ltnis h(cid:148)here durchschnittliche Rabatte. Auf Strecken, auf denen TAP oder Portu- galia mit anderen Gesellschaften konkurrieren, erhalten diese beiden Gesellschaften bei gleichen Start- und Landedienstleistungen der ANA und gleichem Flugzeugtyp einen durchschnittlichen Rabatt von 30 % bzw. 22 %, wodurch die anderen Gesellschaften benachteiligt im Wettbewerb werden. Bei den anderen Gesellschaften schwanken die Rabatte zwischen 8 % und 1 % (Iberia: 8 %, Air France: 6 %, Lufthansa: 5 %, British Airways: 4 %, Swissair, Alitalia und Sabena: 1 %) und fallen damit kaum ins Gewicht. Die nationalen Luftver- kehrsgesellschaften TAP und Portugalia werden durch dieses System eindeutig beg(cid:129)nstigt. (27) Nach der Rechtsprechung des Gerichtes Erster der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften (12) Instanz k(cid:148)nnen (cid:129)bliche Gesch(cid:132)ftsgebaren einen Mißbrauch im Sinne von Artikel 86 EG-Vertrag darstellen, wenn sie von Unternehmen mit beherrschender Stellung ausgehen. Eine Ungleichbehandlung der Kunden durch ein Unternehmen mit beherrschender Stellung muß objektiv begr(cid:129)ndet werden k(cid:148)nnen. Bei Diensten, die ANA unabh(cid:132)ngig von der Luft- verkehrsgesellschaft die gleichen Leistungen abver- langen (wie der Betrieb von Landeanlagen oder der Betrieb und die Instandhaltung von Start- und ist eine solche Ungleichbe- Landebahnen usw. ), handlung nicht objektiv zu rechtfertigen. Ein Flug- hafen verf(cid:129)gt f(cid:129)r den weitaus gr(cid:148)ßten Teil seines Flugverkehrs zwangsl(cid:132)ufig (cid:129)ber eine Monopol, da es f(cid:129)r Luftverkehrsgesellschaften, die bestimmte St(cid:132)dte bedienen wollen, f(cid:129)r den n(cid:132)chstgelegenen Flughafen keine Alternative gibt. haben portugiesischen Beh(cid:148)rden Die keine Anhaltspunkte vorgetragen, die zu der Annahme berechtigen, daß in diesem Fall Gr(cid:148)ßenvorteile entstehen. Vielmehr sind die Start- und Lande- dienstleistungen unabh(cid:132)ngig vom Flugzeugeigner und von der Anzahl der Landungen stets gleich. — F(cid:148)rderung von Portugal als Urlaubsland. (29) Zum ersten Grund weist die Kommission darauf hin, daß sie auch in bezug auf die Rabatte auf spanischen Flugh(cid:132)fen ein Verfahren er(cid:148)ffnet und der spanischen Regierung am 28. April 1997 ein Fristsetzungsschreiben (cid:129)bermittelt hat. Im (cid:129)brigen kann ein Mitgliedstaat nach der Rechtsprechung des Europ(cid:132)ischen Gerichtshofes, insbesondere in der Rechtssache Hedley Lomas (Ireland) Ltd (13), eine Verletzung des Gemeinschaftsrechts nicht damit rechtfertigen, daß ein anderer Mitgliedstaat seine Verpflichtungen aus dem Gemeinschaftsrecht ebenfalls nicht erf(cid:129)llt. die (30) Zum zweiten Grund kann argumentiert werden, daß portugiesischen Beh(cid:148)rden keinerlei Gr(cid:148)ßenvorteile nachgewiesen, sondern im Gegen- teil angegeben haben, die Flugh(cid:132)fen m(cid:129)ßten sich um eine st(cid:132)rkere Auslastung ihrer Infrastruktur bem(cid:129)hen. In ihrer Entscheidung 95/364/EG (14) hatte die Kommission zum Argument der Gr(cid:148)ßen- vorteile die Auffassung vertreten, „daß ein solches System nur durch von der RVA erzielte Gr(cid:148)ßenvor- teile gerechtfertigt w(cid:132)re. Dies ist hier jedoch nicht der Fall. Die RVA hat der Kommission nicht schl(cid:129)ssig dargelegt, daß sich erhebliche Gr(cid:148)ßenvor- teile bei den Leistungen f(cid:129)r Start oder Landung eines Flugzeugs daraus ergeben, daß das Flugzeug einer bestimmten Gesellschaft geh(cid:148)rt. F(cid:129)r Start oder Landung eines Flugzeugs sind unabh(cid:132)ngig vom Flugzeugeigner und von der Anzahl der Flug- zeuge, geh(cid:148)ren, dieselben Dienstleistungen zu erbringen. Die RVA k(cid:148)nnte h(cid:148)chstens argumentieren, daß bei der Fakturierung Gr(cid:148)ßenvorteile entstehen, wenn einer Luftverkehrsgesellschaft mit hohem Verkehrsauf- kommen eine Einzelrechnung (cid:129)ber viele Flugbe- wegungen ausgestellt werden kann, statt eine Viel- zahl von Rechnungen (cid:129)ber wenige Flugbeweg- ungen ausstellen zu m(cid:129)ssen. Diese Gr(cid:148)ßenvorteile sind jedoch vernachl(cid:132)ssigbar gering. “ Diese Argu- mentation gilt auch im vorliegenden Fall, da Start- und Landedienstleistungen unabh(cid:132)ngig von der Zahl der Flugzeuge einer Gesellschaft stets gleich sind. derselben Gesellschaft die (28) Portugiesische Beh(cid:148)rden und ANA begr(cid:129)ndeten ihre Rabatte in erster Linie wie folgt: — Konkurrenz der Flugh(cid:132)fen Madrid und Barce- lona, wo ebenfalls Rabatte gew(cid:132)hrt werden; — Gr(cid:148)ßenvorteilen infolge intensiver Nutzung der Infrastruktur; (12) Urteil vom 1. April 1993 in der Rechtssache T-65/89, Indu- stries/British Gypsum, Slg. 1993, S. II-389, Randnr. 69. (31) Auch die st(cid:132)rkere Auslastung der Flughafeninfra- struktur und der dritte Punkt, d. h. die F(cid:148)rderung Portugals als Begr(cid:129)ndung anerkannt werden, da diese Ziele auch durch nicht diskriminierende Rabatte f(cid:129)r alle Luft- verkehrsgesellschaften mit einem Zielort auf dem portugiesischen Festland erreicht werden k(cid:148)nnten. als Urlaubsland, k(cid:148)nnen nicht (13) Urteil vom 23. Mai 1996 in der Rechtssache C-5/94, The Queen gegen Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, ex parte, Hedley Lomas (Ireland) Ltd, Slg. 1996, S. I-2553. (14) Siehe Fußnote 5, Randnummer 16. 16. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 69/37 (32) Nach Auffassung des Europ(cid:132)ischen Gerichtshofs verst(cid:148)ßt ein Mitgliedstaat gegen Artikel 90 und Artikel 86 EG-Vertrag, wenn er ein Unternehmen mit beherrschender Stellung dazu veranlaßt, diese zu mißbrauchen und bei gleichwertigen Leistungen gegen(cid:129)ber unterschiedliche Bedingungen im Sinne von Artikel 86 Absatz 2 Buchstabe c) EG-Vertrag anzuwenden (Corsica ferries II (15), Raso (16), Corsica ferries III (17)). Handelspartnern Wendet ein Unternehmen wie ANA gegen(cid:129)ber Handelspartnern bei gleichwertigen Leistungen unterschiedliche Bedingungen an und benachtei- ligt diese dadurch im Wettbewerb, stellt dies den ersten Tatbestand des Mißbrauchs einer beherr- schenden Stellung im Sinne von Artikel 86 Absatz 2 Buchstabe c) EG-Vertrag dar. b) Die Geb(cid:129)hrendifferenz zwischen Inlands- und innergemeinschaftlichen Fl(cid:129)gen (33) Nach Artikel 4 Absatz 5 des Decreto regulamentar Nr. 38/91 verringern sich die Geb(cid:129)hren „bei Inlandsfl(cid:129)gen [. ] um 50 %“. Auch die Geb(cid:129)hren- differenz zwischen Inlands- und innergemein- schaftlichen Fl(cid:129)gen stellt eine Verletzung des EG- Vertrags dar. (34) In seinem Urteil Corsica Ferries II (18) Gerichtshof daran keinen Zweifel und erkl(cid:132)rt: l(cid:132)ßt der „Die Artikel 90 Absatz 1 und 86 EG-Vertrag verbieten es [. ] einer nationalen Beh(cid:148)rde, ein Unternehmen, das das ausschließliche Recht hat, vorgeschriebene Lotsendienste auf einem wesentli- chen Teil des Gemeinsamen Marktes anzubieten, durch Genehmigung der von ihm festgesetzten Tarife dazu zu veranlassen, unterschiedliche Tarife auf Seeschiffahrtsunternehmen anzuwenden, je nachdem ob diese Unternehmen Bef(cid:148)rderungen zwischen Mitgliedstaaten oder aber zwischen inl(cid:132)n- dischen H(cid:132)fen vornehmen. “ In seinen Schlußantr(cid:132)gen in dieser Rechtssache f(cid:129)hrt Generalanwalt Van Gerven aus (19): „Es geht n(cid:132)mlich darum, daß die Unterschiede in keinerlei Zusammenhang mit der Art der angebo- tenen Lotsendienste stehen, die in beiden F(cid:132)llen [. ] genau die gleiche ist. Meines Erachtens handelt es sich hier eindeutig um einen Fall eines Mißbrauchs einer beherrschenden wirtschaftlichen Stellung im Sinne von Artikel 86 Absatz 2 Buch- stabe c) EG-Vertrag, n(cid:132)mlich um die ‚Anwendung unterschiedlicher Bedingungen bei gleichwertigen Leistungen gegen(cid:129)ber Handelspartnern, wodurch diese im Wettbewerb benachteiligt werden‘. (*) (15) Siehe Fußnote 4. (16) Siehe Fußnote 11. (17) Siehe Fußnote 10. (18) Siehe Fußnote 4. (19) Punkt 34. (*) Fußnote 61: In diesem Punkt l(cid:132)ßt sich in der Tat eine Parallele zu der Situation ziehen, die dem Urteil United Brands (Urteil vom 14. Februar 1978 in der Rechtssache 27/76, Slg. 1978, 207) zugrunde lag: Der Gerichtshof entschied dort, daß die diskri- minierende Preispolitik von UBC, aufgrund deren Reifereien und Vertriebsh(cid:132)ndlern von Mitgliedstaat zu Mitgliedstaat unterschiedliche Preise f(cid:129)r Liefe- rungen von im wesentlichen gleichen Mengen von Bananen derselben Sorte berechnet wurden, eine mißbr(cid:132)uchliche Ausnutzung einer beherrschenden Stellung war, da diese diskriminierenden Preise je nach Mitgliedstaat. entsprechend viele Hinder- nisse f(cid:129)r den freien Warenverkehr bildeten (Randnr. 