title: Reglamento (CE) n° 450/1999 de la Comisión de 1 de marzo de 1999 relativo a la entrega de trigo blando en concepto de ayuda alimentaria

eurovoc_concepts:
Bangladesh
award of contract
common wheat
food aid

formats: pdf print

text: 2. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 54/3 REGLAMENTO (CE) No 450/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 1 de marzo de 1999 relativo a la entrega de trigo blando en concepto de ayuda alimentaria LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo, de 27 de junio de 1996, sobre la pol(cid:146)tica y la gesti(cid:155)n de la ayuda alimentaria y de las acciones espec(cid:146)ficas de apoyo a la seguridad alimentaria (1) y, en particular, la letra b) del apartado 1 de su art(cid:146)culo 24, Considerando que dicho Reglamento establece la lista de los pa(cid:146)ses y organismos que pueden beneficiarse de una ayuda comunitaria y determina los criterios generales rela- tivos al transporte de la ayuda alimentaria m(cid:145)s all(cid:145) de la fase fob; Considerando que, como consecuencia de una decisi(cid:155)n relativa a la concesi(cid:155)n de ayuda alimentaria, la Comisi(cid:155)n ha otorgado cereales a Bangladesh; Considerando que procede efectuar dicho suministro con arreglo a las normas previstas en el Reglamento (CE) no 2519/97 de la Comisi(cid:155)n (2), de 16 de diciembre de 1997, por el que se establecen las modalidades generales de movilizaci(cid:155)n de los productos que deben suministrarse en el marco del Reglamento (CE) no 1292/96 en concepto de ayuda alimentaria comunitaria; que es necesario precisar, en particular, los plazos y condiciones de entrega para determinar los gastos que resulten de ello, Art(cid:146)culo 1 Se abre una licitaci(cid:155)n para atribuir el suministro de trigo blando en favor de Bangladesh, con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 2519/97 y a las condiciones que figuran en el anexo I. Toda oferta presentada se considerar(cid:145) que ha sido estable- cida con arreglo a las cargas y obligaciones resultantes de las cl(cid:145)usulas espec(cid:146)ficas del intercambio de cartas publi- cadas en parte en el anexo II, entre la Comisi(cid:155)n y el beneficiario. Particularmente, las estad(cid:146)as debieran calcu- larse en base a un ritmo de descarga de 2 400 toneladas como media al d(cid:146)a, de forma que el tiempo adelantado que la Comunidad Europea debiera abonar al beneficiario sea sufragado por el proveedor. Se presupone que el licitador tiene conocimiento de todas las condiciones generales y particulares aplicables y que las ha aceptado. No se considerar(cid:145) escrita ninguna otra condici(cid:155)n o reserva contenida en su oferta. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 1 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (2) DO L 346 de 17. 12. 1997, p. 23. L 54/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 3. 1999 ANEXO I LOTES A y B 1. Acciones nos: 118/98 (A) y 119/98 (B) 2. Beneficiario (2): Bangladesh 3. Representante del beneficiario: The Secretary, Ministry of Food, Bangladesh Secretariat, Dhaka, Bangladesh 4. Pa(cid:146)s de destino: Bangladesh 5. Producto que se moviliza: trigo blando 6. Cantidad total (toneladas netas): 60 000 7. N(cid:156)mero de lotes: 2 (A: 30 000 toneladas; B: 30 000 toneladas) 8. Caracter(cid:146)sticas y calidad del producto (3) (5): v(cid:130)ase el DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [II. A. 1. a)] 9. Acondicionamiento: a granel 10. Etiquetado o marcado: — — lengua que debe utilizarse para el mercado: — — inscripciones complementarias: — 11. Modo de movilizaci(cid:155)n del producto: mercado de la Comunidad 12. Fase de entrega prevista: entrega en el puerto de desembarque — no descargado (7) 13. Fase de entrega alternativa: entrega en el puerto de embarque — fob estibado y arrumado 14. a) Puerto de embarque: — b) Direcci(cid:155)n de carga: — 15. Puerto de desembarque: Chittagong 16. Lugar de destino: — — puerto o almac(cid:130)n de tr(cid:145)nsito: — — v(cid:146)a de transporte terrestre: — 17. Per(cid:146)odo o plazo de entrega en la fase prevista (6) (8): — 1er plazo: A: el 9. 5. 1999; B: del 17 al 23. 5. 1999 — 2o plazo A: el 23. 5. 1999; B: del 31. 5 al 6. 6. 1999 18. Per(cid:146)odo o plazo de entrega en la fase alternativa: — 1er plazo: A: del 29. 3 al 4. 4. 1999; B: del 5 al 11. 4. 1999 — 2o plazo: A: del 12 al 18. 4. 1999; B: del 19 al 25. 4. 1999 19. Plazo para la presentaci(cid:155)n de ofertas (a las 12 horas, hora de Bruselas): — 1er plazo: el 16. 3. 1999 — 2o plazo: el 30. 3. 1999 20. Importe de la garant(cid:146)a de licitaci(cid:155)n: 5 euros por tonelada 21. Direcci(cid:155)n para enviar las ofertas y las garant(cid:146)as de entrega (1): Bureau de l’aide alimentaire, (cid:133) l’attention de Monsieur T. Vestergaard, b(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel [t(cid:130)lex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusivamente)] 22. Restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n (4): restituci(cid:155)n aplicable el 28. 2. 1999, establecida por el Reglamento (CE) no 218/1999 de la Comisi(cid:155)n (DO L 23 de 30. 1. 1999, p. 16) 2. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 54/5 Notas: (1) Informaciones complementarias: Andr(cid:130) Debongnie [tel. : Torben Vestergaard [tel. : (32 2) 295 14 65] y, (32 2) 299 30 50]. (2) El proveedor se pondr(cid:145) en contacto con el beneficiario o su representante a la mayor brevedad posible, a fin de determinar los documentos de expedici(cid:155)n necesarios. (3) El proveedor expedir(cid:145) al beneficiario un certificado emitido por una instancia oficial que certifique que, para el producto a entregar, se han cumplido las normas en vigor en el Estado miembro de que se trate relativas a la radiaci(cid:155)n nuclear. El certificado de radiactividad deber(cid:145) indicar los contenidos en cesio 134 y 137 y en yodo 131. (4) El Reglamento (CE) no 259/98 de la Comisi(cid:155)n (DO L 25 de 31. 1. 1998, p. 39), ser(cid:145) aplicable en lo relativo a la restituci(cid:155)n por exportaci(cid:155)n. La fecha contemplada en el art(cid:146)culo 2 del Reglamento antes mencionado ser(cid:145) la que figura en el punto 22 del presente anexo. El proveedor deber(cid:145) remitirse al (cid:156)ltimo p(cid:145)rrafo del apartado 1 del art(cid:146)culo 4 del citado Reglamento. La copia del certificado ser(cid:145) enviada una vez que haya sido aceptada la declaraci(cid:155)n de exportaci(cid:155)n [fax: (32 2) 296 20 05]. (5) Al efectuarse la entrega el proveedor transmitir(cid:145) al beneficiario o a su representante los documentos siguientes: — certificado sanitario, — certificado de fumigaci(cid:155)n. (6) V(cid:130)ase el segundo p(cid:145)rrafo del punto 4 del anexo II. (7) Adem(cid:145)s de lo dispuesto en el apartado 3 del art(cid:146)culo 14 del Reglamento (CE) no 2519/97, los buques fletados no deber(cid:145)n figurar en ninguna de las (cid:156)ltimas cuatro listas trimestrales de buques detenidos publicadas por el Memorando de acuerdo sobre la supervisi(cid:155)n por el Estado rector del puerto firmado en Par(cid:146)s [Directiva 95/21/CE del Consejo (DO L 157 de 7. 7. 1995, p. 1)]. (8) Ser(cid:145) aplicable el (cid:156)ltimo p(cid:145)rrafo del apartado 14 del art(cid:146)culo 14 del Reglamento (CE) no 2519/97. L 54/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 3. 1999 ANEXO II El beneficiario descargar(cid:145) el trigo de acuerdo con las condiciones siguientes: 1. Clases de buques que se emplear(cid:145)n Se prev(cid:130) que se emplear(cid:145)n dos buques (cargueros de estibada autom(cid:145)tica). Los buques tendr(cid:145)n como m(cid:146)nimo cinco escotillas de cala. Los buques contar(cid:145)n con una gr(cid:156)a-cabria para cada una o dos escotillas. Deber(cid:145)n poder entrar en el fondeadero exterior de Chittagong y, tras el necesario gabarraje, poder amarrar en los amarraderos de Chittagong (Chittagong Jetties). Para ello, los nav(cid:146)os tendr(cid:145)n una longitud m(cid:145)xima de 610 pies. Los fletadores o armadores deber(cid:145)n garantizar que todos los oficiales diplomados lleven con ellos a bordo el original de su certificado de aptitud, no caducado, y que la tripulaci(cid:155)n de todos los buques cumpla estrictamente las normas del Convenio STCW de 1978, a falta de lo cual cualquier retraso del buque correr(cid:145) por cuenta del armador. 2. Medios de descarga En el puerto de descarga, los buques deber(cid:145)n facilitar, sin que ello suponga gastos para el beneficiario, maquinillas y/o gr(cid:156)as y la energ(cid:146)a para manejarlas, martinetes y tiras en buenas condiciones de trabajo y deber(cid:145)n facilitar asimismo suficiente alumbrado para el trabajo nocturno, a bordo, en cubeta y en las bodegas, si fuera necesario. Los buques facilitar(cid:145)n, a su costa, hombres que manipulen las maquinillas en los puertos de carga y descarga. 3. Informaci(cid:155)n sobre el tiempo de llegada previsto (ETA) de los buques Diez d(cid:146)as antes de la llegada al puerto de descarga, es decir, Chittagong, el capit(cid:145)n se pondr(cid:145) en contacto por radiotel(cid:130)grafo con los representantes del beneficiario, Movements Chittagong (t(cid:130)lex: 642237 CMS C BJ) [informando al mismo tiempo a Bengalship Chittagong (t(cid:130)lex: 66277 BSC BJ) y Movestore Dhaka (t(cid:130)lex: 642230 CMS BJ)], solicitar(cid:145) instrucciones en relaci(cid:155)n con la descarga y comunicar(cid:145) el tiempo de llegada previsto y el calado. Las instrucciones de descarga se transmitir(cid:145)n al buque dentro de los cinco d(cid:146)as siguientes a la recepci(cid:155)n de la solicitud del capit(cid:145)n. El capit(cid:145)n facilitar(cid:145) la siguiente informaci(cid:155)n a los representantes del beneficiario, es decir, Movements Chittagong, Bengalship Chittagong y Movestore Dhaka: a) al zarpar del puerto de carga, los buques deber(cid:145)n declarar: i) la cantidad cargada, ii) el calado de llegada, y iii) el TPP (tonelaje por pulgada); b) el ETA al puerto de Chittagong, 10 d(cid:146)as antes, el ETA al puerto de Chittagong, 5 d(cid:146)as antes, el ETA al puerto de Chittagong, 72, 48 y 24 horas antes. 4. Ritmo de descarga y c(cid:145)lculo del tiempo en el puerto de descarga La carga ser(cid:145) descargada por el beneficiario en Chittagong, sin riesgos ni gastos para el buque, a un ritmo de 2 400 toneladas por d(cid:146)a de trabajo de 24 horas consecutivas, si el tiempo lo permite. El tiempo compren- dido entre las 12 horas del jueves o las 17 de un d(cid:146)a v(cid:146)spera de festivo hasta las 9 del s(cid:145)bado o del siguiente d(cid:146)a laborable no se contar(cid:145) como plancha, aunque se haya trabajado. El ritmo de descarga se calcular(cid:145) bas(cid:145)ndose en cinco escotillas de cala utilizables o m(cid:145)s. No obstante, si el n(cid:156)mero de (cid:130)stas es inferior al m(cid:146)nimo establecido, el ritmo de descarga se reducir(cid:145) proporcionalmente. La notificaci(cid:155)n deber(cid:145) ser presentada y aceptada una vez que el buque llegue al fondeadero exterior de Chittagong y la plancha comenzar(cid:145) a contarse 24 horas despu(cid:130)s de la notificaci(cid:155)n presentada dentro del horario de oficina, tanto si el buque se encuentra en el amarradero como si no. Sin embargo, cuando la Comisi(cid:155)n haya fijado un per(cid:146)odo para el suministro, la plancha no empezar(cid:145) antes del primer d(cid:146)a de dicho per(cid:146)odo. En el puerto de descarga, el tiempo empleado en desplazarse de fondeadero a fondeadero, de fondeadero a amarradero y de amarradero a amarradero no se contabilizar(cid:145) como plancha, y los gastos correr(cid:145)n a cargo de los armadores o fletadores. 2. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 54/7 Aunque los estibadores est(cid:130)n nombrados por los beneficiarios, todas las operaciones de descarga se efectuar(cid:145)n bajo la direcci(cid:155)n o aprobaci(cid:155)n del capit(cid:145)n del buque. El tiempo y coste necesarios para la nivelaci(cid:155)n de la carga correr(cid:145)n por cuenta de los armadores. El tiempo perdido en el fondeadero de Chittagong para desamarrar una gabarra del buque a causa del oleaje y/o del mal tiempo no se contabilizar(cid:145) como plancha. El tiempo dejar(cid:145) de contabilizarse desde el momento en el que se desamarra la gabarra, y empezar(cid:145) a contabilizarse de nuevo cuando (cid:130)sta vuelva a ser amarrada al costado del buque. 5. Gabarraje en el puerto de descarga Todo gabarraje que sea necesario en el fondeadero exterior de Chittagong ser(cid:145) realizado por los beneficia- rios y a ellos se les imputar(cid:145)n el coste y el tiempo empleados en la operaci(cid:155)n. En el caso de los buques que no puedan entrar en el fondeadero exterior de Chittagong debido a su exceso de calado, los armadores o fletadores podr(cid:145)n efectuar por su cuenta el gabarraje que sea preciso en el fondeadero de Kutubdia. Dicho gabarraje se considerar(cid:145) como transbordo y la descarga de las gabarras empleadas se realizar(cid:145) en condiciones id(cid:130)nticas a las del buque. El tiempo empleado para el gabarraje en Kutubdia no se contabilizar(cid:145) como plancha. Los da(cid:157)os derivados de toda colisi(cid:155)n que pueda producirse durante el gabarraje se tratar(cid:145)n directamente entre los armadores o fletadores del buque y de las gabarras (independientemente de que la operaci(cid:155)n se efect(cid:156)e por cuenta de los armadores, en el gabarraje de Kutubdia, o de los beneficiarios, en el del fondeadero exterior). En caso de que resulte peligroso fondear en el fondeadero de Chittagong, el gabarraje en Kutubdia correr(cid:145) por cuenta del beneficiario. El capit(cid:145)n del buque ofrecer(cid:145) en todo momento a los beneficiarios y/o a sus representantes, agentes, estibadores o contratistas del gabarraje la ayuda necesaria para acelerar la descarga. Las gabarras facilitar(cid:145)n las defensas adecuadas para evitar da(cid:157)os. 6. Demora — Diligencia Si el buque o buques no efectuaren la descarga al ritmo aqu(cid:146) estipulado, el beneficiario pagar(cid:145) la sobreestad(cid:146)a que corresponda seg(cid:156)n el coeficiente fijado en el contrato de fletamiento, que en ning(cid:156)n caso podr(cid:145) sobrepasar un importe m(cid:145)ximo de 8 000 d(cid:155)lares estadounidenses por d(cid:146)a o parte de d(cid:146)a perdido. Si se empleare menos tiempo en el puerto de descarga, se pagar(cid:145) al beneficiario una prima de diligencia igual al 50 % del coeficiente de sobreestad(cid:146)a estipulado en el contrato de fletamiento, con un importe m(cid:145)ximo de 4 000 d(cid:155)lares estadounidenses por d(cid:146)a ahorrado. Los importes que, en su caso y de acuerdo con los criterios indicados, deban pagarse por motivos de sobreestad(cid:146)a o de diligencia en el puerto de descarga ser(cid:145)n abonados por los beneficiarios a la Comisi(cid:155)n o viceversa. En tal caso, el proveedor y la Comisi(cid:155)n liquidar(cid:145)n los gastos de sobreestad(cid:146)a o diligencia posteriormente. La plancha en el puerto de descarga no ser(cid:145) reversible. 7. Varios Los gastos derivados de horas extras, si los hubiese, a cuenta del personal del puerto y de las aduanas correr(cid:145)n a cargo de la parte contratante (armador/sus agentes o beneficiario/sus agentes) que las solicite, pero si las solicitaran las autoridades portuarias correr(cid:145)n a cargo del beneficiario/armador al 50 %. El tiempo extra de la tripulaci(cid:155)n correr(cid:145) siempre a cargo del armador. La apertura y cierre de las escotillas en el puerto de descarga correr(cid:145) siempre por cuenta del armador y el tiempo empleado en ello no se contabilizar(cid:145) como plancha. La primera apertura y el (cid:156)ltimo cierre de las escotillas, en el puerto de descarga, ser(cid:145)n realizados por la tripulaci(cid:155)n del buque. Cualquiera que sea el destino de las mercanc(cid:146)as que se deterioren, (cid:130)stas deber(cid:145)n ser eliminadas o destruidas de acuerdo con las normas del puerto, antes de que zarpen los buques. La tasa impuesta por el consejo de administraci(cid:155)n de los cargadores de muelle, o cualquier tasa similar, correr(cid:145) a cargo del armador. En caso de que el beneficiario deba adelantar el pago de algunos gastos suplementarios solicitados por el armador/fletador, la Comisi(cid:155)n abonar(cid:145) directamente tales gastos al proveedor en nombre del beneficiario