232) und auf diese Weise. eine strenge Abriegelung der nationalen M(cid:132)rkte mit k(cid:129)nstlich unterschiedlichem Preisniveau erzielt [wurde], was bestimmte Vertriebsh(cid:132)ndler/Reifereien im Wettbe- werb benachteiligte, der im Vergleich zu dem, was er h(cid:132)tte sein m(cid:129)ssen, verf(cid:132)lscht wurde (Randnr. 233). Die gleiche Argumentation l(cid:132)ßt sich sinn- gem(cid:132)ß im vorliegenden Fall anwenden: Die unter- schiedlichen Tarife des Antragsgegners stellen ein Hindernis f(cid:129)r den freien Dienstleistungsverkehr im Bereich des innergemeinschaftlichen Seeverkehrs dar und benachteiligen die Erbringer derartiger Leistungen im Wettbewerb. “ (35) (cid:154)bertr(cid:132)gt man diese Argumentation auf Flugh(cid:132)fen, so wird deutlich, daß die Luftverkehrsgesellschaften durch die unterschiedlichen Geb(cid:129)hren von ANA gleichwertigen Start- und Landedienstlei- bei stungen unterschiedlichen Bedingungen unter- liegen, wodurch bestimmte Gesellschaften im Wettbewerb benachteiligt werden. Das Geb(cid:129)hren- system stellt somit einen Mißbrauch einer beherr- schenden Stellung im Sinne von Artikel 86 Absatz 2 Buchstabe c) EG-Vertrag dar. Nat(cid:129)rlich f(cid:129)hrt ein solches System, bei dem sich die Kosten der Unternehmen je nach bedienter Strecke (Inland oder Gemeinschaft) k(cid:129)nstlich (cid:132)ndern, unmittelbar zu einer Benachteiligung der Unternehmen, innergemeinschaftliche Strecken bedienen. die (36) Diese zweite Verletzung des EG-Vertrags wurde von den portugiesischen Beh(cid:148)rden mit der Notwendigkeit der F(cid:148)rderung der Inlandsfl(cid:129)ge begr(cid:129)ndet, die zum einen der Anbindung der Azoren an das Festland dienen, f(cid:129)r die es keine Alternative gibt, und zum anderen wegen der K(cid:129)rze der Strecken preisg(cid:129)nstig angeboten werden. zum Flugverkehr Auf die Azoren-Flugh(cid:132)fen entf(cid:132)llt weniger als 1 % des Flugverkehrs aus den Mitgliedstaaten (ohne Portugal). Deshalb wurde bereits unter Rand- nummer 20 die Auffassung vertreten, daß die staat- liche Maßnahme — soweit sie das Geb(cid:129)hrensystem L 69/38 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 16. 3. 1999 betrifft — bei Fl(cid:129)gen mit Ausgangs- oder Bestim- mungsort auf den Azoren den Handel zwischen den Mitgliedstaaten nicht beeintr(cid:132)chtigen d(cid:129)rfte. Was die Azoren-Fl(cid:129)ge betrifft, muß folglich nicht auf die Argumente der portugiesischen Beh(cid:148)rden eingegangen werden. (37) Nat(cid:129)rlich k(cid:148)nnte diese staatliche Maßnahme anhand von Artikel 90 Absatz 1 und Artikel 86 EG-Vertrag gepr(cid:129)ft werden, wenn sich nach dem 1. Juli 1998 aufgrund der Liberalisierung des Luftver- kehrs f(cid:129)r die Azoren gem(cid:132)ß Artikel 1 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2408/92 des Rates vom 23. Juli 1992 (cid:129)ber den Zugang von Luftfahrtunter- nehmen der Gemeinschaft zu Strecken des inner- ge(cid:132)ndert gemeinschaftlichen durch die Akte (cid:129)ber den Beitritt (cid:153)sterreichs, Finn- lands und Schwedens, zwischen dieser Inselgruppe und den anderen Flugh(cid:132)fen der Gemeinschaft ein regelm(cid:132)ßiger haben sollte (21). Flugverkehrs (20), Flugverkehr entwickelt (38) Bei den (cid:129)brigen Inlandsfl(cid:129)gen wird die Geb(cid:129)hren- differenz von den portugiesischen Beh(cid:148)rden mit dem Argument gerechtfertigt, der Anteil der Start- und Landegeb(cid:129)hren an den Flugkosten insgesamt sei angesichts der K(cid:129)rze der Strecken zu hoch. Diese Geb(cid:129)hr wird jedoch nicht nach Entfernung, sondern nach Flugzeuggewicht berechnet. (39) Demnach m(cid:129)ßten auch bei Fl(cid:129)gen von Portugal nach Madrid, Sevilla, Malaga und Santiago die Geb(cid:129)hren erm(cid:132)ßigt werden, da diese Strecken in etwa den Inlandsstrecken entsprechen. Der Faktor Entfernung m(cid:129)ßte also in die Berechnung der Geb(cid:129)hr einbezogen werden. (40) Wendet ein Unternehmen wie ANA gegen(cid:129)ber Handelspartnern bei gleichwertigen Leistungen im Zusammenhang mit Fl(cid:129)gen mit Ausgangs- oder Bestimmungsort auf dem portugiesischen Festland unterschiedliche Bedingungen an und benachtei- ligt diese dadurch im Wettbewerb, stellt dies den zweiten Tatbestand des Mißbrauchs einer beherr- schenden Stellung im Sinne von Artikel 86 Absatz 2 Buchstabe c) dar. c) Artikel 90 Absatz 2 (41) Die portugiesischen Beh(cid:148)rden haben ihre Rabatte bei Start- und Landegeb(cid:129)hren nicht mit der Ausnahmebestimmung des Artikels 90 Absatz 2 EG-Vertrag gerechtfertigt. (42) Auch ist die Kommission der Auffassung, daß die Anwendung der Wettbewerbsregeln ANA bei der Erf(cid:129)llung ihrer Aufgabe, d. h. der Unterhaltung und dem Betrieb der portugiesischen Flugh(cid:132)fen, in (20) ABl. L 240 vom 24. 8. 1992, S. 8. (21) Nach den im Official Airline Guide (OAG) f(cid:129)r November 1998 ver(cid:148)ffentlichten Flugpl(cid:132)nen gibt es keinen einzigen direkten Linienflug zwischen den Azoren und einem Flug- hafen in einem anderen Mitgliedstaat. sie eine etwaige diesem Fall nicht im Wege steht. Ebensowenig w(cid:129)rde gemeinwirtschaftliche Verpflichtung einer Luftverkehrsgesellschaft behin- dern. Unter welchen Bedingungen und nach welchen Modalit(cid:132)ten ein Mitgliedstaat im innerge- meinschaftlichen Linienflugverkehr gemeinwirt- schaftliche Verpflichtungen auferlegen kann, ist in Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2408/92 fest- gelegt. (43) Damit ist die Ausnahmebestimmung des Artikels 90 Absatz 2 nicht anwendbar. d) Schlußfolgerung (44) Die Analyse zeigt, daß ANA f(cid:129)r die gleiche Nutzung von Start- und Landebahnen, Rollbahnen und Vorfeldfl(cid:132)chen und f(cid:129)r die gleiche Anflugkon- trolle je nach Anzahl der monatlichen Landungen und Herkunft des Flugs (Inland oder (cid:129)brige Gemeinschaft) unterschiedlich hohe Start- und Landegeb(cid:129)hren objektiv begr(cid:129)nden zu k(cid:148)nnen. erhebt, ohne dies (45) Die Kommission ist deshalb der Auffassung, daß die in den Randnummern 1 und 2 genannte staat- liche Maßnahme, zu deren Umsetzung das (cid:148)ffent- liche Unternehmen ANA verpflichtet ist, einen Verstoß gegen Artikel 90 Absatz 1 EG-Vertrag in Verbindung mit Artikel 86 EG-Vertrag darstellt, soweit sie auf den Flugh(cid:132)fen des portugiesischen Festlandes angewandt wird — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Rabatte bei Start- und Landegeb(cid:129)hren sowie Geb(cid:129)hren- differenzen zwischen Inlands- und innergemeinschaftli- chen Fl(cid:129)gen, wie sie die gesetzesvertretende Verordnung („Decreto-Lei“) Nr. 102/90 vom 21. M(cid:132)rz 1990, die Durchf(cid:129)hrungsverordnung („Decreto Regulamentar“) Nr. 38/91 vom 29. Juli 1991 und der Ministerialerlaß) („Port- aria“) Nr. 352/98 vom 23. Juni 1998 f(cid:129)r die Flugh(cid:132)fen Lissabon, Porto und Faro vorsehen, sind nicht mit Artikel 90 Absatz 1 EG-Vertrag in Verbindung mit Artikel 86 EG-Vertrag vereinbar. Artikel 2 Portugal ist verpflichtet, die in Artikel 1 genannte Zuwi- derhandlung abzustellen und die Kommission innerhalb von zwei Monaten nach Bekanntgabe dieser Entschei- dung (cid:129)ber die zu diesem Zweck getroffenen Maßnahmen zu unterrichten. 16. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 69/39 Diese Entscheidung ist an die Portugiesische Republik gerichtet. Artikel 3 Br(cid:129)ssel, den 10. Februar 1999 F(cid:129)r die Kommission Karel VAN MIERT Mitglied der Kommission


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil fondée sur l'article 100 C du traité instituant la Communauté européenne, déterminant les pays tiers dont les ressortissants doivent être munis d"un visa lors du franchissement des frontières extérieures des États membres (COM(93)0684 C3-0012/94) et projet de règlement du Conseil déterminant les pays tiers dont les ressortissants doivent être munis d'un visa lors du franchissement des frontières extérieures des Etats membres (11323/97 - C4-0665/97 97/ 0922(CNS)(Procédure de consultation)

eurovoc_concepts:
admission of aliens
border control
external border of the EU
foreign national
free movement of persons
immigration
residence permit
third country

formats: html pdf print

text: C 150/196 FR Journal officiel des Communaute´s europe´ennes 28. 5. 1999 Mercredi, 10 fe´vrier 1999 Re´solution le´gislative portant avis du Parlement europe´en sur la proposition d’acte du Conseil e´tablissant la convention relative aux re`gles d’admission des ressortissants de pays tiers dans les E´ tats membres (COM(97)0387 − C4-0681/97 − 97/0227(CNS)) (Proce´dure de consultation) Le Parlement europe´en, − vu la proposition de la Commission COM(97)0387 − 97/0227(CNS) (1), − consulte´ par le Conseil conforme´ment a` l’article K. 6, paragraphe 2, du traite´ sur l’Union europe´enne (C4-0681/97), − vu l’article 58 du re`glement, − vu le rapport de la commission des liberte´s publiques et des affaires inte´rieures ainsi que l’avis de la commission des affaires e´trange`res, de la se´curite´ et de la politique de de´fense (A4-0266/98), − vu le deuxie`me rapport de la commission des liberte´s publiques et des affaires inte´rieures ainsi que l’avis de la commission des affaires e´trange`res, de la se´curite´ et de la politique de de´fense (A4-0045/99); 1. approuve, sous re´serve des modifications qu’il y a apporte´es, la proposition de la Commission; 2. invite la Commission a` modifier en conse´quence sa proposition sur l’admission, et a` pre´senter paralle`lement une proposition, distincte, de statut des ressortissants des pays tiers re´sidant le´galement dans un E´ tat membre, l’une et l’autre e´tant fonde´es sur le traite´ CE, et apre`s que le traite´ d’Amsterdam sera entre´ en vigueur; demande a` eˆtre a` nouveau consulte´ au cas ou` le Conseil entendrait apporter des modifications 3. substantielles au texte approuve´ par le Parlement; 4. charge son Pre´sident de transmettre le pre´sent avis au Conseil et a` la Commission. (1) JO C 337 du 7. 11. 1997, p. 9. b) A4-0043/99 Proposition de re`glement du Conseil fonde´e sur l’article 100 C du traite´ instituant la Communaute´ europe´enne, de´terminant les pays tiers dont les ressortissants doivent eˆtre munis d’un visa lors du franchissement des frontie`res exte´rieures des E´ tats membres (COM(93)0684 – C3-0012/94) et projet de re`glement du Conseil de´terminant les pays tiers dont les ressortissants doivent eˆtre munis d’un visa lors du franchissement des frontie`res exte´rieures des E´ tats membres (11323/97 − C4-0665/97 − 97/0922(CNS)) Cette proposition est approuve´e avec les modifications suivantes: TEXTE PROPOSE´ PAR LA COMMISSION (*) MODIFICATIONS APPORTE´ ES PAR LE PARLEMENT (Amendement 1) Titre Proposition de re`glement (CE) du Conseil fonde´e sur l’ar- instituant la Communaute´ euro- ticle 100 C du traite´ Proposition de re`glement (CE) provisoire du Conseil fonde´e sur l’article 100 C du traite´ instituant la Communaute´ euro- (*) JO C 11 du 15. 1. 1994, p. 15