title: WRITTEN QUESTION No. 368/99 by Antonio TAJANI Protection of the Tuscan archipelago park and the island of Elba

eurovoc_concepts:
Tuscany
bird
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
mining operation
protection of animal life
protection of plant life

formats: html pdf print

text: 3. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 348/55 Anwer given by Mr Marín on behalf of the Commission (16 March 1999) The Commission continues to follow closely the repressive measures imposed upon the Burmese people by the military regime. The Commission fully supports the continued and consistent application of the Union Common Position with regard to Burma. Recent events in Burma give no reason for any change in the Union position and its measures against Burma are therefore maintained. (1999/C 348/067) WRITTEN QUESTION E-0368/99 by Antonio Tajani (PPE) to the Commission (1 March 1999) Subject: Protection of the Tuscan archipelago park and the island of Elba The Tuscan archipelago park and the commune of Marciano have delivered a negative opinion on exploitation of the EURIT-Eurelba mine because of the scenic and natural beauty of the area concerned. Florence district (a State body) has however asked that the mine be exploited for another five years. Does the Commission not think that this initiative, which will cause serious damage to the area, conflicts with European environmental regulations which protect the island of Elba? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (16 April 1999) It appears, based on the information given by the Honourable Member, that the situation to which he refers is outside the scope of Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (1). The request by the Florence district for the prolongation of the exploitation of the already existing mine does not appear to be a project covered by the Directive. In contrast, Directive 92/43/EEC on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (2) could be concerned in so far as the situation described can be considered covered by the provision set out in Article 6, paragraph 2, which states ‘Member States shall take appropriate steps to avoid, in the special areas of conservation, the deterioration of natural habitats and the habitats of species as well as disturbance of the species for which the areas have been designated, in so far as such disturbance could be significant in relation to the objectives of this Directive’. This provision of Directive 92/43/EEC is currently applicable to special protection areas (SPA) identified under Directive 79/409/EEC on the conservation of wild birds (3). The area mentioned by the Honourable Member is not an SPA under Directive 79/409/EEC. However it is mentioned as an important bird area (IBA) in the list of the important bird areas in Europe compiled by the International council for bird preservation. In principle, it should have been classified as an SPA under Directive 79/409/EEC. In the light of the above, a letter requesting information has been sent to the Italian authorities. The Commission will take the appropriate steps in order to ensure the observance of Community law. (1) OJ L 175, 5. 7. 1985. (2) OJ L 206, 22. 7. 1992. (3) OJ L 103, 25. 4. 1979


title: PERGUNTA ESCRITA n. 545/99 do Deputado Christian ROVSING Anbud från det statsägda danska bussbolaget COMBUS A/S

eurovoc_concepts:
Denmark
State aid
bus
control of State aid
freedom to provide services
international transport
public sector
restriction on competition
social-security contribution
transport company

text: C 348/96 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 12. 1999 (1999/C 348/119) PERGUNTA ESCRITA P-0545/99 apresentada por Christian Rovsing (PPE) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Candidaturas a concursos apresentadas pela empresa estatal dinamarquesa de autocarros, COMBUS A/S Tendo em consideração que esta empresa estatal obrigou um grande número de concorrentes privados a fecharem as suas empresas, entende a Comissão que esteja conforme com as normas de concorrência da UE, nomeadamente com a proibição de vendas a preços subavaliados (preços predatórios) e com as normas da UE relativas a subsídios estatais, que a empresa estatal dinamarquesa de autocarros, COMBUS A/S, tenha aumentado a sua participação no mercado dinamarquês de transportes de autocarro por contrato de 22-25 % para 35-40 % apresentando candidaturas em concursos com preços subavaliados, financiados em parte por subsídios estatais destinados à cobertura de pensões e por vencimentos de disponibilidade de pessoal com estatuto de funcionários e, por outro lado, mediante financiamento do défice previsto na proposta de lei dinamarquesa 1998-99 L 127 correspondente à perda de um terço do capital próprio da empresa, bem como mediante outras ajudas estatais estabelecidas em legislação de Dezembro de 1998? Caso entenda que esta situação não está conforme com as normas comunitárias, tenciona a Comissão tomar a iniciativa de um inquérito? Resposta dada pelo Comissário Kinnock em nome da Comissão (20 de Abril de 1999) As alegações de financiamentos estatais por parte de empresas podem implicar a realização de um exame ao abrigo do regime comunitário que rege os pagamentos dos auxílios estatais pelas administrações. No entanto, a Comissão apenas é obrigada a iniciar um procedimento formal nos termos dos artigos 92o e 93o do Tratado CE caso tenha dúvidas sobre a existência e a compatibilidade do auxílio estatal. Nomeadamente, a aplicação do no 1 do artigo 92o exige que o auxílio distorça ou ameace distorcer a concorrência, favorecendo certas empresas, e afecte o comércio entre Estados-membros. No que respeita aos transportes terrestres, o Tratado CE não prevê directamente o pleno acesso ao mercado, que, nos termos do artigo 75o, deve ser realizado através de legislação comunitária. No caso dos serviços regulares de autocarro, a concorrência a nível comunitário apenas está aberta aos serviços internacionais e a um número restrito de serviços nacionais (serviços para trabalhadores, estudantes ? até 11 de Junho de 1999 apenas nas zonas fronteiriças) (o Regulamento (CEE) 2454/92 de 23 de Julho de 1992, que fixa as condições em que as transportadoras não residentes podem efectuar serviços de transporte rodoviário de passageiros num Estado-membro, foi declarado nulo pelo Tribunal de Justiça por razões formais em 1 de Junho de 1994 (processo C-3882, Parlamento Europeu v. Conselho [1994] Col. I-2081), mas os seus efeitos legais foram mantidos até o Conselho adoptar nova legislação sobre a matéria. O Regulamento no 12/98 do Conselho, de 11 de Dezembro de 1997, que substitui o Regulamento no 2454/92, deve ser aplicado a partir de 11 de Junho de 1999 (1)). No caso de um alegado auxílio estatal a serviços regulares de autocarro em zonas geograficamente restritas do território de um Estado-membro, por conseguinte, os efeitos sobre o comércio entre Estados-membros devem ser determinados e verificados caso a caso. Considera-se que as regras dos auxílios estatais não foram violadas, se não se puderem provar os efeitos sobre o comércio entre Estados-membros. (1) JO L 251 de 29. 8. 1992. (1999/C 348/120) PERGUNTA ESCRITA E-0548/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão Objecto: Extensão da cultura da variedade de tabaco «Katerini» à Itália (12 de Março de 1999) A Comissão apresentou uma proposta que prevê a extensão da cultura da variedade de tabaco Katerini à Itália. No entanto, é sabido e está cientificamente comprovado, que esta variedade só se adapta às condições edafo- -climáticas da região de Pieria e que a eventual cultura desta variedade noutras regiões conduzirá à produção de tabaco de qualidade inferior, o que terá como consequência imediata a redução do preço ao produtor. Pergunta-se à Comissão se tenciona retirar a sua proposta que abre a possibilidade de o tabaco da variedade Katerini ser cultivado também em Itália?


title: WRITTEN QUESTION No. 425/99 by Mary BANOTTI Identity cards

eurovoc_concepts:
Belgium
Germany
Greece
Italy
Portugal
Spain
free movement of persons
identity document
member country

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 361/99 del James MOORHOUSE Ihmisoikeuksien rikkominen Myanmarissa

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
ethnic discrimination
ethnic group
human rights
international sanctions
military regime
protection of minorities
the EU's international role


title: Kommissionens förordning (EG) nr 450/1999 av den 1 mars 1999 om leveranser av vete som livsmedelsbistånd