title: Komission asetus (EY) N:o 301/1999, annettu 10 päivänä helmikuuta 1999, Saksan interventioelimen hallussa olevan leipävehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
cereals of bread-making quality
common wheat
export licence
intervention agency

formats: pdf print

text: 11. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 37/13 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 301/1999, annettu 10 päivänä helmikuuta 1999, Saksan interventioelimen hallussa olevan leipävehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan, sekä katsoo, että komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 39/ 1999 (4), vahvistetaan interventioelinten hallussa olevien viljojen myyntiinsaattamista koskevat menettelyt ja edelly- tykset, nykyisessä markkinatilanteessa olisi avattava pysyvä tar- jouskilpailu Saksan interventioelimen hallussa olevan 250 359 leipävehnätonnin, erityiset toiminnan ja sen valvonnan säännönmukaisuuden varmis- tamiseksi on vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt; tämän vuoksi on aiheellista säätää vakuusjärjestel- mästä, jonka avulla varmistetaan, että haluttuja tavoitteita noudatetaan ilman, että toimijoille tulee liian suuria kuluja; tämän vuoksi olisi poikettava tietyistä säännöistä, erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2131/93 osalta, jos leipävehnän jäsenvaltion on maksettava korvaukset, siirtäminen on yli viisi päivää myöhässä tai vaaditun vakuuden vapauttamista lykätään interventioelimestä johtuvista syistä, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu, Saksan interventioelin avaa (ETY) N:o 2131/93 asetuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti pysyvän tarjouskil- pailun hallussaan olevan leipävehnän viemisestä. 2 artikla Tarjouskilpailu koskee kolmansiin maihin vietävän 1. 250 359 leipävehnätonnin enimmäismäärää. (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 191, 31. 7. 1993, s. 76 (4) EYVL L 5, 9. 1. 1999, s. 64 2. Alueet, daan, ilmoitetaan liitteessä I. jonne 250 359 tonnia leipävehnää varastoi- 3 artikla Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 16 1. artiklan 3 alakohdassa säädetään, viennistä maksettava hinta on tarjouksessa mainittu hinta. Tämän asetuksen mukaisesti toteutetun viennin 2. osalta ei sovelleta vientitukia, vientimaksuja eikä kuukau- sikorotuksia. 3. Asetuksen (ETY) N:o 2131/93 8 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta. 4 artikla Vientitodistukset ovat voimassa toimittamispäiväs- 1. tään, asetuksen (ETY) N:o 2131/93 9 artiklassa tarkoite- tussa merkityksessä, toimittamispäivää seuraavan kuukauden loppuun. neljännen Tämän tarjouskilpailun yhteydessä esitettyihin tarjo- 2. uksiin ei voi olla liitettynä komission asetuksen (ETY) N:o 3719/88 (5) 44 artiklan osalta tehtyjä vientitodistushake- muksia. 5 artikla Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 1. artiklan 1 kohdassa säädetään, ensimmäisen osittaisen 7 tarjouskilpailun esittämisen määräajan vahvistetaan päättyvän 11 päivänä helmikuuta 1999 kello 9. 00 (Brysselin aikaa). tarjouksien Seuraavan osittaisen tarjouskilpailun tarjouksien esit- 2. tämisen määräaika päättyy kunakin torstaina kello 9. 00 (Brysselin aikaa). Viimeinen osittainen tarjouskilpailu päättyy 27 3. päivänä toukokuuta 1999 kello 9. 00 (Brysselin aikaa). Tarjoukset on talletettava Saksan interventioelimen 4. haltuun. 6 artikla Interventioelin, varastoija ja tarjouskilpailun voittaja 1. joko voivat, tarjouskilpailun voittajan valinnan mukaan, ennen erän siirtoa varastosta tai siirron aikana, ottaa (5) EYVL L 331, 2. 12. 1988, s. 1 L 37/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 1999 yhteisellä sopimuksella vähintään yhden vertailunäytteen 500 tonnia kohden sekä määrittää ne. Interventioelin voi valtuuttaa edustajan sillä edellytyksellä, että tämä ei ole varastoija. kolmen päivän kuluessa tarjouskilpailun voittajan esittämästä pyynnöstä. Tarjouskilpailun voittajan on ilmoitettava tästä viipymättä komissiolle liitteen II mukaisesti; Määrityksen tulokset on toimitettava komissiolle kiistata- pauksessa. Vertailunäytteiden otto ja määritys on tehtävä seitsemän työpäivän kuluessa tarjouskilpailun voittajan esittämästä pyynnöstä tai kolmen työpäivän kuluessa, jos näytteet otetaan siirrettäessä viljat varastosta. Jos näytteiden loppu- tulokset osoittavat, että laatu on a) tarjouskilpailuilmoituksessa arvoja parempi, tarjouskilpailun voittajan on hyväksyttävä erä sellaisenaan; ilmoitettuja b) interventioon vaadittavia vähimmäisominaisuuksia parempi, mutta tarjouskilpailuilmoituksessa kuvattuja laatuarvoja huonompi, eron sisältyessä kuitenkin seuraaviin rajoihin: — 2 kilogrammaa hehtolitralta ominaispainosta, joka ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 72 kilog- rammaa hehtolitralta, — yksi prosenttiyksikkö kosteuspitoisuudesta, — kaksikymmentä prosenttiyksikköä Hagbergin laskeutumisluvusta, — puoli prosenttiyksikköä asetuksen (ETY) N:o 689/ liitteen B. 2 ja B. 4 kohdassa tarkoitetuista 92 (1) epäpuhtauksista ja — puoli prosenttiyksikköä komission asetuksen (ETY) N:o 689/92 liitteen B. 5 kohdassa tarkoitetuista epäpuhtauksista kuitenkin niin, että haitallisten jyvien ja torajyvien sallitut prosenttimäärät pysyvät ennallaan, tarjouskilpailun voittajan on hyväksyttävä erä sellaise- naan; c) vaadittavia vähimmäisominaisuuksia interventioon parempi, mutta tarjouskilpailuilmoituksessa kuvattuja laatuarvoja huonompi, ja erot ylittävät b alakohdassa tarkoitetut rajat, tarjouskilpailun voittaja voi d) interventioon koskevista vaadittavia velvoitteistaan, mukaan vähimmäisominaisuuksia huonompi, tarjouskilpailun voittajan ei tarvitse ottaa erää haltuunsa. Hänet vapautetaan kaikista kyseistä lukien erää vakuudet, vasta kun hän on tehnyt liitteen II mukai- sesti viipymättä ilmoituksen komissiolle ja interven- tioelimelle; voi kuitenkin pyytää interventioelintä toimittamaan hänelle säädettyä laatua olevan toisen erän interventioleipävehnää ilman lisäkustannuksia. Tässä tapauksessa vakuutta ei vapau- teta. Erä on korvattava kolmen päivän kuluessa tarjous- kilpailun voittajan esittämästä pyynnöstä. Tarjouskil- pailun voittajan on ilmoitettava tästä viipymättä komis- siolle liitteen II mukaisesti. tarjouskilpailun voittaja tiedossa, kaikki riskit ovat 2. Jos leipävehnä siirretään ennen kuin määritystu- tarjouskilpailun lokset ovat voittajan vastuulla erän siirtoajankohdasta alkaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarjouskilpailun voittajan oikeus- keinoja varastoijaa vastaan. 3. Jos tarjouskilpailun voittaja ei kuitenkaan ole peräk- käiset korvauserät vastaanotettuaan saanut säädettyä laatua olevaa korvauserää kuukauden kuluessa, hänet vapaute- taan kaikista velvoitteistaan, vakuus mukaan lukien, hänen ilmoitettuaan tästä viipymättä komissiolle ja inter- ventioelimelle liitteen II mukaisesti. 4. Edellä 1 kohdassa mainittuja näytteiden ottoa ja määrityksiä, lukuun ottamatta määrityksiä, joiden lopulli- sena tuloksena on interventioon vaadittavia vähimmäiso- minaisuuksia huonompi laatu, koskevat kustannukset ovat EMOTR:n vastuulla 500 tonnia koskevaan määritykseen asti, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka koskevat siirtoa siilosta itse kustannuksista, aiheutuvat hänen mahdollisesti pyytämistään siirtokustannuksista ja lisämäärityksistä. toiseen. Tarjouskilpailun voittaja vastaa jotka — joko hyväksyä erän sellaisenaan 7 artikla erää kyseistä — tai kieltäytyä ottamasta erää haltuunsa. Hänet vapautetaan kaikista koskevista velvoitteistaan, mukaan lukien vakuudet, vasta kun hän on tehnyt liitteen II mukaisesti viipymättä ilmoituksen komissiolle ja interventioelimelle; jos tarjouskilpailun voittaja kuitenkin pyytää interven- tioelintä toimittamaan hänelle toisen erän säädettyä laatua olevaa interventioleipävehnää ilman lisäkus- tannuksia, vakuutta ei vapauteta. Erä on korvattava Poiketen siitä, mitä komission asetuksen (ETY) N:o 3002/ 92 (2) 12 artiklassa säädetään, tämän asetuksen mukaisesti myytävää leipävehnää koskevissa asiakirjoissa, erityisesti vientitodistuksessa, asetuksen (ETY) N:o 3002/92 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa poistamis- määräyksessä, vienti-ilmoituksessa ja tarvittaessa T 5- lomakkeessa on oltava yksi seuraavista maininnoista: (1) EYVL L 74, 20. 3. 1992, s. 18 (2) EYVL L 301, 17. 10. 1992, s. 17 11. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 37/15 — Trigo blando panificable de intervención sin aplica- ción de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 301/1999 — Bageegnet blød hvede fra intervention uden restitu- tionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 301/1999 — Interventions-Brotweichweizen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verord- nung (EG) Nr. 301/1999 — Lakaj(cid:149)r aqtopoi(cid:147)silor s(cid:148)tor paq(cid:146)lbasgr wyq(cid:148)r evaq- (EJ) jamomisl(cid:149)r epistqov(cid:147)r v(cid:149)qou, (cid:147) loc(cid:147) aqih. 301/1999 — Intervention common wheat of breadmaking quality without application of refund or tax, Regulation (EC) No 301/1999 — Blé tendre d’intervention panifiable ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 301/1999 — Frumento tenero d’intervento panificabile senza appli- cazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 301/1999 — Zachte tarwe van bakkwaliteit uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 301/1999 — Trigo mole panificável de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) nº 301/1999 — Interventioleipävehnää, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 301/1999 — Interventionsvete, av brödkvalitet, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 301/1999. 8 artikla 1. Asetuksen (ETY) N:o 2131/93 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti annettu vakuus on vapautettava heti, kun vien- titodistukset on luovutettu tarjouskilpailun voittajalle. 2. Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 17 artiklassa säädetään, vientivelvoitteesta annetaan takuu, joka on tarjouskilpailupäivänä voimassa olevan interven- tiohinnan ja tarjotun hinnan erotuksen suuruinen ja aina vähintään 10 euroa tonnilta. Tästä summasta annetaan puolet vientitodistuksen antamisen yhteydessä ja loput ennen viljan siirtoa. Poiketen siitä, mitä komission asetuksen (ETY) N:o 3002/ 92 15 artiklan 2 kohdassa säädetään: — se osa takuusta, joka annetaan todistuksen antamisen yhteydessä, on vapautettava 20 työpäivän kuluessa päivästä, jona tarjouskilpailun voittaja on toimittanut todistuksen siitä, että siirretty vilja on lähtenyt yhteisön tullialueelta, — jäljelle jäävä osa on vapautettava 15 työpäivän kuluessa päivästä, jona tarjouskilpailun voittaja antaa asetuksen (ETY) N:o 2131/93 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun todistuksen. 3. Jos tässä artiklassa ilmoitettuja määräaikoja ei nouda- teta, jäsenvaltion on maksettava kaikkien tässä artiklassa säädettyjen vakuuksien vapauttamisen osalta korvausta 0,015 euroa 10 tonnilta päivää kohden, paitsi asianmukai- sesti perustelluissa poikkeustapauksissa, erityisesti jos kyseessä on hallinnollisen tutkinnan aloittaminen. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR) ei vastaa näistä korvauksista. 9 artikla Saksan interventioelimen on annettava saadut tarjoukset komissiolle tiedoksi viimeistään kahden tunnin kuluttua tarjousten jättämisen määräajan päättymisestä. Niistä on ilmoitettava liitteessä III olevan taulukon mukaisesti ja liitteessä IV oleviin puhelinnumeroihin. 10 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. jona se julkaistaan Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen L 37/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 1999 LIITE I Varastointipaikka Määrä (tonnia) Schleswig-Holstein/Hamburg/ Niedersachsen/Bremen/ Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/ Baden-Württemberg/Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/ Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Thüringen 133 643 66 327 16 534 33 855 LIITE II Ilmoitus Saksan interventioelimen hallussa olevan leipävehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun mukaisten erien hylkäämisestä (Asetuksen (EY) N:o 301/1999 6 artiklan 1 kohta) (cid:190) Tarjouskilpailun voittajaksi ilmoitetun tarjouksen tekijän nimi: (cid:190) Tarjouskilpailun päivämäärä: (cid:190) Tarjouskilpailun voittajan ilmoittama erän hylkäämisen päivämäärä: Erä- numero Määrä tonneina Siilon osoite Hylkäämisen perustelut (cid:190) ominaispaino (kg/hl) (cid:190) % itäneitä jyviä (cid:190) % erilaisia epäpuhtauksia (Schwarzbesatz) (cid:190) % aineksia, jotka eivät ole moitteettoman laa- tuista perusviljaa (cid:190) muut 11. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 37/17 LIITE III Saksan interventioelimen hallussa olevan leipävehnän vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu (Asetus (EY) N:o 301/1999) 1 2 3 4 5 6 7 Tarjouksen tekijän numero Erä- numero Määrä tonneina Tarjoushinta (euroa tonnia kohden) (1) Korotukset (+) Alennukset (–) (euroa tonnia kohden) (alustava) Kaupalliset kulut (euroa tonnia kohden) Määräpaikka 1 2 3 jne. (1) Hinta sisältää tarjouksen kohteena olevaan erään liittyvät korotukset tai alennukset. LIITE IV Ainoat Brysselissä käytettävissä olevat puhelinnumerot pääosasto VI:ssa (C/1): — telekopio: — teleksi: 296 49 56 295 25 15, 22037 AGREC B 22070 AGREC B (kreikkalainen kirjaimisto)