text: 2. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 54/3 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 450/1999 av den 1 mars 1999 om leveranser av vete som livsmedelsbist(cid:134)nd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna f(cid:148)r och f(cid:148)rvaltning av livsmedelsbist(cid:134)nd samt om s(cid:132)rskilda st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r livs- medelsf(cid:148)rs(cid:148)rjningen (1), s(cid:132)rskilt artikel 24. 1 b i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver l(cid:132)nder och organ som har r(cid:132)tt att motta gemenskapsbi- st(cid:134)nd och anges de allm(cid:132)nna kriterierna f(cid:148)r transport av livsmedelsbist(cid:134)ndet efter fob-stadiet. Som en f(cid:148)ljd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bist(cid:134)nd har kommissionen tilldelat Bangladesh spannm(cid:134)l. Dessa leveranser b(cid:148)r ske i enlighet med best(cid:132)mmelserna i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 (2) av den 16 december 1997 allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelser f(cid:148)r anskaff- ning av varor som skall levereras som livsmedelsbist(cid:134)nd fr(cid:134)n gemenskapen i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96. Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att ange tidsfrister och leveransvillkor f(cid:148)r att best(cid:132)mma de d(cid:132)rav f(cid:148)ljande kostna- derna. Artikel 1 anbudsf(cid:148)rfarande inleds h(cid:132)rmed f(cid:148)r Ett tilldela kontrakt f(cid:148)r leveranser av vete till Bangladesh i enlighet med f(cid:148)reskrifterna i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 och med de villkor som fastst(cid:132)lls i bilaga I till denna f(cid:148)rordning. att De anbud som l(cid:132)mnas in skall anses ha blivit utarbetade med h(cid:132)nsyn tagen till de kostnader och restriktioner som (cid:132)r en f(cid:148)ljd av de speciella klausuler som fastst(cid:132)llts vid brevv(cid:132)xlingen mellan kommissionen och mottagaren och som delvis offentligg(cid:148)rs i bilaga II. I synnerhet b(cid:148)r ligge- dagarna v(cid:132)rderas p(cid:134) grundval av en genomsnittlig daglig lossningsniv(cid:134) p(cid:134) 2 400 ton p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt att de expedi- tionsavgifter som skall betalas av Europeiska gemen- skapen till mottagaren kommer att betalas av den leveran- t(cid:148)ren. Anbudsgivare skall anses ha k(cid:132)nnedom om och ha accep- terat alla till(cid:132)mpliga allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda villkor. Alla andra villkor eller f(cid:148)rbeh(cid:134)ll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 1 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 54/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 1999 BILAGA I PARTIER A, B 1. Aktion nr: 118/98 (A); 119/98 (B) 2. Mottagare (2): Bangladesh 3. Mottagarens representant: The Secretary, Ministry of Food, Bangladesh Secretariat, Dhaka, Bangladesh 4. Best(cid:132)mmelseland: Bangladesh 5. Vara som skall framskaffas: vete 6. Total kvantitet (ton netto): 60 000 7. Antal partier: 2 (A: 30 000 t; B: 30 000 t) 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [II. A. 1 a] 9. Emballage: Bulk 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning: — — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: — — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt lossningshamnen – ej lossat (7) 13. Alternativt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen – fob stuvat och trimmat 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: Chittagong 16. Best(cid:132)mmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet (6) (8): — f(cid:148)rsta leveranstid: A: 9. 5. 1999; B: 17–23. 5. 1999 — andra leveranstid: A: 23. 5. 1999; B: 31. 5–6. 6. 1999 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: A: 29. 3–4. 4. 1999; B: 5–11. 4. 1999 — andra leveranstid: A: 12–18. 4. 1999; B: 19–25. 4. 1999 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — f(cid:148)rsta leveranstid: 16. 3. 1999 — andra leveranstid: 30. 3. 1999 20. Anbudsgarantins belopp: 5 EUR/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire Att. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4): Bidrag som (cid:132)r till(cid:132)mpligt den 28 februari 1999 fastst(cid:132)llt genom kommissionens f(cid:148)rord- ning (EG) nr 218/1999 (EGT L 23, 30. 1. 1999, s. 16). 2. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 54/5 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: Andr(cid:130) Debongnie (tfn [32-2] 295 14 65), Torben Vestergaard (tfn [32-2] 299 30 50). (2) Leverant(cid:148)ren skall s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt v(cid:132)nda sig till mottagaren eller dennes representant f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla vilka fraktdokument som kr(cid:132)vs. (3) Leverant(cid:148)ren skall till mottagaren (cid:148)verl(cid:132)mna ett intyg fr(cid:134)n ett officiellt organ som visar att de till(cid:132)mpliga normerna f(cid:148)r radioaktiv str(cid:134)lning i den ber(cid:148)rda medlemsstaten inte har (cid:148)verskridits f(cid:148)r den produkt som skall levereras. Radioaktivitetsintyget skall inneh(cid:134)lla uppgift om halterna cesium-134 och -137 samt halten jod-131. (4) Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 259/98 (EGT L 25, 31. 1. 1998, s. 39) (cid:132)r till(cid:132)mplig vad avser export- bidrag. Den dag som avses i artikel 2 i den f(cid:148)rordningen (cid:132)r den som avses i punkt 22 i denna bilaga. Leverant(cid:148)ren ombeds s(cid:132)rskilt uppm(cid:132)rksamma artikel 4. 1 sista stycket i n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning. En kopia av licensen skall (cid:148)vers(cid:132)ndas s(cid:134) snart exportdeklarationen har godk(cid:132)nts (fax [32-2] 296 20 05). (5) Leverant(cid:148)ren skall till mottagaren eller dennes representant (cid:148)verl(cid:132)mna f(cid:148)ljande dokument vid leveransen: — Sundhetscertifikat f(cid:148)r v(cid:132)xter. — Intyg om desinfektion genom r(cid:148)kning. (6) Se bilaga II punkt 4, stycke 2. (7) Ut(cid:148)ver vad som, f(cid:148)reskrivs i artikel 14. 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 f(cid:134)r hyrda fartyg inte finnas angivna p(cid:134) n(cid:134)gon av de senaste fyra kvartalsf(cid:148)rteckningarna (cid:148)ver kvarh(cid:134)llna fartyg som offentliggjorts genom Parisavtalet (the Paris Memorandum of Understanding on Port State Control) (r(cid:134)dets direktiv 95/21/EG [EGT L 157, 7. 7. 1995, s. 1] ). (8) Artikel 14. 14 sista stycket i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 (EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23) (cid:132)r till(cid:132)mplig. L 54/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 1999 BILAGA II Mottagaren skall lossa vete enligt f(cid:148)ljande villkor. 1. Fartygstyp som skall befraktas Tv(cid:134) fartyg (sj(cid:132)lvtrimmande bulklastfartyg) kommer att befraktas. Fartygen skall ha minst fem luckor. Fartygen skall vara utrustade med kranar/bommar, som skall betj(cid:132)na en eller tv(cid:134) luckor vardera. Fartygen skall kunna anl(cid:148)pa Chittagongs yttre redd och skall efter n(cid:148)dv(cid:132)ndig l(cid:132)ktring kunna l(cid:132)gga till vid kaj i Chittagong (Chittagong Jetties). Fartygen b(cid:148)r f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l ha en maximal l(cid:132)ngd p(cid:134) 610 fot. Befraktare/redare skall ombes(cid:148)rja att allt beh(cid:148)rigt fartygsbef(cid:132)l ombord medf(cid:148)r sina beh(cid:148)righetshandlingar i original och att alla fartyg (cid:132)r bemannade i full (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med STCW-konventionen av 1978. Om s(cid:134) inte (cid:132)r fallet f(cid:134)r redaren sj(cid:132)lv ta ansvar f(cid:148)r eventuell f(cid:148)rsening. 2. Hj(cid:132)lpmedel vid lossning Fartygen skall i lossningshamnen utan kostnad f(cid:148)r mottagaren tillhandah(cid:134)lla vinschar och/eller kranar, energi f(cid:148)r drift av dessa samt block och taljor i gott skick och skall ocks(cid:134) vid behov tillhandah(cid:134)lla n(cid:148)dv(cid:132)ndig belysning f(cid:148)r arbete nattetid, ombord, p(cid:134) d(cid:132)ck och i lastrum. Fartygen skall p(cid:134) egen bekostnad tillhandah(cid:134)lla kransk(cid:148)tare i lastnings- och lossningshamn. 3. Fartygs information om ber(cid:132)knad ankomsttid (ETA) Fartygets bef(cid:132)lhavare skall via radio/telegram beg(cid:132)ra lossningsorder av mottagarens ombud, Movements Chittagong — telex 642237 CMS C BJ — (och samtidigt informera Bengalship Chittagong, telex 66277 BSC BJ och Movestore Dhaka, telex 642230 CMS BJ) tio dagar f(cid:148)re ankomsten till lossningshamnen, dvs. Chittagong, och meddela ETA och djupg(cid:134)ende. Lossningsorder meddelas fartyget inom fem dagar efter mottagandet av bef(cid:132)lhavarens beg(cid:132)ran. Bef(cid:132)lhavaren skall l(cid:132)mna uppgifter till mottagarens ombud, dvs. Movements Chittagong, Bengalship Chitta- gong och Movestore Dhaka: a) Vid avg(cid:134)ng fr(cid:134)n lastningshamn skall fartyg meddela i) lastad kvantitet ii) djupg(cid:134)ende vid ankomsten iii) ton per tum (TPI) b) 10 dagar i f(cid:148)rv(cid:132)g: ETA Chittagongs hamn 5 dagar i f(cid:148)rv(cid:132)g: ETA Chittagongs hamn 72 timmar, 48 timmar och 24 timmar i f(cid:148)rv(cid:132)g: ETA Chittagongs hamn. 4. Lossningstakt och tidsber(cid:132)kning i lossningshamn Lasten skall lossas av mottagaren p(cid:134) mottagarens risk och bekostnad i en takt av 2 400 ton i Chittagong per 24 timmars arbetsdag d(cid:134) v(cid:132)dret till(cid:134)ter. Tid fr(cid:134)n kl. 12. 00 torsdag middag och kl. 17. 00 dag f(cid:148)re helgdag till kl. 9. 00 l(cid:148)rdag eller n(cid:132)stf(cid:148)ljande arbetsdag skall inte betraktas som liggetid (cid:132)ven om den utnyttjas. Lossningstakten baseras p(cid:134) fem eller flera brukbara luckor. Om antalet brukbara luckor (cid:132)r mindre (cid:132)n angivet minimum skall lossningstakten reduceras i motsvarande grad. ”Notice of readiness” (NOR) skall (cid:148)verl(cid:132)mnas och accepteras efter det att fartyget anl(cid:132)nt till Chittagongs yttre redd och liggetiden skall b(cid:148)rja 24 timmar efter det att NOR (cid:148)verl(cid:132)mnats och accepterats under kontorstid, oavsett om fartyget ligger vid kaj eller ej. I de fall kommissionen har fastst(cid:132)llt en tidsperiod f(cid:148)r leveransen, skall liggetiden inte b(cid:148)rja f(cid:148)re den f(cid:148)rsta dagen av den n(cid:132)mnda perioden. I lossningshamnen skall redaren/befraktaren svara f(cid:148)r kostnaden f(cid:148)r f(cid:148)rflyttning fr(cid:134)n ankarplats till ankarplats, fr(cid:134)n ankarplats till kaj och fr(cid:134)n kaj till kaj, och den tid som (cid:134)tg(cid:134)r h(cid:132)rf(cid:148)r skall inte r(cid:132)knas som liggetid. 2. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 54/7 (cid:142)ven om hamnarbetare rekryteras av mottagaren skall allt lossningsarbete utf(cid:148)ras under fartygsbef(cid:132)lhava- rens (cid:148)verinseende eller med hans godk(cid:132)nnande. All n(cid:148)dv(cid:132)ndig trimning skall belasta redarens tid och utf(cid:148)ras p(cid:134) hans bekostnad. Om en l(cid:132)ktare m(cid:134)ste kasta loss fr(cid:134)n moderfartyget till f(cid:148)ljd av kraftig dyning och/eller d(cid:134)ligt v(cid:132)der p(cid:134) Chittagongs yttre redd, skall inte all f(cid:148)rlorad tid r(cid:132)knas som liggetid. Tidsber(cid:132)kningen skall avbrytas d(cid:134) l(cid:132)ktaren kastar loss och skall (cid:134)terupptas d(cid:134) denna p(cid:134) nytt f(cid:148)rt(cid:148)js vid moderfartyget. 5. L(cid:132)ktring i lossningshamn All n(cid:148)dv(cid:132)ndig l(cid:132)ktring p(cid:134) Chittagongs yttre redd skall utf(cid:148)ras av mottagaren p(cid:134) dennes bekostnad och tid. Fartyg som till f(cid:148)ljd av alltf(cid:148)r stort djupg(cid:134)ende inte kan g(cid:134) in till Chittagongs yttre redd f(cid:134)r l(cid:132)ktras p(cid:134) redden i Kutubdia av befraktaren/redaren p(cid:134) dennes bekostnad och tid. S(cid:134)dan l(cid:132)ktring skall betraktas som omlastning och engagerade l(cid:132)ktare skall lossas p(cid:134) samma villkor som moderfartyget, och tid som (cid:134)tg(cid:134)r f(cid:148)r l(cid:132)ktring i Kutubdia skall inte betraktas som liggetid. Eventuell kollisionsers(cid:132)ttning under l(cid:132)ktring skall regleras direkt mellan redarna f(cid:148)r moderfartyget och l(cid:132)ktaren (oavsett om dessa engagerats av redaren/ befraktaren f(cid:148)r l(cid:132)ktring i Kutubdia, eller av mottagaren f(cid:148)r l(cid:132)ktring p(cid:134) Chittagongs yttre redd). (cid:142)r ankring p(cid:134) Chittagongs yttre redd os(cid:132)ker skall kostnaden f(cid:148)r l(cid:132)ktring i Kutubdia belastas mottagaren. Fartygets bef(cid:132)lhavare skall alltid p(cid:134) b(cid:132)sta s(cid:132)tt samverka med mottagaren och/eller dennes ombud/represen- tanter/hamnarbetare/entrepren(cid:148)rer f(cid:148)r att underl(cid:132)tta lossningen. L(cid:132)ktare skall vara f(cid:148)rsedda med fendrar f(cid:148)r att undvika skada. 6. Demurrage/despatch Om fartyget/fartygen inte lossas i den takt som h(cid:132)r f(cid:148)reskrivs skall (cid:148)verliggetid betalas av mottagaren enligt den taxa som f(cid:148)reskrivs i befraktningsavtalet, dock h(cid:148)gst 8 000 USA-dollar per dag eller del av dag. F(cid:148)r inbesparad arbetstid i lossningshamnen skall mottagaren erh(cid:134)lla ers(cid:132)ttning enligt en taxa som motsvarar 50 % av den taxa f(cid:148)r (cid:148)verliggedagspengar som fastst(cid:132)llts i befraktningsavtalet, dock h(cid:148)gst 4 000 USA-dollar per inbesparad dag. (cid:153)verliggetid eller inbesparad tid i lossningshamnen skall i f(cid:148)rekommande fall betalas av mottagaren till kommissionen eller av kommissionen till mottagaren enligt ovan specificerad taxa. Reglering av (cid:148)verlig- getid/inbesparad tid mellan leverant(cid:148)ren och kommissionen sker i f(cid:148)rekommande fall i efterhand. Liggetid i lossningshamnen (cid:132)r inte reversibel. 7. (cid:153)vrigt Kostnader f(cid:148)r eventuell (cid:148)vertid f(cid:148)r hamn- och tullpersonal skall belasta den part (redaren eller hans ombud, mottagaren eller hans ombud) som beordrar denna, men om den beordras av hamnmyndigheten skall den bekostas av mottagaren och redaren p(cid:134) 50/50-basis. (cid:153)vertidskostnader f(cid:148)r fartygets manskap skall alltid bekostas av redaren. (cid:153)ppning/f(cid:148)rslutning av luckor i lossningshamnen skall alltid bekostas av redaren och den tid som (cid:134)tg(cid:134)r h(cid:132)rf(cid:148)r skall inte r(cid:132)knas som liggetid. F(cid:148)rsta (cid:148)ppning och sista f(cid:148)rslutning av luckorna i lossningshamnen skall g(cid:148)ras av fartygets bes(cid:132)ttning. Gods som befinns skadat skall oavsett destination undanskaffas/f(cid:148)rst(cid:148)ras enligt hamnreglementet innan fartygen avseglar. Det (cid:134)ligger redaren att betala in avgift till hamnarbetarnas ledningsorgan eller andra liknande avgifter. D(cid:134) vissa extra kostnader som kr(cid:132)vs av redaren/befraktaren skall f(cid:148)rskotteras av mottagaren kan dessa p(cid:134) mottagarens v(cid:132)gnar betalas direkt av kommissionen till leverant(cid:148)ren


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 367/99 af Roberta ANGELILLI Liberalisering af salget af tidsskrifter og dagblade

eurovoc_concepts:
government bill
liberalisation of the market
marketing
press
retail outlet
right of establishment

text: C 341/100 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 11. 1999 (1999/C 341/140) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0365/99 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Bekæmpelse af undergrundsøkonomi Arbejdsmarkedets parter inden for rengøringssektoren, FENI (arbejdsgivere) og EURO-FIET (fagforbund) sendte i december 1998 en meddelelse til den østrigske social- og sundhedsminister, som var formand for Rådet af socialministre, samt til det kommissionsmedlem, der er ansvarlig for området. Heri meddeltes det, at parterne ville underskrive en fælleserklæring, hvori de forpligtede sig til at bekæmpe ikke-registreret beskæftigelse, ligesom de opfordrede EU’s medlemsstater til at træffe konkrete foranstaltninger, så arbejds- markedets parter kunne få konkrete midler til at bekæmpe denne form for sort arbejde, uden hvilke enhver aftale ville være virkningsløs. I den europæiske rengøringssektor anslås der at være hen ved 47. 000 virksomheder og 2,3 mio. arbejdstagere. Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at foretage sig noget i denne sag? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. april 1999) Fælleserklæringen fra arbejdsmarkedets parter inden for rengøringssektoren, Den Europæiske Sammen- slutning af Arbejdsgivere inden for Virksomhedsrengøring (FENI) og Den Internationale Funktionærsammen- slutning (Euro-Fiet) om ikke-registreret beskæftigelse, der blev vedtaget i oktober 1998 inden for rammerne af deres europæiske sociale dialog, er en opfølgning af Kommissionens meddelelse af 7. april 1998 om sort arbejde (1). Med denne fælleserklæring ønskede arbejdsmarkedets parter at give et fælles bidrag til strategien for beskæftigelsen, herunder retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 1999 (2), som Rådet vedtog den 22. februar 1999. FENI og Euro-Fiet mente, at det var nødvendigt at give udtryk for deres vilje til at bekæmpe sort arbejde, som de opfatter som skadeligt, både for deres sektor og for skabelsen af arbejdspladser i Fællesskabet. I deres fælleserklæring forpligter de sig til at bidrage aktivt til bekæmpelsen af sort arbejde. De viser således deres vilje til at understøtte beskæftigelsen, håber, deres appel vil blive hørt, og forventer, at de retningslinjer, der er vedtaget på det europæiske plan, vil blive fulgt op af effektive og konkrete foranstaltninger. Det er Kommissionens opfattelse, at medlemsstaterne kan løse problemerne omkring sort arbejde under flere af de retningslinjer, der foreslås for 1999, herunder en omstrukturering af beskatningsordningerne for at gøre arbejde mere attraktivt, en nedsættelse af virksomhedernes samlede omkostninger og administrative byrder, nedsættelse af følgeomkostningerne for relativt ufaglært og lavt betalt arbejdskraft og anerkendelse af mere atypiske og fleksible ansættelsesforhold. Også sanktioner og kontrol af overholdelsen kan spille en rolle. Medlemsstaterne anerkendte dette spørgsmåls betydning i den begrundelse, der ledsager retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 1999. Kommissionen vil fortsat følge den politiske udvikling på dette område. (1) (2) KOM(98) 219 endelig udg. KOM(98) 574 endelig udg. (1999/C 341/141) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0367/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Liberalisering af salget af tidsskrifter og dagblade Deputeretkammeret i Italien vedtog den 12. januar 3911 med nye bestemmelser om salgssteder for dagblade og tidsskrifter, hvorigennem der skal indføres en forsøgsordning med nye former for salg af aviser, der også kan distribueres fra andre salgssteder end de autoriserede såsom tobakshandlere, tankstationer, barer og supermarkeder samt boghandlere


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 381/99 von Alexandros ALAVANOS Genuß isotonischer Getränke durch Kinder

eurovoc_concepts:
beverage industry
health policy
human nutrition
marketing
product safety
scientific committee (EU)
young person

text: 21. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 370/33 Sollte nicht auch dem Verbraucher klargemacht werden, wie diese Felle und Lederprodukte gewonnen werden, z. B. durch eine Kennzeichnungspflicht? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (29. April 1999) Die Kommission möchte die Frau Abgeordnete auf die Antwort verweisen, die sie auf die Schriftliche Anfrage E-40/99 von Frau Maij-Weggen (1) zu diesem Thema gegeben hat. Es bestehen keine gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften über die Etikettierung von Hunde- und Katzen- fellen oder von Erzeugnissen, die unter Verwendung solcher Felle hergestellt werden. (1) ABl. C 348 vom 3. 12. 1999, S. 14. (1999/C 370/043) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0381/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Genuß isotonischer Getränke durch Kinder (1. März 1999) Nach einer Untersuchung des Wissenschaftlichen Lebensmittelausschusses der Europäischen Union ruft der Genuß isotonischer Erfrischungsgetränke bei Kindern nervöse Unruhe, Angst- und Erregungszustände hervor. Kann die Kommission nähere Angaben zu den erwähnten Schlußfolgerungen der Untersuchung machen? Mit welchen Maßnahmen gedenkt die Kommission die Kinder vor den schädlichen Wirkungen derartiger Erfrischungsgetränke zu schützen? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (21. April 1999) Der Wissenschaftliche Lebensmittelausschuß hat eine Stellungnahme (1) über Kaffein, Taurin und Glucuro- nolacton als Bestandteile sogenannter „Energiegetränke“ erstellt und kam dabei zu dem Schluß, daß der Beitrag der Energiegetränke zur Gesamtkoffeinaufnahme bei Erwachsenen kaum ins Gewicht fällt. Bei Kindern, die in der Regel nicht viel Kaffee und Tee konsumieren und „Energiegetränke“ gegebenenfalls anstelle von Cola oder anderen alkoholfreien Getränken zu sich nehmen, könnten die „Energiegetränke“ dagegen durchaus eine Zunahme der täglichen Koffeinaufnahme bewirken. Dies kann unter Umständen zu veränderten Verhaltensweisen wie Erregung, Reizbarkeit, Nervosität oder Angstzuständen führen. Schwan- geren Frauen empfiehlt der Ausschuß Zurückhaltung bei der Aufnahme von Koffein aus jedweder Quelle. Für die anderen Bestandteile, die bewertet wurden (Taurin und Glucuronolacton), konnte der Wissen- schaftliche Lebensmittelausschuß keine ausreichend begründeten Schlüsse im Hinblick auf die Unbedenk- lichkeit der Verwendung in Konzentrationen wie in bestimmten „Energiegetränken“ ziehen. Es sind in erster Linie die Hersteller, die die wissenschaftlichen Daten bereitstellen müssen, um eine Riskobewertung im Hinblick auf die Unbedenklichkeit der Verwendung dieser Stoffe in Energiegetränken durchführen zu können. Die Kommission hat deshalb den Mitgliedstaaten die Stellungnahme übermittelt und diese aufgefordert, dafür zu sorgen, daß in Verkehr gebrachte Produkte unbedenklich im Sinne der Richtlinie 92/59/EWG des Rates über die allgemeine Produktsicherheit (2) sind. Die Kommission wird die wissenschaftliche Beurteilung der betreffenden Stoffe weiterverfolgen, sobald neue einschlägige Informatio- nen verfügbar sind. (1) Abrufbar unter der Internetadresse: (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/scf/out22en. html). (2) ABl. L 228 vom 11. 8. 1992


title: WRITTEN QUESTION No. 370/99 by Edgar SCHIEDERMEIER Measures to combat social exclusion (promoting actions relating to the family and children)

eurovoc_concepts:
EU action
European social policy
child
cooperation policy
dissemination of EU information
family policy
invitation to tender
marginalisation

text: C 325/114 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 (1999/C 325/157) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0370/99 esittäjä(t): Edgar Schiedermeier (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Toimet sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi (perheitä ja lapsia koskevien toimien edistäminen) Mitä mieltä komissio on englantilaisen Readingin kaupungin esittämistä yllä mainittuja toimia koskevista vaatimuksista? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Amsterdamin sopimuksen 137 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto voi sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi toteuttaa toimenpiteitä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi aloittein, joilla pyritään parantamaan tiedon saantia, kehittämään tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, edistämään innovatiivisia lähestymistapoja ja arvioimaan kokemuksia. Komissio julkaisee piakkoin ehdotuspyynnön, jonka tarkoituksena on valmistella yhteisön toimia näiden suuntaviivojen mukaisesti. Perheiden ja lasten syrjäytymistä koskevia kysymyksiä voidaan varmasti käsitellä tähän ehdotuspyyntöön liittyvissä hankkeissa. Komissio ilmoittaa luonnollisesti Readingin kaupunginvaltuustolle (ja kirjeen muille allekirjoittajille), milloin ehdotuspyyntö julkaistaan. Tätä ja komission muita ehdotuspyyntöjä ja toimia koskevaa tietoa on saatavilla myös www-sivuilla osoitteessa ”http://europa. eu. int/comm/dg05/index_en. htm”. (1999/C 325/158) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0416/99 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Grönlantilaisten ja tanskalaisten oikeudet Onko Tanskassa asuvilla tanskalaisilla oikeuksia, joita Grönlannissa asuvilla tanskalaisilla ja grönlantilaisilla ei ole, kun asiaa tarkastellaan suhteessa unionin kansalaisuutta koskeviin määräyksiin ja tuomioistuimen tunnustamiin EU:ssa vallitseviin perusoikeuksiin, ja jos on, niin mitä ne ovat? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 325/159) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0417/99 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Grönlantilaisten vapaa liikkuvuus EU:ssa ja ETA-alueella Mikä on grönlantilaisten asema EU:ssa ja ETA-alueella tapahtuvaa vapaata liikkumista koskeviin määräyksiin nähden?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 405/99 dell'on. Riitta MYLLER Progetto per il rinnovo dell'impianto di depurazione delle acque reflue di Sortavala

eurovoc_concepts:
EU programme
Russia
invitation to tender
lake
project evaluation
wastewater
water treatment


title: WRITTEN QUESTION No. 545/99 by Christian ROVSING Tendering by the state-owned Danish bus company COMBUS A/S

text: C 348/96 Official Journal of the European Communities EN 3. 12. 1999 (1999/C 348/119) WRITTEN QUESTION P-0545/99 by Christian Rovsing (PPE) to the Commission (1 March 1999) Subject: Tendering by the state-owned Danish bus company COMBUS A/S Considering that the state-owned Danish bus company COMBUS A/S has forced a large number of private tenderers to close down, does the Commission consider it in keeping with EU competition rules, including the ban on predatory pricing, and EU rules on state aid that COMBUS A/S has increased its share of the Danish market for contract bus services from 22-25 % to 35-40 % by offering cut prices financed by state aid earmarked to cover pension contributions and wages for officials, by funding of the deficit mentioned in the remarks on Bill 1998-99 L 127 corresponding to loss of one third of the company’s net capital, and by further state aid laid down by law in December 1998? If not, will the Commission initiate an inquiry? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (20 April 1999) Allegations of state funding by undertakings may entail an examination under the Community regime governing the payments of state aid by administrations. However, the Commission is only obliged to start formal procedures under Articles 92 and 93 of the EC Treaty if it has doubts about the existence and compatibility of state aid. In particular the application of Article 92 para 1 requires that the aid distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings and affects trade between Member States. With regard to land transport, full market access is not provided for directly by the EC Treaty, but must according to Article 75 be achieved through Community legislation. In the case of regular bus services, competition on Community level is only open for international services and a restricted number of national services (services for workers, pupils and students 9 until 11 June 1999 only in frontier zones) (Council Regulation (EEC) 24/54/2 of 23 July 1992 laying down the conditions under which non-resident carriers may operate national road passenger transport services within a Member State was declared void by the Court of justice for formal reasons on 1 June 1994 (case C-3882, European Parliament v. Council [1994] ECR I-2081), but its legal effects were upheld until such time as the Council adopted new legislation on the matter. Council Regulation No 12/98 of 11 December 1997, replacing Regulation No 2454/92, is to be applied as from 11 June 1999 (1)). In the event of alleged state aid to regular bus services in geographically restricted areas on the territory of a Member State, therefore, the effect on trade between Member States must be established and verified in each individual case. Whenever the effect on trade between Member States cannot be proven, state aid rules are not violated. (1) OJ L 251, 29. 8. 1992. (1999/C 348/120) WRITTEN QUESTION E-0548/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Transfer to Italy of cultivation of the ‘Katerini’ tobacco variety (12 March 1999) The Commission has tabled a proposal concerning the transfer to Italy of cultivation of the ‘Katerini’ tobacco variety. However, it is a known and scientifically documented fact that this variety is peculiar to the Pieria region, given its particular soil quality and climatic conditions, and unsuited to cultivation in any other areas since this would result in a lower quality product and an immediate fall in prices. Will the Commission consider withdrawing its proposal concerning the cultivation of the ‘Katerini’ tobacco variety in Italy also?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 363/99 dell'on. Joaquín SISÓ CRUELLAS Clonazione in Spagna