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 301/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Φεβρουαρίου 1999 για την έναρξη διαρκούς διαγωνισμού για την εξαγωγή μαλακού αρτοποιήσιμου σίτου που κατέχει ο γερμανικός οργανισμός παρέμβασης

text: 11. 2. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 37/13 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 301/1999 TGS EPITQOPGS tgr 10gr Vebqouaq(cid:148)ou 1999 cia tgm (cid:146)maqng diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) cia tgm enacyc(cid:147) lakajo(cid:151) aqtopoi(cid:147)silou s(cid:148)tou pou jat(cid:146)wei o ceqlamij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:129)qhqo 2 (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 2131/93 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 39/1999 (4), jahoq(cid:148)fei tir diadijas(cid:148)er jai tour (cid:149)qour p(cid:150)kgsgr tym sitgq(cid:150)m pou jat(cid:146)woum oi oqcamislo(cid:148) paq(cid:146)l- basgr· (cid:149)ti, stgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r, pq(cid:146)pei ma amo(cid:148)- nei diaqj(cid:147)r diacymisl(cid:149)r cia tgm enacyc(cid:147) 250 359 t(cid:149)mym lakajo(cid:151) aqtopoi(cid:147)silou s(cid:148)tou pou jat(cid:146)wei o ceqlamij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· (cid:149)ti oi eidij(cid:146)r keptol(cid:146)qeier pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m pqojeil(cid:146)- mou ma enasvakiste(cid:148) o jamomij(cid:149)r quhl(cid:149)r tym eqcasi(cid:150)m jai tym ek(cid:146)cwym tour· (cid:149)ti, cia to sjop(cid:149) aut(cid:149), sj(cid:149)pilo e(cid:148)mai ma pqobkevhe(cid:148) (cid:146)ma s(cid:151)stgla eccu(cid:147)seym pou enasvak(cid:148)fei tgm t(cid:147)qgsg tym epidiyj(cid:149)lemym st(cid:149)wym, apove(cid:151)comtar ta upeq- bokij(cid:145) b(cid:145)qg cia tour sumakkass(cid:149)lemour· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, jat(cid:145) sum(cid:146)peia, ma hespiste(cid:148) paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) oqisl(cid:146)mour jam(cid:149)- mer, juq(cid:148)yr tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2131/93· (cid:149)ti stgm peq(cid:148)ptysg pou g am(cid:145)kgxg tou lakajo(cid:151) aqtopoi(cid:147)- silou s(cid:148)tou (cid:146)wei jahusteq(cid:147)sei jat(cid:145) peqiss(cid:149)teqo ap(cid:149) p(cid:146)mte gl(cid:146)qer, (cid:147) pou g apod(cid:146)sleusg liar ap(cid:149) tir apaito(cid:151)lemer eccu(cid:147)seir amab(cid:145)kketai k(cid:149)cy cecom(cid:149)tym pou jatakoc(cid:148)fo- mtai stom oqcamisl(cid:149) paq(cid:146)lbasgr, to swetij(cid:149) jq(cid:145)tor l(cid:146)kor ha pq(cid:146)pei ma jatab(cid:145)kei apofgli(cid:150)seir· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Le tgm epiv(cid:151)kang tym diat(cid:145)neym tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151) o ceqlamij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr pqoba(cid:148)mei, up(cid:149) tour (cid:149)qour pou jahoq(cid:148)fomtai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2131/93, se diaqj(cid:147) dglopqas(cid:148)a cia tgm enacyc(cid:147) lakajo(cid:151) aqtopoi(cid:147)silou s(cid:148)tou pou bq(cid:148)sjetai stgm jatow(cid:147) tou. (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 191 tgr 31. 7. 1993, s. 76. (4) EE L 5 tgr 9. 1. 1999, s. 64. 1. O diacymisl(cid:149)r avoq(cid:145) l(cid:146)cistg pos(cid:149)tgta 250 359 t(cid:149)mym lakajo(cid:151) aqtopoi(cid:147)silou s(cid:148)tou cia enacyc(cid:147) pqor (cid:149)ker tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer. 2. Sto paq(cid:145)qtgla I amav(cid:146)qomtai oi peqiow(cid:146)r stir opo(cid:148)er e(cid:148)mai apohgjeul(cid:146)moi oi 250 359 t(cid:149)moi lakajo(cid:151) aqtopoi(cid:147)si- lou s(cid:148)tou. (cid:129)qhqo 3 1. Jat(cid:145) paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) to (cid:145)qhqo 16 tq(cid:148)to ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2131/93, g til(cid:147) pou pq(cid:146)pei ma jatab(cid:145)kketai cia tgm enacyc(cid:147) e(cid:148)mai aut(cid:147) pou amav(cid:146)qetai stgm pqosvoq(cid:145). Cia tir enacyc(cid:146)r pou pqaclatopoio(cid:151)mtai b(cid:145)sei tou 2. paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151), dem evaql(cid:149)fetai jal(cid:148)a epistqov(cid:147) (cid:147) v(cid:149)qor stgm enacyc(cid:147), o(cid:151)te lgmia(cid:148)a pqosa(cid:151)ngsg. To (cid:145)qhqo 8 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) 3. aqih. 2131/93 dem evaql(cid:149)fetai. (cid:129)qhqo 4 1. Ta pistopoigtij(cid:145) enacyc(cid:147)r (cid:146)woum isw(cid:151) ap(cid:149) tgm gle- qolgm(cid:148)a (cid:146)jdos(cid:147)r tour jat(cid:145) tgm (cid:146)mmoia tou (cid:145)qhqou 9 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2131/93 yr to t(cid:146)kor tou t(cid:146)taqtou l(cid:147)ma ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a aut(cid:147). 2. Oi pqosvoq(cid:146)r pou upob(cid:145)kkomtai sto pka(cid:148)sio tou paq(cid:149)mtor diacymislo(cid:151) dem lpoqo(cid:151)m ma sumode(cid:151)omtai ap(cid:149) ait(cid:147)seir cia tgm (cid:146)jdosg pistopoigtij(cid:150)m enacyc(cid:147)r pou upo- b(cid:145)kkomtai s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 44 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3719/88 tgr Epitqop(cid:147)r (5). (cid:129)qhqo 5 1. Jat(cid:145) paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) to (cid:145)qhqo 7 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2131/93, g pqohesl(cid:148)a cia tgm upobok(cid:147) pqosvoq(cid:150)m cia tom pq(cid:150)to leqij(cid:149) diacymisl(cid:149) k(cid:147)cei stir 11 Vebqouaq(cid:148)ou 1999, (cid:150)qa 9. 00 ((cid:150)qa Bqunekk(cid:150)m). 2. G pqohesl(cid:148)a upobok(cid:147)r pqosvoq(cid:150)m cia tom ep(cid:149)lemo leqij(cid:149) diacymisl(cid:149) k(cid:147)cei j(cid:145)he P(cid:146)lptg, (cid:150)qa 9. 00 ((cid:150)qa Bqu- nekk(cid:150)m). 3. G pqohesl(cid:148)a cia tom tekeuta(cid:148)o leqij(cid:149) diacymisl(cid:149) k(cid:147)cei stir 27 La(cid:155)ou 1999, (cid:150)qa 9. 00 ((cid:150)qa Bqunekk(cid:150)m). Oi pqosvoq(cid:146)r pq(cid:146)pei ma jatateho(cid:151)m sto ceqlamij(cid:149) 4. oqcamisl(cid:149) paq(cid:146)lbasgr. (cid:129)qhqo 6 1. O oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr, o pqoba(cid:148)mym stgm apohe- latopo(cid:148)gsg jai, ev(cid:149)som to epihule(cid:148) o upeqhelatist(cid:147)r, pqo- ba(cid:148)moum, jat(cid:149)pim joim(cid:147)r sulvym(cid:148)ar, e(cid:148)te pqim ap(cid:149) tgm (5) EE L 331 tgr 2. 12. 1988, s. 1. L 37/14 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 11. 2. 1999 (cid:146)nodo e(cid:148)te jat(cid:145) tgm (cid:146)nodo ap(cid:149) tgm apoh(cid:147)jg le epikoc(cid:147) tou upeqhelatist(cid:147), se deiclatokgx(cid:148)a epamek(cid:146)cwou le su- wm(cid:149)tgta touk(cid:145)wistom l(cid:148)a deiclatokgx(cid:148)a am(cid:145) 500 t(cid:149)mour jai stgm am(cid:145)kusg tym deicl(cid:145)tym aut(cid:150)m. O oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr d(cid:151)matai ma ejpqosype(cid:148)tai ap(cid:149) pkgqeno(cid:151)sio, up(cid:149) tom (cid:149)qo (cid:149)ti aut(cid:149)r dem e(cid:148)mai o pqoba(cid:148)mym stgm apohe- latopo(cid:148)gsg. Ta apotek(cid:146)slata tym amak(cid:151)seym amajoim(cid:150)momtai al(cid:146)syr stgm Epitqop(cid:147) se peq(cid:148)ptysg alvisbgt(cid:147)seyr. G deiclatokgx(cid:148)a epamek(cid:146)cwou jai g am(cid:145)kusg tym deic- l(cid:145)tym pqaclatopoio(cid:151)mtai emt(cid:149)r tgr pqohesl(cid:148)ar ept(cid:145) eqc(cid:145)- silym gleq(cid:150)m ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a upobok(cid:147)r tgr a(cid:148)tgsgr tou upeqhelatist(cid:147) (cid:147) emt(cid:149)r tqi(cid:150)m eqc(cid:145)silym gleq(cid:150)m e(cid:145)m g deiclatokgx(cid:148)a diemeqce(cid:148)tai jat(cid:145) tgm (cid:146)nodo ap(cid:149) tgm apoh(cid:147)jg. E(cid:145)m ap(cid:149) to tekij(cid:149) apot(cid:146)kesla tym pqaclatopoi- gheis(cid:150)m amak(cid:151)seym ep(cid:148) tym deicl(cid:145)tym pqoj(cid:151)ptei poi(cid:149)tgta: a) am(cid:150)teqg ap(cid:149) eje(cid:148)mg pou amav(cid:146)qetai stgm pqoj(cid:147)qung tou diacymislo(cid:151), o upeqhelatist(cid:147)r ha pq(cid:146)pei ma apode- whe(cid:148) tgm paqt(cid:148)da yr (cid:146)wei· b) am(cid:150)teqg ap(cid:149) ta ek(cid:145)wista waqajtgqistij(cid:145) pou apaito(cid:151)- mtai stgm paq(cid:146)lbasg, akk(cid:145) jat(cid:150)teqg ap(cid:149) tgm poi(cid:149)tgta pou peqicq(cid:145)vetai stgm pqoj(cid:147)qung tou diacymislo(cid:151), paqal(cid:146)momtar emt(cid:149)r tym oq(cid:148)ym liar apojk(cid:148)seyr pou lpoqe(cid:148) ma vh(cid:145)sei (cid:146)yr: — 2 wiki(cid:149)cqalla am(cid:145) ejat(cid:149)kitqo cia to eidij(cid:149) b(cid:145)qor, wyq(cid:148)r yst(cid:149)so ma e(cid:148)mai jat(cid:150)teqo ap(cid:149) 72 wiki(cid:149)- cqalla am(cid:145) ejat(cid:149)kitqo, — lia posostia(cid:148)a lom(cid:145)da cia tgm peqiejtij(cid:149)tgta se ucqas(cid:148)a, — 20 posostia(cid:148)er lom(cid:145)der cia to de(cid:148)jtg pt(cid:150)sgr Hagberg, — lis(cid:147) posostia(cid:148)a lom(cid:145)da cia tir pqosle(cid:148)neir pou amav(cid:146)qomtai sta sgle(cid:148)a B. 2 jai B. 4 amtisto(cid:148)wyr tou paqaqt(cid:147)lator tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 689/92 tgr Epitqop(cid:147)r (1) jai — lis(cid:147) posostia(cid:148)a lom(cid:145)da cia tir pqosle(cid:148)neir pou amav(cid:146)qomtai sto sgle(cid:148)o B. 5 tou paqaqt(cid:147)lator tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 689/92, wyq(cid:148)r yst(cid:149)so ma tqopopoigho(cid:151)m ta posost(cid:145) pou e(cid:148)mai apodejt(cid:145) cia tour bkabeqo(cid:151)r sp(cid:149)qour jai tgm a(cid:148)qa, o upeqhelatist(cid:147)r pq(cid:146)pei ma apodewhe(cid:148) tgm paqt(cid:148)da yr (cid:146)wei· c) am(cid:150)teqg ap(cid:149) ta ek(cid:145)wista waqajtgqistij(cid:145) pou apaito(cid:151)- mtai stgm paq(cid:146)lbasg, akk(cid:145) jat(cid:150)teqg ap(cid:149) tgm poi(cid:149)tgta pou peqicq(cid:145)vetai stgm pqoj(cid:147)qung tou diacymislo(cid:151) jai (cid:149)tam diapist(cid:150)metai diavoq(cid:145) p(cid:146)qam tgr apojk(cid:148)seyr pou amav(cid:146)qetai sto stoiwe(cid:148)o b) o upeqhelatist(cid:147)r lpoqe(cid:148): — e(cid:148)te ma apodewhe(cid:148) tgm paqt(cid:148)da yr (cid:146)wei, — e(cid:148)te ma aqmghe(cid:148) ma amak(cid:145)bei tgm em k(cid:149)cy paqt(cid:148)da. Emto(cid:151)toir, apodesle(cid:151)etai ap(cid:149) (cid:149)ker tir upowqe(cid:150)seir cia tgm em k(cid:149)cy paqt(cid:148)da, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym eccu(cid:147)seym, l(cid:149)mom avo(cid:151) emgleq(cid:150)sei al(cid:146)syr tgm Epi- tqop(cid:147) jai tom oqcamisl(cid:149) paq(cid:146)lbasgr, s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla II· yst(cid:149)so, e(cid:145)m fgt(cid:147)sei ap(cid:149) tom oqca- misl(cid:149) paq(cid:146)lbasgr ma tou pqolghe(cid:151)sei (cid:145)kkg paqt(cid:148)da lakajo(cid:151) aqtopoi(cid:147)silou s(cid:148)tou paq(cid:146)lbasgr tgr pqo- bkep(cid:149)lemgr poi(cid:149)tgtar jai wyq(cid:148)r sulpkgqylatij(cid:146)r dap(cid:145)mer, dem apodesle(cid:151)etai g ecc(cid:151)gsg. G amtijat(cid:145)- stasg tgr paqt(cid:148)dar pq(cid:146)pei ma ep(cid:146)khei emt(cid:149)r tqi(cid:150)m gleq(cid:150)m to pok(cid:151) let(cid:145) tgm a(cid:148)tgsg tou upeqhelatist(cid:147). O upeqhelatist(cid:147)r emgleq(cid:150)mei al(cid:146)syr tgm Epitqop(cid:147) swetij(cid:150)r s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla II· d) jat(cid:150)teqg ap(cid:149) ta ek(cid:145)wista apaito(cid:151)lema waqajtgqistij(cid:145) stgm paq(cid:146)lbasg, o upeqhelatist(cid:147)r dem lpoqe(cid:148) ma paqa- k(cid:145)bei tgm em k(cid:149)cy paqt(cid:148)da. Emto(cid:151)toir, apodesle(cid:151)etai ap(cid:149) (cid:149)ker tir upowqe(cid:150)seir tou (cid:149)som avoq(cid:145) tgm em k(cid:149)cy paqt(cid:148)da, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym em k(cid:149)cy eccu(cid:147)seym, l(cid:149)mo ev(cid:149)som emgleq(cid:150)sei al(cid:146)syr tgm Epitqop(cid:147) jai