eurovoc_concepts:
Spain
bio-ethics
experiment on humans
genetic engineering
report
scientific research
therapeutics

text: 29. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 341/99 Risposta data dalla sig. ra Bonino in nome della Commissione (17 marzo 1999) La Commissione ha preso nota del parere formulato dal Consiglio internazionale del mare (ICES) sulla diminuzione delle catture di anguille e sulla situazione dello stock europeo di questa specie. In base a tale parere, è evidente che gli esperti non sono riusciti a stabilire le cause di tale diminuzione. L’ICES ha sottolineato il sussistere di notevoli lacune in materia di conoscenze scientifiche sulla pesca e sulla biologia dell’anguilla, il che non consente di definire una politica di gestione globale dell’anguilla fondata su misure pratiche, operative e che potrebbero contribuire al potenziamento degli stock. Di conseguenza, prima di mettere a punto un sistema di gestione, sarebbe opportuno ottenere maggiori informazioni da parte degli esperti, degli Stati membri e dell’industria dell’anguilla. La Commissione ha tenuto una serie di riunioni con gli operatori del settore nel 1998 e altri incontri sono previsti per il 1999. Inoltre, nel 1999 l’ICES è stato invitato a fornire dati supplementari su eventuali misure di gestione. La Commissione è inoltre disposta a sostenere ricerche più approfondite sull’anguilla e ha messo a disposizione dei fondi per un progetto inteso a controllare il flusso delle giovani anguille verso l’Europa. Per giustificare un divieto di esportazione delle cieche, che costituirebbe una sorta di limitazione degli scambi che la Comunità tende da sempre ad evitare, sarebbero necessarie maggiori informazioni in merito e dati scientifici precisi che, finora, non sono disponibili. Al tempo stesso la Commissione si adopera per incitare le autorità cinesi ad affrontare su base bilaterale la questione della libertà degli scambi delle cieche. (1999/C 341/139) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0363/99 di Joaquín Sisó Cruellas (PPE) alla Commissione (1o marzo 1999) Oggetto: Clonazione in Spagna Il primo comitato spagnolo di esperti in clonazione, formato da scienziati giuristi e sociologi, sta mettendo a punto una relazione favorevole a una riforma legislativa che revochi l’attuale divieto e consenta di sviluppare la clonazione in Spagna, a condizione che sia effettuata a fini terapeutici. Tale comitato, creato in seno all’Istituto di bioetica della Fondazione delle scienze della salute, ha praticamente ultimato il suddetto studio, che sarà presentato ufficialmente verso il mese di giugno, una volta trattati il parere giuridico e il problema sociologico, e le sue conclusioni saranno presentate ai responsabili governativi della Spagna dell’Unione europea e ad altre istituzioni internazionali interessate. La relazione sottolinea che la clonazione, se utilizzata per fini adeguati, può costituire una tecnica estremamente utile, in quanto si sta constatando che mediante tecniche di clonazione si possono ottenere tessuti che permettono di curare talune malattie. Tuttavia, a parere dei suddetti esperti se per clonazione si intende il tentativo di creare esseri umani identici sorgono gravi problemi e difficilmente la si può accettare. Quantunque non si disponga del testo della relazione che il comitato spagnolo di esperti in clonazione sta mettendo a punto, potrebbe anticipare la Commissione al sua posizione in merito ad un argomento così complesso e polemico come quello della clonazione? Risposta data dall’on. Santer a nome della Commissione (7 aprile 1999) Nel febbraio 1997, la Commissione ha consultato il Gruppo di esperti in materia di risvolti etici della biotecnologia, il quale si è pronunciato, nel maggio 1997, sugli aspetti etici delle tecniche di clonazione (parere n. 9). Il gruppo ha esaminato le varie tecniche di clonazione ed è giunto alla conclusione che dovesse essere proibito qualsiasi tentativo di produrre un essere umano geneticamente identico mediante trasferimento del nucleo di una cellula umana di un adulto o di un bambino (clonazione riproduttiva). La Commissione concorda con il parere espresso e condanna nel modo più assoluto la clonazione riproduttiva. Per questo motivo, il Parlamento ed il Consiglio hanno deciso di escludere la clonazione riproduttiva umana dal quarto e quinto programma quadro di ricerca e sviluppo tecnologico. É opportuno ricordare che il Consiglio europeo di Amsterdam (giugno 1997) ha adottato una dichiarazione con cui gli Stati membri si impegnavano a prendere le misure necessarie per proibire la clonazione umana


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 389/99 af Gerhard SCHMID Kontrol med tildeling af EU-støttemidler

eurovoc_concepts:
Bavaria
EU control
European official
corruption
fund (EU)
use of aid

text: 3. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 348/59 Det er derfor af afgørende betydning, hvilket erhverv en vandrende arbejdstager udøvede eller havde ret til at udøve i sit oprindelsesland, såvel som hvilket erhverv han eller hun ønsker at udøve i værtslandet (3). Hvis Kommissionen får yderligere oplysninger, og det viser sig, at direktiv 89/48/EØF finder anvendelse, vil den tage kontakt til de relevante spanske myndigheder. (1) Med hensyn til personer, der har erhvervet et eksamensbevis fra en højere læreanstalt i en anden medlemsstat, har Domstolen imidlertid afsagt dom den 31. marts 1993 om, at med baggrund i artikel 48 og 52 i EF-traktaten (nu artikel 39 og 43 i EF-traktaten siden Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse), har bevillingsproceduren vedrørende anerkendelse af en akademisk grad, som er erhvervet på grundlag af et postgraduate-studium alene til formål at sikre kontrol med, at eksamensbeviset for postgraduate-studiet (herunder også en doktortitel), er forskriftsmæssigt tildelt (sag C-19/92 (Kraus), sml. 1993 side I-1663). (2) Rådets direktiv 89/48/EØF af 21. december 1998 om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed, EFT L 19 af 24. 1. 1989. (3) Hvis f. eks. en tysker med en erhvervsøkonomisk eksamen ønsker at udøve erhvervet »economista«, der i Spanien er lovreguleret, mens der i Tyskland ikke findes noget direkte sammenligneligt erhverv, er det nødvendigt, at arten og omfanget af dennes tidligere faglige aktivitet i Tyskland kontrolleres. (1999/C 348/072) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0389/99 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Kontrol med tildeling af EU-støttemidler Hvad gør Kommissionen for at sikre sig, at korruption kan udelukkes i forbindelse med tildeling af EU- støttemidler til Bayern? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Gradin (13. april 1999) Kommissionen betragter korrekt anvendelse af EU-midler og bekæmpelse af korruption i Fællesskabet som yderst vigtige spørgsmål. Kommissionen gør i denne forbindelse opmærksom på, at der på grundlag af EU-traktaten er udarbejdet en protokol (1) til konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser. Formålet med dette instrument er at definere passiv og aktiv bestikkelse og kriminalisere bestikkelse, som involverer nationale tjenestemænd og EU-tjenestemænd, og som skader eller vil kunne skade EUs finansielle interesser. Tyskland har ratificeret denne protokol. (2) Hvis det ærede medlem har fået kendskab til konkrete tilfælde af korruption i Bayern, vil Kommissionen være parat til at undersøge disse oplysninger via sin task force for koordination af bekæmpelse af svig. Om nødvendigt kan Kommissionen for at beskytte Fællesskabets egne interesser iværksætte sine egne undersø- gelser, der kan omfatte aspekter vedrørende korruption. (1) (2) EFT C 313 af 23. 10. 1996. BGBI II 1998. (1999/C 348/073) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0395/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Udviklingen med hensyn til programmerne for forebyggelse og behandling af stofmisbrug Ikke alene behandling og psykologisk støtte men også understøttelse af de grundlæggende færdigheder og forbedring af de erhvervsmæssige kvalifikationer hjælper narkomanerne og de tidligere stofmisbrugere til at


title: WRITTEN QUESTION No. 410/99 by Honório NOVO Counter- concessions granted under the future trade agreement with South Africa

eurovoc_concepts:
EU aid
South Africa
designation of origin
export
marketing
negotiation of an agreement (EU)
tariff quota
trade agreement (EU)
wine

text: C 348/64 Official Journal of the European Communities EN 3. 12. 1999 Can the Commission confirm whether the draft agreement between the EU and South Africa provides for 1. a ban on the export of South African wines designated as ‘Port’ and/or ‘Porto’ and/or ‘Port Wine’ only at the end of a five-year period? 2. Can the Commission confirm whether this ban will include any of the above three designations of origin? (1999/C 348/080) WRITTEN QUESTION E-0410/99 by Honório Novo (GUE/NGL) to the Commission (1 March 1999) Subject: Counter-concessions granted under the future trade agreement with South Africa Information from various sources indicates that a draft agreement has been drawn up between the South African Trade Minister and Commissioner DeusPinheiro regulating future trade relations between the EU and South Africa. Under the draft agreement, it appears that South Africa will be able to continue producing wine designated ‘Port’ and/or ‘Porto’ and/or ‘Port Wine’ for the internal market for a period of 12 years, after which the matter will be analysed again, that is without any binding provision being made from the outset for a ban on the production of wine with those designations of origin at the end of the 12 years. It also appears that South Africa will be banned from using the designations of origin ‘Port’ and/or ‘Porto’ and/or ‘Port Wine’ for wines destined for export to third countries after a five-year transitional period. On the other hand, Agence Europe of 4 February reports that, as a counter-concession, South Africa will benefit from preferential tariffs for other types of wine which it exports to the European market, including access to zero duty for some of them. In this context, can the Commission confirm that the terms of the draft agreement provide for this type 1. of counter-concession for South Africa? If so, does the Commission not believe that excessive counter- concessions are being granted in exchange for respecting products with a European designation of origin, respect which should be guaranteed immediately in any case? Can the Commission forward a list of the South African wines for which zero customs duty for access to 2. the Community market has already been offered? Joint answer to Written Questions E-0408/99, E-0409/99 and E-0410/99 given by Mr Pinheiro on behalf of the Commission (30 April 1999) On 24 March 1999 the European Council in Berlin approved the trade, development and co-operation agreement between the Community and South Africa. As regards the issue of port and sherry the finally accepted compromise formula reads as follows: 1. 2. 3. 4. South Africa reconfirms that the names ‘port’ and ‘sherry’ are not and will not be used for its exports to the EU. South Africa will phase out the use of the ‘port’ and ‘sherry’ names on all export markets within 5 years, except in the case of non-SACU SADC countries, where an 8 years phase out period would apply. For the purpose of the Wines and Spirits Agreement, the South African domestic market is defined to cover SACU (South Africa, Botswana, Lesotho, Namibia and Swaziland). South African products may be marketed as ‘port’ and ‘sherry’ on the South African domestic market during a 12 year transitional period. Beyond that period the new denominations of these products which shall be used on the South African domestic market will be jointly agreed between South Africa and the EU


title: WRITTEN QUESTION No. 407/99 by Honório NOVO Semi-generic designations of origin for Port Wine

eurovoc_concepts:
European Union
Portugal
South Africa
bilateral agreement
designation of origin
fortified wine
location of production
product designation
trade agreement


title: WRITTEN QUESTION No. 365/99 by Joaquín SISÓ CRUELLAS Combating the black economy

eurovoc_concepts:
aid to undertakings
employment policy
labour market
maintenance
moonlighting
restriction on competition
tax relief

text: C 341/100 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 (1999/C 341/140) SKRIFTLIG FRÅGA E-0365/99 från Joaquín Sisó Cruellas (PPE) till kommissionen Angående: Kampen mot den dolda ekonomin (1 mars 1999) Arbetsmarknadens parter inom industristädningssektorn, FENI (arbetsgivarsidan) och EURO-FIET (fackför- eningar) översände i december 1998 ett meddelande till den österrikiska ministern för social- och hälsofrågor, som då var ordförande för Europeiska unionens råd (sociala frågor), liksom till den ledamot av Europeiska kommissionen som är ansvarig för dessa frågor, där man tillkännagav att man undertecknat en gemensam förklaring om att bekämpa svartarbete. I meddelandet upppmanades också unionens medlemsstater att vidta konkreta åtgärder för att ge de ekonomiska och sociala aktörerna möjlighet att undvika den här sortens svartarbete, eftersom varje sådant åtagande i annat fall vore verkningslöst. Industristädningssektorn omfattar i Europa omkring 47 000 företag och 2,3 miljoner arbetstagare. Skulle kommissionen kunna uppge om den vidtagit eller har för avsikt att vidta några åtgärder beträffande denna fråga? Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (7 april 1999) Den gemensamma deklaration av de europeiska arbetsmarknadsparterna inom industristädningssektorn FENI (arbetsgivarsidan) och Euro-Fiet (fackföreningar), om svart arbete som antogs i oktober 1998 inom ramen för den sociala dialogen, är en följd av kommissionens meddelande av den 7 april 1998 om odeklarerat arbete (1). Genom den gemensamma deklarationen önskade arbetsmarknadens parter ge sitt bidrag till strategin för sysselsättningen och särskilt till riktlinjerna för sysselsättning för 1999 (2), som antogs av rådet den 22 februari 1999. FENI och Euro-Fiet ansåg det nödvändigt att uttrycka sin vilja att bekämpa svart arbete, som de anser skadligt såväl för sektorn som för skapandet av arbetstillfällen inom gemenskapen. I sitt gemensamma uttalande förbinder de sig att aktivt bidra till kampen mot svart arbete. De visar därmed sin vilja att agera för sysselsättningen. De hoppas att deras appel kommer att hörsammas och väntar sig att de riktlinjer som antagits på europeisk nivå följs effektivt. Kommissionen tror att medlemsstaterna kan ta itu med problemet med svart arbete med hjälp av flera av de föreslagna riktlinjerna för 1999, t. ex. omforma skatte-och bidragssystemen för att göra arbetet mer attraktivt, minska de allmänna omkostnaderna och de administrativa bördorna för företag, minska de indirekta arbetskraftskostnaderna för relativt lågutbildade och lågavlönade arbetstagare och erkänna mer mång- fasetterade och flexibla arbetsmönster. Sanktioner och kontroller är också av vikt. Medlemsstaterna erkände betydelsen av denna fråga i den motivering som åtföljer sysselsättningsriktlinjerna för 1999. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att övervaka den politiska utvecklingen på detta område. (1) (2) KOM(98) 219 slutlig. KOM(98) 574 slutlig. (1999/C 341/141) SKRIFTLIG FRÅGA E-0367/99 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Avreglering av tidskrifts- och tidningsförsäljning Italiens deputeradekammare godkände den 12 januari 3911 om nya bestämmelser vad gäller försäljnings- ställen för dagspress och periodisk press. Enligt den nya lagen kommer tidningar att på försök även få säljas på andra ställen än de fasta, godkända försäljningsställena, till exempel i tobaksaffärer, varuhus, bokhandlar och på bensinstationer och kaféer


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 378/99 von Viviane REDING Qualvolles Töten von Hunden und Katzen in Asien

eurovoc_concepts:
China
Philippines
Thailand
animal skin
animal welfare
domestic animal
export
hides and furskins industry
leather


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 451/1999 af 1. marts 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 286/1999 om levering af korn som fødevarehjælp

eurovoc_concepts:
Georgia
cereal flour
common wheat
export refund
food aid

text: L 54/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 451/1999 af 1. marts 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 286/1999 om levering af korn som fødevare- hjælp KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) som fødevarehjælp; visse betingelser i bilaget til nævnte forordning bør ændres p(cid:134) modtagerens begæring — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevare- hjælpsforvaltning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikkerheden (1), særlig artikel 24, stk. 1, litra b), og UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilaget til forordning (EF) nr. 286/1999 erstattes af bilaget til nærværende forordning. ud fra følgende betragtning: Artikel 2 Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 286/1999 (2) (cid:134)bnedes en licitation med henblik p(cid:134) levering af korn Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. marts 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 166 af 5. 7. 1996, s. 1. (2) EFT L 34 af 9. 2. 1999, s. 14. 2. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 54/9 BILAG PARTI A 1. Aktion nr. : 105/98. 2. Modtager (2): CICR; 19, avenue de la Paix; CH-1202 Gen(cid:138)ve; tlf. (41-22) 734 60 01; telex 22269 CIRC CH. 3. Modtagerens repræsentant: ICRC Tbilissi, Dutu Megreli St. 1, 380003 Tbilissi, Georgien; tlf. (7-8832) 935511; fax 935520. 4. Bestemmelsesland: Georgien. 5. Produkt, der skal tilvejebringes: mel af blød hvede. 6. Samlet mængde (tons netto): 500. 7. Antal partier: 1. 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (5): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II B 1 a)). 9. Emballering (7): se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (2. 1. B. 4) 10. Etikettering eller mærkning (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II. B. 3 og IX. A. 3. a)). — sprog, der skal benyttes ved mærkningen: engelsk. — Yderligere angivelser: »ICRC«. 11. Den m(cid:134)de, produktet tilvejebringes p(cid:134): Fællesskabets marked. 12. Forudset leveringsstadium: frit bestemmelsessted (8). 13. Alternativt leveringsstadium: frit afskibningshavn eller ab fabrik (9). 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: ICRC Warehouse; Castello St. 30A; 354341 Adler, Den Russiske Føderation; tlf. (7-8622) 974060; fax 441334. — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det alternative stadium: — første frist: 11. 4. 1999 — anden frist: 16. 5. 1999. 18. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det alternative stadium: — første frist: 15. - 28. 3. 1999 — anden frist: 19. 4. - 2. 5. 1999. 19. Frist for indgivelse af bud (klokken 12, Bruxelles-tid): — første frist: 23. 2. 1999 — anden frist: 16. 3. 1999. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 EUR/t. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (udelukkende) 22. Eksportrestitution (4): restitutionen anvendelig den 28. 2. 1999; fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 218/1999 (EFT L 23 af 30. 1. 1999, s. 16). L 54/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 1999 Noter: (1) Yderligere oplysninger: Andr(cid:130) Debongnie (tlf. (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tlf. (32-2) 299 30 50). (2) Leverandøren retter s(cid:134) hurtigt som muligt henvendelse til modtageren eller hans repræsentant for at aftale, hvilke forsendelsedokumenter der er nødvendige. (3) Leverandøren overdrager modtageren en attest fra en officiel instans, hvori det for det leverede produkts vedkommende attesteres, at de gældende normer vedrørende nuklear str(cid:134)ling i den p(cid:134)gældende medlems- stat ikke er blevet overtr(cid:134)dt. Radioaktivitetsattesten skal indeholde oplysning om indholdet af cæsium 134 og 137 og af jod 131. (4) Kommissionens forordning (EF) nr. 259/98 (EFT L 25 af 31. 1. 1998, s. 39) er gældende for eksportrestituti- onen. Den i artikel 2 i ovennævnte forordning anførte dato er den, der omhandles i punkt 22 i dette bilag. Leverandørens opmærksomhed henledes p(cid:134) artikel 4, stk. 1, sidste afsnit, fremsendes kopi af licensen, s(cid:134) snart udførselsangivelsen er antaget (fax (32-2) 296 20 05). i nævnte forordning. Der (5) Leverandøren skal ved varens levering overbringe modtageren eller hans repræsentant følgende doku- menter: — phytosanitært certifikat — fumigeringscertifikat. (6) Uanset EFT C 114 af 29. 4. 1999, punkt II B 3 c), affattes p(cid:134)skriften s(cid:134)ledes: »Det Europæiske Fællesskab«. (7) Melet skal pakkes i papirposer med et nettoindhold p(cid:134) 1 kg. Papiret skal veje mindst 80 g/m2 og være beregnet til at komme i berøring med levnedsmidler. Poserne (mindst 20) pakkes sammen: a) enten ved hjælp af plastfolie med en tykkelse p(cid:134) mindst 60 mikron b) eller i en kasse af bølgepap af høj kvalitet. I buddet angives arten af den ydre emballage, der forventes anvendt. Hvis emballagen samles eller lukkes ved hjælp af lim, skal limen være vandbestandig. Hvis der anvendes klæbeb(cid:134)nd, m(cid:134) det ikke kunne løsne sig i fugtig luft. (8) Ud over bestemmelserne i artikel 14, nr. 3, i forordning (EF) nr. 2519/97 m(cid:134) chartrede fartøjer ikke være opført p(cid:134) nogen af de seneste fire kvartalslister over tilbageholdte fartøjer, der offentliggøres i henhold til Paris-memorandummet om havnestatskontrol (R(cid:134)dets direktiv 95/21/EF (EFT L 157 af 7. 7. 1995, s. 1)). (9) Hvis der er tale om levering udelukkende over land, finder artikel 7, stk. 7, litra e) i Kommissionens forordning (EF) nr. 2519/97 (EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 23) anvendelse