tom oqcamisl(cid:149) paq(cid:146)lbasgr s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla II. Yst(cid:149)so, lpoqe(cid:148) ma fgt(cid:147)sei ap(cid:149) tom oqcamisl(cid:149) paq(cid:146)l- basgr, ma tou pqolghe(cid:151)sei (cid:145)kkg paqt(cid:148)da lakajo(cid:151) aqto- poi(cid:147)silou s(cid:148)tou paq(cid:146)lbasgr tgr pqobkep(cid:149)lemgr poi(cid:149)tg- tar stgm sulpkgqylatij(cid:146)r peq(cid:148)ptysg aut(cid:147), g ecc(cid:151)gsg dem apodesle(cid:151)etai. G amti- jat(cid:145)stasg tgr paqt(cid:148)dar ha pq(cid:146)pei ma ep(cid:146)khei emt(cid:149)r tqi(cid:150)m gleq(cid:150)m to pok(cid:151) let(cid:145) tgm a(cid:148)tgsg tou upeqhela- tist(cid:147). O upeqhelatist(cid:147)r emgleq(cid:150)mei al(cid:146)syr tgm Epi- tqop(cid:147) swetij(cid:145) s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla II. dap(cid:145)mer· wyq(cid:148)r jai Emto(cid:151)toir, e(cid:145)m o lakaj(cid:149)r aqtopoi(cid:147)silor s(cid:148)tor enawhe(cid:148) 2. pqim ap(cid:149) ta apotek(cid:146)slata tym amak(cid:151)seym, (cid:149)koi oi j(cid:148)mdu- moi apohelatopo(cid:148)gsgr baq(cid:151)moum tom upeqhelatist(cid:147) ap(cid:149) tg sticl(cid:147) tgr paqakab(cid:147)r tgr paqt(cid:148)dar, le tgm epiv(cid:151)kang tym dumatot(cid:147)tym pqosvuc(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o upeq- helatist(cid:147)r (cid:146)mamti tou pqoba(cid:148)momtor stgm apohelato- po(cid:148)gsg. 3. E(cid:145)m emt(cid:149)r em(cid:149)r lgm(cid:149)r to pok(cid:151) ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a upobok(cid:147)r tgr a(cid:148)tgsgr tou upeqhelatist(cid:147) cia amtijat(cid:145)- stasg jai let(cid:145) ap(cid:149) akkep(cid:145)kkgker amtijatast(cid:145)seir, o upe- qhelatist(cid:147)r dem (cid:146)wei k(cid:145)bei paqt(cid:148)da amtijatast(cid:145)seyr tgr pqobkep(cid:149)lemgr poi(cid:149)tgtar, apodesle(cid:151)etai ap(cid:149) (cid:149)ker tir upowqe(cid:150)seir tou, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym eccu(cid:147)seym, avo(cid:151) emgleq(cid:150)sei al(cid:146)syr tgm Epitqop(cid:147) jai tom oqcamisl(cid:149) paq(cid:146)lbasgr s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla II. 4. Oi swetij(cid:146)r dap(cid:145)mer cia tir deiclatokgx(cid:148)er jai tir amak(cid:151)seir pou amav(cid:146)qomtai stgm paq(cid:145)cqavo 1, ejt(cid:149)r ap(cid:149) eje(cid:148)mer jat(cid:145) tir opo(cid:148)er ap(cid:149) to tekij(cid:149) apot(cid:146)kesla tym amak(cid:151)seym pqoj(cid:151)ptei poi(cid:149)tgta jat(cid:150)teqg ap(cid:149) ta ek(cid:145)wista waqajtgqistij(cid:145) pou apaito(cid:151)mtai stgm paq(cid:146)lbasg, amakal- b(cid:145)momtai ap(cid:149) to ECTPE emt(cid:149)r oq(cid:148)ou liar amak(cid:151)seyr am(cid:145) 500 t(cid:149)mour, ejt(cid:149)r ap(cid:149) tir dap(cid:145)mer letavoq(cid:145)r ap(cid:149) (cid:146)ma sik(cid:149) sto (cid:145)kko. Oi dap(cid:145)mer letavoq(cid:145)r ap(cid:149) (cid:146)ma sik(cid:149) sto (cid:145)kko jai oi dap(cid:145)mer tym sulpkgqylatij(cid:150)m amak(cid:151)seym pou emde- wol(cid:146)myr fgto(cid:151)mtai ap(cid:149) tom upeqhelatist(cid:147) epibaq(cid:151)moum tom (cid:148)dio. (cid:129)qhqo 7 Jat(cid:145) paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) to (cid:145)qhqo 12 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3002/92 tgr Epitqop(cid:147)r (2), ta (cid:146)ccqava ta swetij(cid:145) le tgm p(cid:150)kgsg lakajo(cid:151) aqtopoi(cid:147)silou s(cid:148)tou s(cid:151)lvyma le tom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) jai id(cid:148)yr to pistopoigtij(cid:149) enacyc(cid:147)r, g diatajtij(cid:147) ap(cid:149)suqsgr pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)- cqavor 1 stoiwe(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3002/92, g d(cid:147)kysg enacyc(cid:147)r jai, emdewol(cid:146)myr, to amt(cid:148)tupo ek(cid:146)cwou T 5, pq(cid:146)pei ma v(cid:146)qoum tg lme(cid:148)a: (1) EE L 74 tgr 20. 3. 1992, s. 18. (2) EE L 301 tgr 17. 10. 1992, s. 17. 11. 2. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 37/15 — Trigo blando panificable de intervención sin aplica- ción de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 301/1999 — Bageegnet blød hvede fra intervention uden restitu- tionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 301/1999 — Interventions-Brotweichweizen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Veror- dnung (EG) Nr. 301/1999 — Lakaj(cid:149)r aqtopoi(cid:147)silor s(cid:148)tor paq(cid:146)lbasgr wyq(cid:148)r evaq- (EJ) jamomisl(cid:149)r epistqov(cid:147)r v(cid:149)qou, (cid:147) loc(cid:147) aqih. 301/1999 — Intervention common wheat of breadmaking quality without application of refund or tax, Regulation (EC) No 301/1999 — Blé tendre d’intervention panifiable ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 301/1999 — Frumento tenero d’intervento panificabile senza appli- cazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 301/1999 — Zachte tarwe van bakkwaliteit uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 301/1999 — Trigo mole panificável de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) nº 301/1999 — Interventioleipävehnää, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 301/1999 — Interventionsvete, av brödkvalitet, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 301/1999. (cid:129)qhqo 8 1. G ecc(cid:151)gsg pou (cid:146)wei sustahe(cid:148) jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)q- hqou 13 paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2131/ 93 pq(cid:146)pei ma apodesleuhe(cid:148) l(cid:149)kir woqgcgho(cid:151)m stour upeqhe- latist(cid:146)r ta pistopoigtij(cid:145) enacyc(cid:147)r. 2. Jat(cid:145) paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) to (cid:145)qhqo 17 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2131/93, g upowq(cid:146)ysg enacyc(cid:147)r jak(cid:151)ptetai ap(cid:149) ecc(cid:151)gsg pou to pos(cid:149) tgr e(cid:148)mai (cid:148)so le tg diavoq(cid:145) letan(cid:151) tgr til(cid:147)r paq(cid:146)lbasgr pou isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tou diacymislo(cid:151) jai tgr til(cid:147)r pou jatajuq(cid:150)hgje jai dem e(cid:148)mai se jal(cid:148)a peq(cid:148)ptysg walgk(cid:149)teqg ap(cid:149) 10 EUR am(cid:145) t(cid:149)mo. To (cid:147)lisu auto(cid:151) tou poso(cid:151) sumist(cid:145)tai jat(cid:145) tg (cid:146)jdosg tou pistopoigtijo(cid:151) jai to up(cid:149)koipo pqim ap(cid:149) tgm paqakab(cid:147) tym sitgq(cid:150)m. Jat(cid:145) paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) to (cid:145)qhqo 15 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3002/92: — to tl(cid:147)la tou poso(cid:151) aut(cid:147)r tgr ecc(cid:151)gsgr pou (cid:146)wei sustahe(cid:148) jat(cid:145) tgm (cid:146)jdosg pistopoigtijo(cid:151), apodesle(cid:151)e- tai emt(cid:149)r pqohesl(cid:148)ar 20 eqc(cid:145)silym gleq(cid:150)m ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a jat(cid:145) tgm opo(cid:148)a o upeqhelatist(cid:147)r pqosjo- l(cid:148)fei tgm ap(cid:149)deing (cid:149)ti to sitgq(cid:149), tou opo(cid:148)ou (cid:146)wei c(cid:148)mei g paqakab(cid:147) ecjat(cid:146)keixe to tekymeiaj(cid:149) (cid:146)davor tgr Joi- m(cid:149)tgtar, — to emapol(cid:146)mom pos(cid:149) pq(cid:146)pei ma apodesleuhe(cid:148) emt(cid:149)r pqohesl(cid:148)ar 15 eqc(cid:145)silym gleq(cid:150)m ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a jat(cid:145) tgm opo(cid:148)a o upeqhelatist(cid:147)r pqosjol(cid:148)fei tgm ap(cid:149)- deing pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2131/93. 3. Ejt(cid:149)r eidij(cid:147)r peqipt(cid:150)seyr de(cid:149)mtyr aitiokocgl(cid:146)mgr, juq(cid:148)yr stgm peq(cid:148)ptysg pou jime(cid:148)tai dioijgtij(cid:147) (cid:146)qeuma, j(cid:145)he apod(cid:146)sleusg tym eccu(cid:147)seym pou pqobk(cid:146)pomtai sto paq(cid:149)m (cid:145)qhqo, g opo(cid:148)a pqaclatopoie(cid:148)tai ejt(cid:149)r tym pqohe- sli(cid:150)m pou amav(cid:146)qomtai sto em k(cid:149)cy (cid:145)qhqo, ha apotek(cid:146)sei amtije(cid:148)lemo apofgl(cid:148)ysgr ej l(cid:146)qour tou jq(cid:145)tour l(cid:146)kour (cid:148)sgr pqor 0,015 euq(cid:150) am(cid:145) 10 t(cid:149)mour jai am(cid:145) gl(cid:146)qa jahu- st(cid:146)qgsgr. G apofgl(cid:148)ysg dem amakalb(cid:145)metai ap(cid:149) to Euqypa(cid:152)j(cid:149) jai Eccu(cid:147)seym Ceyqcij(cid:149) Tale(cid:148)o Pqosamatokislo(cid:151) (ECTPE). (cid:129)qhqo 9 O ceqlamij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr joimopoie(cid:148) stgm Epi- tqop(cid:147), to aqc(cid:149)teqo d(cid:151)o (cid:150)qer let(cid:145) tg k(cid:147)ng tgr pqohesl(cid:148)ar cia tgm upobok(cid:147) tym pqosvoq(cid:150)m, tir paqakgvhe(cid:148)ser pqo- svoq(cid:146)r, oi opo(cid:148)er pq(cid:146)pei ma diabib(cid:145)fomtai s(cid:151)lvyma le to pq(cid:149)cqalla pou amav(cid:146)qetai sto paq(cid:145)qtgla III, jai stour aqihlo(cid:151)r jk(cid:147)seyr pou amav(cid:146)qomtai sto paq(cid:145)qtgla IV. (cid:129)qhqo 10 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 10 Vebqouaq(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r L 37/16 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 11. 2. 1999 PAQAQTGLA I T(cid:149)por apoh(cid:147)jeusgr Pos(cid:149)tgta (se t(cid:149)mour) Schleswig-Holstein/Hamburg/ Niedersachsen/Bremen/ Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/ Baden-Württemberg/Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/ Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Thüringen 133 643 66 327 16 534 33 855 PAQAQTGLA II Amajo(cid:148)mysg ap(cid:149)qqixgr paqt(cid:148)dym sto pka(cid:148)sio diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) cia tgm enacyc(cid:147) jqih(cid:147)r pou bq(cid:148)sjomtai stgm jatow(cid:147) tou ceqlamijo(cid:151) oqcamislo(cid:151) paq(cid:146)lbasgr [(cid:129)qhqo 6 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 301/1999] (cid:190) (cid:133)mola tou upob(cid:145)kkomtor tgm pqosvoq(cid:145) stom opo(cid:148)o jatajuq(cid:150)hgje o diacymisl(cid:149)r: (cid:190) Gleqolgm(cid:148)a tou diacymislo(cid:151): (cid:190) Gleqolgm(cid:148)a ap(cid:149)qqixgr tgr paqt(cid:148)dar ej l(cid:146)qour eje(cid:148)mou stom opo(cid:148)o jatajuq(cid:150)hgje o diacymisl(cid:149)r: Aqihl(cid:149)r paqt(cid:148)dar Pos(cid:149)tgta se t(cid:149)mour Die(cid:151)humsg tou sik(cid:149) Aitiok(cid:149)cgsg aqm(cid:147)seyr amak(cid:147)xeyr (cid:190) Ek(cid:145)wisto eidij(cid:149) b(cid:145)qor (kg/hl) (cid:190) % hqausl(cid:146)moi sp(cid:149)qoi (cid:190) % di(cid:145)voqer n(cid:146)mer pqosle(cid:148)neir (Schwarzbesatz) (cid:190) % stoiwe(cid:148)a basij(cid:150)m sitgq(cid:150)m pou dem e(cid:148)mai al(cid:146)l- ptou poi(cid:149)tgtar (cid:190) (cid:129)kka 11. 2. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 37/17 PAQAQTGLA III Diaqj(cid:147)r diacymisl(cid:149)r cia tgm enacyc(cid:147) jqih(cid:147)r pou bq(cid:148)sjetai stgm jatow(cid:147) tou ceqlamijo(cid:151) oqcamislo(cid:151) paq(cid:146)lbasgr (Jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 301/1999) 1 2 3 4 5 6 7 A(cid:151)nym aqihl(cid:149)r tym upobakk(cid:149)mtym pqosvoq(cid:145) Aqihl(cid:149)r paqt(cid:148)dar Pos(cid:149)tgta se t(cid:149)mour Til(cid:147) pqosvoq(cid:145)r (se euq(cid:150)/t(cid:149)mo) (1) Pqosaun(cid:147)seir (+) jai lei(cid:150)seir (–) (se euq(cid:150)/t(cid:149)mo) (p. u) Elpoqij(cid:146)r dap(cid:145)mer (se euq(cid:150)/t(cid:149)mo) Pqooqisl(cid:149)r 1 2 3 j. kp. (1) G til(cid:147) aut(cid:147) peqikalb(cid:145)mei tir pqosaun(cid:147)seir (cid:147) tir lei(cid:150)seir swetij(cid:145) le tgm paqt(cid:148)da tgm opo(cid:148)a avoq(cid:145) g upobok(cid:147) tgr pqosvoq(cid:145)r. PAQAQTGLA IV Oi aqihlo(cid:148) jk(cid:147)seyr pou lpoqe(cid:148)te ma wqgsilopoi(cid:147)sete stir Bqun(cid:146)kker e(cid:148)mai: CD VI/C/1 — Van: 296 49 56 295 25 15, — T(cid:146)ken: 22037 AGREC B 22070 AGREC B (ekkgmijo(cid:148) waqajt(cid:147)qer)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 311/99 dell'on. Eolo PARODI L'autostrada "Edimburgo-Palermo" e il completamento dell'A 12