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 381/99 dell'on. Alexandros ALAVANOS Bevande isotoniche per bambini

text: 21. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 370/33 Non sarebbe il caso di informare anche i consumatori delle modalità di fabbricazione dei suddetti prodotti, ad esempio mediante un’etichetta da apporre obbligatoriamente sulle varie confezioni? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (29 aprile 1999) La Commissione prega l’onorevole parlamentare di riferirsi alla risposta all’interrogazione E-40/99 della sig. ra Maij-Weggen, di pari argomento (1). Non esistono norme comunitarie riguardanti l’etichettatura delle pellicce di gatti e cani nonché dei prodotti fabbricati a partire da tali pellicce. (1) GU C 348 del 3. 12. 1999, pag. 14. (1999/C 370/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0381/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Bevande isotoniche per bambini (1o marzo 1999) Stando ai risultati della ricerca condotta dalla Commissione scientifica per gli alimenti dell’Unione europea, il consumo che i bambini fanno di bevande isotoniche induce nervosismo, fobie e stato di irrequietezza. È in grado la Commissione di fornire maggiori dettagli sui risultati della suddetta ricerca? Quali misure intende prendere per proteggere i bambini dai consumi di siffatte bevande? Risposta data dal sig. Bangemann a nome della Commissione (21 aprile 1999) Il comitato scientifico dell’alimentazione umana ha espresso un parere (1) sugli effetti della caffeina, della taurina e del glucoronolattone contenuti nelle cosiddette bevande isotoniche, giungendo alle seguenti conclusioni, in particolare per la caffeina: «Il contributo delle bevande isotoniche alla dose complessiva assunta è tale da non dare adito a particolari problemi per gli adulti. Tuttavia, nei bambini che di norma consumano poco tè o caffè e che possono tendere a sostituire le bibite analcoliche con le bevande isotoniche, il consumo di quest’ultime può comportare un aumento della dose giornaliera di caffeina rispetto alle loro precedenti abitudini, con conseguenti modifiche del comportamento, quali aumentata eccitabilità, irritabilità, nervosismo o ansia. Inoltre il comitato consiglia alle donne in stato di gravidanza di moderare il consumo di caffeina di qualunque origine». Per quanto riguarda la taurina e il glucoronolattone il comitato non è stato in grado di appurare se sia stata opportunamente valutata la sicurezza di tali sostanze alle concentrazioni presenti in alcune bevande isotoniche. Spetta in primo luogo al produttore mettere a disposizione tutte le informazioni di carattere scientifico che livello di sicurezza di queste sostanze contenute nelle bevande consentano di valutare i rischi e il isotoniche. La Commissione ha quindi trasmesso agli Stati membri il parere del comitato invitandoli a intraprendere le iniziative necessarie per garantire la sicurezza dei prodotti immessi nei rispettivi mercati nazionali, in conformità della direttiva 92/59/CEE del Consiglio, del 29 giugno 1992, relativa alla sicurezza generale dei prodotti (2). La Commissione continuerà a seguire la valutazione scientifica delle sostanze in oggetto per acquisire nuove informazioni, non appena si rendano disponibili. (1) Accessibile via Internet al seguente indirizzo: http://europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/scf/out22en. html. (2) GU L 228 dell’11. 8. 1992


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 411/99 von Honório NOVO Verwendung der Bezeichnung "Port" für in Australien produzierte Weine

eurovoc_concepts:
Australia
Portugal
agreement (EU)
designation of origin
export
location of production
product designation
trade agreement
wine

text: C 370/38 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 12. 1999 Sollte diese Information richtig sein, dann stünde sie eindeutig im Widerspruch zu der oben erwähnten Antwort der Kommission vom 17. Oktober 1997. Welche Anmerkungen kann die Kommission zu diesem Widerspruch machen? (1) ABl. C 117 vom 16. 4. 1998, S. 41. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (30. April 1999) Die Kommission kann nur bestätigen, daß sich ihre in den Antworten auf die schriftlichen Anfragen E-2485/97 von Herrn Barros Moura (1) und E-2674/97 des Herrn Abgeordneten dargestellte Position im Hinblick auf einen besseren Schutz geographischer Angaben und Ursprungsbezeichnungen für Wein und Spirituosen bei Verhandlungen mit Drittländern nicht geändert hat. In bezug auf Portwein wurde dieses Ziel beim Abschluß des Abkommens mit Südafrika anläßlich des Europäischen Gipfeltreffens in Berlin bestätigt (vgl. hierzu auch die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage E-408/99 des Herrn Abgeordneten (2)). (1) ABl. C 82 vom 17. 3. 1998. (2) ABl. C 348 vom 3. 12. 1999, S. 63. (1999/C 370/049) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0411/99 von Honório Novo (GUE/NGL) an die Kommission (1. März 1999) Betrifft: Verwendung der Bezeichnung „Port“ für in Australien produzierte Weine Gemäß dem multilateralen Übereinkommen über handelsbezogene Aspekte der Rechte des geistigen Eigentums (TRIPS-Übereinkommen), insbesondere Teil II Abschnitt 3 Artikel 23 und Artikel 24 Absatz 4 sowie dem Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und Australien von 1994 über den Handel mit Wein, hat sich Australien verpflichtet, die Verwendung aller Pseudo-Gattungsbezeichnungen, einschließlich der Bezeichnung „Port“, nach bestimmten Übergangszeiten einzustellen und den Gemein- schaftsweinen ausschließlichen, absoluten Schutz zu gewähren. Kann die Kommission mitteilen, ob Australien im Rahmen des Abkommens über den Handel mit 1. Wein aus dem Jahre 1994 ebenfalls auf die Verwendung der Bezeichnung „Port“ für im eigenen Land erzeugte Weine verzichtet, die für den inneraustralischen Handel bestimmt sind? 2. Wann enden die Übergangszeiten dieses Abkommens, nach deren Ablauf Australien die Bezeichnung „Port“ für im eigenen Land produzierte Weine, die für Drittländer, insbesondere die EU, bestimmt sind, nicht mehr verwenden darf? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (20. April 1999) 1. Gemäß dem Abkommen von 1994 zwischen der Europäischen Gemeinschaft und Australien über den Handel mit Wein (1) hat Australien sich verpflichtet, auf die Verwendung sämtlicher „Pseudo- Gattungsbezeichnungen“ mit einer geographischen Gemeinschaftsangabe wie „Port“ zu verzichten. Diese Verpflichtung, die insgesamt 23 Bezeichnungen betrifft, gilt sowohl auf dem australischen Markt als auch den Exportmärkten. 2. Die Pseudogattungsbezeichnung „Port“ erscheint in der dritten Gruppe der Namen in Artikel 8 Absatz 1 Buchstabe c) des Abkommens, für die die Übergangszeit noch bestimmt werden muß. Die Verhandlungen zwischen der Kommission und der australischen Regierung zur Festsetzung der Dauer dieser Übergangszeiten stehen kurz vor dem Abschluß, der förmliche Beschluß wird im Laufe dieses Jahres erwartet. Dieser Beschluß gilt ebenfalls für australische Ausfuhren in Drittländer. Aufgrund des Abkom- mens ist es Australien in keinem Fall gestattet, australische Weine mit der Bezeichnung „Port“ auf dem Gemeinschaftsmarkt abzusetzen. Nach den Gemeinschaftsvorschriften für Wein darf seit dem Beitritt Portugals zur Gemeinschaft die Bezeichnung „Port“ nur für Weine aus diesem Mitgliedstaat verwendet werden. (1) ABl. L 86 vom 31. 3. 1994


title: QUESTION ECRITE no 365/99 de Joaquín SISÓ CRUELLAS Lutte contre l'économie souterraine

text: C 341/100 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 1999 (1999/C 341/140) QUESTION ÉCRITE E-0365/99 posée par Joaquín Sisó Cruellas (PPE) à la Commission Objet: Lutte contre l’économie souterraine (1er mars 1999) Les partenaires sociaux du secteur du nettoyage industriel, FENI (patronal) et EURO-FIET (syndicats), ont remis en décembre dernier une communication à la ministre autrichienne des affaires sociales et de la santé, présidente en exercice du Conseil des affaires sociales de l’UE, ainsi qu’au Commissaire européen chargé des mêmes questions. Ils y annonçaient la signature d’une déclaration commune par laquelle ils s’engagent à lutter contre le travail non déclaré, en demandant que les États membres de l’Union adoptent des mesures concrètes pour que les agents économiques et sociaux puissent disposer de moyens permettant d’éviter ce type de travail au noir, moyens sans lesquels tout engagement en ce sens serait inefficace. Le secteur du nettoyage industriel compte en Europe approximativement 47 000 entreprises et 2,3 millions de travailleurs. La Commission pourrait-elle indiquer si elle a pris ou envisage de prendre une mesure à ce sujet? Réponse donnée par M. Flynn au nom de la Commission (7 avril 1999) La déclaration commune des partenaires sociaux européens du nettoyage industriel, la Fédération européenne du nettoyage industriel (FENI) et Fédération internationale des employés et des techniciens (Euro-Fiet), sur le travail non déclaré, adoptée en octobre 1998 dans le cadre de leur dialogue social européen, fait suite à la communication de la Commission datée du 7 avril 1998 portant sur le travail non déclaré (1). Par cette déclaration commune, les partenaires sociaux ont souhaité apporter une contribution commune à la stratégie pour l’emploi et en particulier aux lignes directrices pour l’emploi 1999 (2), adopté par le Conseil le 22 février 1999. La FENI et l’Euro-Fiet ont estimé nécessaire d’exprimer leur volonté de combattre le travail non déclaré, qu’ils considèrent nuisible tant pour le secteur que pour la création d’emploi dans la Communauté. Dans leur déclaration commune, ils s’engagent à contribuer activement à la lutte contre le travail non déclaré. Ils témoignent ainsi de leur volonté d’agir en faveur de l’emploi; espèrent que leur appel sera entendu et attendent que les lignes directrices adoptées au niveau européen seront suivies de manière efficace et concrète. La Commission pense que le problème du travail non déclaré pourrait être appréhendé par les États membres dans le cadre de certaines des actions proposées dans les lignes directrices pour 1999 ; réforme des systèmes fiscaux et des régimes d’allocation pour rendre le travail plus attrayant, réduction des frais généraux et des charges administratives des entreprises, réduction des coûts salariaux indirects sur la main-d’œuvre non qualifiée et peu rémunérée et reconnaissance de modèles d’organisation du travail plus variés et flexibles. Les sanctions et les contrôles de conformité restent utiles. L’importance de ce problème a été reconnue par les États membres dans l’exposé des motifs accompagnant les lignes directrices pour l’emploi de 1999. La Commission continuera à suivre les développements politiques dans ce domaine. (1) COM(98) 219 final. (2) COM(98) 574 final. (1999/C 341/141) QUESTION ÉCRITE E-0367/99 posée par Roberta Angelilli (NI) à la Commission (1er mars 1999) Objet: Libéralisation de la vente de périodiques et de quotidiens Le 12 janvier la Chambre des députés italiens a adopté le projet de loi no 3911: «nouvelles règles en matière de points de vente pour la presse quotidienne et périodique», dans lequel il est prévu d’expérimenter de nouvelles formes de vente des journaux qui pourront être distribués également dans des points de vente autres que ceux fixes homologués comme les bureaux de tabac, les stations-service, les bars, les supermarchés, les librairies