eurovoc_concepts:
common transport policy
economic and social cohesion
motorway
trans-European network
transport network

text: C 341/90 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 29. 11. 1999 nucleari illeciti. La Commissione collabora inoltre con l’IAEA per ampliare il sistema di classificazione e diffusione rapida delle informazioni in riferimento alla scala internazionale degli eventi nucleari, gestita dall’IAEA stessa, così da includervi gli eventi pertinenti a traffici illeciti. (1) GU L 246 del 17. 9. 1980. (2) GU L 159 del 29. 6. 1996. (3) GU L 35 del 12. 2. 1992. (4) GU L 148 del 19. 6. 1993. (1999/C 341/127) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0311/99 di Eolo Parodi (PPE) alla Commissione (10 febbraio 1999) Oggetto: L’autostrada «Edimburgo-Palermo» e il completamento dell’A 12 L’autostrada «Edimburgo-Palermo» 0 una delle direttrici Nord-Sud di importanza strategica per l’Europa intera 0 vede inspiegabilmente interrotto il suo tracciato per circa 180 km tra Rosignano e Civitavecchia (Italia), provocando a livello nazionale e comunitario una strozzatura che si ripercuote negativamente sullo sviluppo economico, sociale e commerciale dell’Alto Tirreno. Basti infatti pensare alla movimentazione delle merci da e verso i porti e gli aeroporti della zona interessata, al riequilibrio dei flussi veicolari di attraversamento Nord- Sud dell’Italia che 0 in assenza del completamento di questa importante tratta 0 non può essere adeguatamente garantito, anche tenuto conto del fatto che l’autostrada A 1, direttrice che permette di bypassare la strozzatura tirrenica, è del tutto satura (specialmente fra Bologna e Firenze) e non è più in grado di rispondere alla domanda. Il completamento dell’autostrada tirrenica A 12 tra Rosignano e Civitavecchia si pone pertanto quale necessità per il collegamento ottimale tra l’area tirrenica e il Centro e Nord Europa, al fine di garantire l’operatività di importanti (Genova, La Spezia, Carrara, Livorno, Civitavecchia) ed aeroportuali (Genova, Pisa, Grosseto e Fiumicino) quale soluzione ai problemi di viabilità e di praticabilità della Bologna-Firenze. infrastrutture portuali Ciò premesso, si chiede alla Commissione: 1. 2. 3. se non considera di primaria importanza per l’Unione europea il completamento dell’autostrada «Edimburgo-Palermo;» se, di conseguenza, non ritiene che nell’ambito della revisione delle TEN la realizzazione del tratto Rosignano-Civitavecchia debba figurare fra i progetti prioritari europei; se non ritiene che anche a livello nazionale occorra un impegno concreto del governo affinché l’autostrada A 12 venga finalmente ultimata? Risposta data dal sig. Kinnock in nome della Commissione (16 marzo 1999) 1. Il sistema stradale da Edimburgo a Palermo figura negli orientamenti sulla rete europea di trasporto (TEN-T) come un progetto di interesse comune (allegato I della decisione n. 1692/96/CE del Parlamento e del Consiglio del 23 luglio 1996 sugli orientamenti comunitari per lo sviluppo della rete transeuropea dei trasporti (1)). In particolare, la sezione tra Rossignano e Civitavecchia è indicata come strada pianificata che come tale può beneficiare di un sostegno finanziario della Comunità su richiesta degli Stati membri interessati. La revisione degli orientamenti TEN-T sarà preceduta da una relazione sotto forma di un libro bianco 2. dove sarà indicato inter alia come si debbano modificare gli orientamenti TEN-T. È pertanto prematuro in questa fase trarre conclusioni sull’aggiornamento dell’elenco dei progetti specifici dell’allegato III. Gli Stati membri sono responsabili dell’attuazione dei progetti di interesse comune identificati negli 3. orientamenti e della fissazione di priorità nei loro piani nazionali. La decisione finale sul potenziamento della sezione Rossignano-Civitavecchia spetta pertanto al governo italiano. (1) GU L 228 del 9. 9. 1996


title: Komission asetus (EY) N:o 300/1999, annettu 10 päivänä helmikuuta 1999, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 11. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 37/11 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 300/1999, annettu 10 päivänä helmikuuta 1999, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvista- misesta sokerialalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjeste- lystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1148/98 (2), ottaa huomioon melassin tuontia koskevista yksityiskoh- taisista säännöistä sokerialalle ja asetuksen (ETY) N:o 785/ 68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1422/95 (3) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että asetuksessa (EY) N:o 1422/95 säädetään, että melassin cif- tuontihinta, jäljempänä ”edustava hinta”, vahvistetaan komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (4) mukaisesti; kyseinen hinta on vahvistettu edellä mainitun asetuksen 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle, melassin edustava hinta lasketaan yhteisön rajanylityspai- kalla, joka on tässä tapauksessa Amsterdam; tämän hinnan laskennan on perustuttava maailmanmarkkinoiden edulli- simpiin ostomahdollisuuksiin, jotka määritellään vakio- laadun poikkeamiin mukautettujen pörssikurssien tai markkinahintojen perusteella; melassin vakiolaatu määri- tetään asetuksessa (ETY) N:o 785/68, tehtyjä maailmanmarkkinoiden edullisimpia ostomahdollisuuksia määritettäessä on otettava huomioon kaikki tiedot, jotka koskevat maailmanmarkkinoilla tarjouksia, tärkeiden kolmansien maiden markkinoiden hintoja ja kansainvälisessä kaupassa tehtyjä myyntitoimia, joista komissio on saanut tiedon joko jäsenvaltion tai omien kanaviensa kautta; asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklan mukaisesti tämä määritys voi perustua usean hinnan keskiarvoon siinä tapauksessa, että tämän keskiarvon katsotaan edustavan markkinoiden todellista suuntausta, tietoja ei oteta huomioon silloin, kun tavara ei ole virhee- töntä, kunnollista ja myyntikelpoista tai silloin, kun tarjo- uksessa ilmoitettu hinta koskee ainoastaan pientä määrää, joka ei anna edustavaa käsitystä markkinoista; hinnat, todellista suuntausta, on myös hylättävä, tarjous- joiden ei voida katsoa edustavan markkinoiden jotta melassin vakiolaatua koskevat tiedot olisivat verratta- vissa, tarjotun melassin laadun huomioon ottaen hintoja on laskettava tai nostettava asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan soveltamisesta saatujen tulosten mukaisesti, edustava hinta voidaan jättää rajoitetuksi ajaksi poikkeuk- sellisesti muuttamatta, jos edellisessä edustavan hinnan laskennassa perustana käytetty tarjoushinta ei ole tullut komission tietoon ja jos saatavissa olevat tarjoushinnat, joiden ei voida katsoa edustavan markkinoiden todellista suuntausta, aiheuttaisivat edustaviin hintoihin äkillisiä ja huomattavia muutoksia, jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisä- tulli asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin; jos tuontitullien kantaminen keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät, näiden säännösten soveltamisesta seuraa, että kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lisätullit olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti, ja asetuksessa tässä hallintokomitean lausunnon mukaiset, säädetyt toimenpiteet ovat sokerin ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuon- nissa sovellettavat lisätullit liitteen mukaisesti. (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 159, 3. 6. 1998, s. 38 (3) EYVL L 141, 24. 6. 1995, s. 12 (4) EYVL L 145, 27. 6. 1968, s. 12 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä helmikuuta 1999. L 37/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 2. 1999 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen LIITE melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla annettuun komission asetukseen CN-koodi Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta Tuontitulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta sillä perusteella että tullien kantaminen keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,17 7,32 0,28 0,02 — — (1) Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. (2) Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin


title: Résolution sur l'harmonisation des formes de protection complémentaire au statut de réfugié dans l'Union européenne

eurovoc_concepts:
approximation of laws
refugee
right of asylum

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 289/99 by Paul RÜBIG Protection for the European granite industry

eurovoc_concepts:
China
India
World Trade Organisation
anti-dumping legislation
competitiveness
earths and stones
import
mining industry
restriction on competition
third country

text: 12. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 325/101 (1999/C 325/136) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0283/99 esittäjä(t): Claude Desama (PSE) komissiolle (5. helmikuuta 1999) Aihe: Eurooppalainen henkilökortti Amsterdamin sopimuksen 17 artiklassa ja erityisesti Euroopan kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa määrätään, että otetaan käyttöön unionin kansalaisuus, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella ja että kansalaisella on kunnallinen äänioikeus ja vaalikelpoisuus jäsenvaltiossa, jossa hän asuu. Koska eurooppalaista henkilökorttia ei ole, eikö siis olisikin aiheellista, että jokainen unionin kansalainen voisi käyttää mitä tahansa muuta henkilöllisyystodistusta, kuten oleskelulupaa? Eikö komission pitäisi muuttaa asetusta ETY N:o1612/68 (1) vastaavasti? (1) EYVL L 257, 19. 10. 1968, s. 2. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 1999) Kansainvälisen oikeuden mukaisesti nykyinen yhteisön lainsäädäntö tarjoaa vain kaksi asiakirjaa, jotka antavat riittävät oikeudelliset todisteet unionin kansalaisten kansallisuudesta heidän matkustaessaan ja käyttäessään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Nämä asiakirjat ovat henkilökortti ja passi. Komissio aikoo kuitenkin tarkastella arvoisan parlamentin jäsenen ehdotusta oleskeluoikeutta koskevaa yhteisön lainsäädäntöä uudistettaessa. (1999/C 325/137) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0289/99 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (10. helmikuuta 1999) Aihe: Eurooppalaisen graniittiteollisuuden suojelu Eurooppalaisilla graniittiteollisuuden pk-yrityksillä on ollut viime vuosina huomattavia sopeutumisvaikeuksia. Kilpailu sisämarkkinoilla ja kolmansien maiden kanssa on johtanut keskimäärin 30040 prosenttia alhaisem- piin hintoihin ja jättänyt graniittialaan syvän jäljen. Viimeisin kehitys alalla asettaa sen uusien haasteiden eteen ja edellyttää komissiolta ja jäsenvaltioilta päättäväistä toimintaa. Kiinasta tulee suuria graniittimääriä teiden, siltojen sekä asuntojen rakentamiseen ja hautakivimateriaalia tuodaan Intiasta. Näiden tuontitavaroiden hinnat ovat erilaisten palkkakustannusten takia oleellisesti alhaisemmat kuin vastaavien tuotteiden hinnat Euroopassa. Nämä kolmannet maat myöskin osittain suojelevat itseään vientitullein, jotka estävät raaka-aineen viemisen jalostamistarkoitukseen. Mitä ponnisteluita komissio on tähän mennessä tehnyt tämän suuntauksen pysäyttämiseksi? Aikooko se reagoida uuteen tilanteeseen esim. polkumyynnin vastaisilla toimilla? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 1999) Komissio seuraa tiiviisti graniittituotteiden maailmankaupan kehittymistä. Intia ja Kiina tunnetaan sekä käsittelemättömän että työstetyn graniitin merkittävinä tuojina yhteisöön. Vuonna 1997 näiden maiden osuus yhteisöön tuotavan graniitin kokonaismäärästä olivat käsittelemättömän graniitin osalta 63 prosenttia ja työstetyn graniitin osalta 21,5 prosenttia. Työstetyn graniitin tuonti yhteisöön on kasvanut 85 prosenttia verrattuna kyseisten maiden yhteisöön suuntautuvaan vientiin vuonna 1995


title: Kommissionens förordning (EG) nr 303/1999 av den 10 februari 1999 om undantagsåtgärder i samband med reglerna för arealuttag för att lindra effekterna av ogynnsamma väderleksförhållanden i vissa områden i gemenskapen

eurovoc_concepts:
atmospheric conditions
harvest
production aid
regional aid
set-aside

text: 11. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 37/19 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 303/1999 av den 10 februari 1999 om undantags(cid:134)tg(cid:132)rder i samband med reglerna f(cid:148)r arealuttag f(cid:148)r att lindra effekterna av ogynnsamma v(cid:132)derleksf(cid:148)rh(cid:134)llanden i vissa omr(cid:134)den i gemen- skapen EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l har inte yttrat sig inom den tid som dess ordf(cid:148)rande har best(cid:132)mt. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om uppr(cid:132)ttande av ett st(cid:148)dsystem f(cid:148)r producenter av vissa jordbruksgr(cid:148)dor (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1624/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 12 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: F(cid:148)r att f(cid:134) ers(cid:132)ttning enligt det generella program som n(cid:132)mns i artikel 2. 5 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1765/92 m(cid:134)ste producenter ta en del av sin areal ur produktion. Enligt till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifterna i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 762/94 (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1981/98 (4), m(cid:134)ste arealuttagen f(cid:148)rbli ur bruk under en period som b(cid:148)rjar senast den 15 januari och f(cid:134)r den uttagna marken inte anv(cid:132)ndas f(cid:148)r jordbruksproduktion. s(cid:132)rskilt potatis, P(cid:134) grund av ogynnsamma v(cid:132)derleksf(cid:148)rh(cid:134)llanden kan producenter i vissa omr(cid:134)den i vissa medlemsstater inte sk(cid:148)rda befintliga gr(cid:148)dor, sockerbetor, foderbetor, mor(cid:148)tter och palsternackor f(cid:148)re den 15 januari 1999 p(cid:134) mark som skall tas ur bruk. Det b(cid:148)r som ett undantag vara till(cid:134)tet att sk(cid:148)rda dessa gr(cid:148)dor fram till den 28 februari 1999, f(cid:148)rutsatt att producenten ans(cid:148)ker om detta, utan att det hindrar att marken kan tas ur bruk enligt g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser och under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att producenten kan bevisa att vissa villkor (cid:132)r uppfyllda. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Om en ans(cid:148)kan l(cid:132)mnas in till den beh(cid:148)riga myndigheten i medlemsstaten i fr(cid:134)ga, och trots best(cid:132)mmelserna i artikel 3. 3 och 3. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 762/94 om f(cid:148)rbud att anv(cid:132)nda uttagen mark f(cid:148)r jordbruksproduktion, f(cid:134)r mark anses ha tagits ur bruk enligt g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser f(cid:148)r 1999 (cid:134)rs sk(cid:148)rd om producenten kan bevisa — att det varit om(cid:148)jligt att sk(cid:148)rda befintlig gr(cid:148)da f(cid:148)re den 15 januari 1999 p(cid:134) grund av ogynnsamma v(cid:132)der- leksf(cid:148)rh(cid:134)llanden, — att gr(cid:148)dan, om den sk(cid:148)rdats, sk(cid:148)rdades f(cid:148)re den 28 februari 1999, och — att alla andra s(cid:132)rskilda villkor i samband med areal- uttag har uppfyllts. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den offenligg(cid:148)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 15 januari 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 10 februari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 12. (2) EGT L 210, 28. 7. 1998, s. 3. (3) EGT L 90, 7. 4. 1994, s. 8. (4) EGT L 256, 18. 9. 1998, s. 8


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου που αφορά τη σύναψη της συμφωνίας υπό τη μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Σλοβενίας για το σύστημα οικοσημείων που πρόκειται να εφαρμοστεί στη Σλοβενική διαμετακομιστική κυκλοφορία μέσω της Αυστρίας από την 1η Ιανουαρίου 1997 (COM(98)0554 C4-0623/98 98/0286(CNS))(Διαδικασία διαβούλευσης)

eurovoc_concepts:
Austria
Slovenia
Union transit
customs transit
protocol to an agreement
tradeable emission permit

text: 28. 5. 1999 EL Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των C 150/163 Τετα´ ρτη, 10 Φεβρουαρι´ου 1999 4. Συστη´ µατα κοινωνικη´ ς ασφα´ λισης * (∆ιαδικασι´α χωρι´ς ε´κθεση) Προ´ ταση κανονισµου´ του Συµβουλι´ου για την τροποποι´ηση του κανονισµου´ (ΕΟΚ) 1408/71 περι´ εφαρµογη´ ς των συστηµα´ των κοινωνικη´ ς ασφα´ λισης στους µισθωτου´ς, µη µισθωτου´ς και στα µε´λη των οικογενειω´ ν τους που διακινου´νται εντο´ς της Κοινο´τητας, και του κανονισµου´ (ΕΟΚ) 574/72 περι´ του τρο´που εφαρµογη´ ς του κανονισµου´ (ΕΟΚ) 1408/71 (∆ια´ φορες τροποποιη´ σεις 1998) (COM(98)0547 − C4-0607/98 − 98/0285(CNS)) (∆ιαδικασι´α διαβου´λευσης) Η προ´ταση αυτη´ εγκρι´νεται 5. Συµφωνι´ας της Γενικη´ς Επιτροπη´ ς Αλιει´ας για τη Μεσο´γειο * (∆ιαδικασι´α χωρι´ς ε´κθεση) Προ´ταση απο´φασης του Συµβουλι´ου σχετικα´ µε την αποδοχη´ απο´ την Ευρωπαι¨κη´ Κοινο´τητα της τροποποι´ησης της Συµφωνι´ας της Γενικη´ ς Επιτροπη´ ς Αλιει´ας για τη Μεσο´γειο ο´σον αφορα´ τη θε´σπιση ανεξα´ ρτητου πρου¨ πολογισµου´ για την εν λο´γω οργα´ νωση (COM(98)0690 − C4-0702/98 − 98/0332(CNS)) (∆ιαδικασι´α διαβου´λευσης) Η προ´ταση αυτη´ εγκρι´νεται 6. Σλοβενικη´ διαµετακοµιστικη´ κυκλοφορι´α µε´σω της Αυστρι´ας χωρι´ς συζη´τηση) * (∆ιαδικασι´α A4-0039/99 Νοµοθετικο´ ψη´ φισµα που αποτελει´ τη γνω´ µη του Ευρωπαι¨κου´ Κοινοβουλι´ου σχετικα´ µε την προ´ταση απο´φασης του Συµβουλι´ου που αφορα´ τη συ´ ναψη της συµφωνι´ας υπο´ τη µορφη´ ανταλλαγη´ ς επιστολω´ ν µεταξυ´ της Ευρωπαι¨κη´ ς Κοινο´τητας και της ∆ηµοκρατι´ας της Σλοβενι´ας για το συ´στηµα οικοσηµει´ων που προ´ κειται να εφαρµοστει´ στη Σλοβενικη´ διαµετακοµιστικη´ κυκλοφορι´α µε´σω της Αυστρι´ας απο´ την 1η Ιανουαρι´ου 1997 (COM(98)0554 − C4-0623/98 − 98/0286(CNS)) (∆ιαδικασι´α διαβου´λευσης) Το Ευρωπαι¨κο´ Κοινοβου´λιο, − ε´χοντας υπο´ψη την προ´ταση απο´φασης του Συµβουλι´ου (COM(98)0554 − 98/0286(CNS)), − ε´χοντας υπο´ψη το σχε´διο συµφωνι´ας που µονογραφη´θηκε απο´ την Επιτροπη´ (COM(98)0554) (1), − ε´χοντας υπο´ψη το α´ρθρο 75 της Συνθη´κης ΕΚ, − ε´χοντας κληθει´ απο´ το Συµβου´λιο να γνωµοδοτη´σει συ´µφωνα µε το α´ ρθρο 228, τρι´τη παρα´γραφος, πρω´ το εδα´ φιο της Συνθη´κης ΕΚ (C4-0623/98), − ε´χοντας υπο´ψη το α´ρθρο 90, παρα´γραφος 7, του Κανονισµου´ του, − ε´χοντας υπο´ψη την ε´κθεση της Επιτροπη´ς Μεταφορω´ ν και Τουρισµου´ (A4-0039/99), 1. εγκρι´νει τη συ´ναψη της συµφωνι´ας· αναθε´τει στον Προ´εδρο´ του να διαβιβα´σει την παρου´σα γνω´ µη στο Συµβου´λιο, την Επιτροπη´, καθω´ ς 2. και τις κυβερνη´σεις και τα κοινοβου´λια των κρατω´ ν µελω´ ν και της ∆ηµοκρατι´ας της Σλοβενι´ας. (1) ΕΕ C 342 της 10. 11. 1998, σελ. 7