title: WRITTEN QUESTION No. 354/99 by Marco FORMENTINI Irregularities in allocating grants for Structural Fund objectives in the region of Liguria

eurovoc_concepts:
Liguria
Structural Funds
job creation
project evaluation
shopping centre
terms for aid
tourist infrastructure
urbanisation

text: C 325/110 Official Journal of the European Communities EN 12. 11. 1999 (1999/C 325/151) WRITTEN QUESTION P-0354/99 by Marco Formentini (NI) to the Commission (12 February 1999) Subject: Irregularities in allocating grants for Structural Fund objectives in the region of Liguria On 30 March 1998 the commune of Chiavari (Genoa) asked the region of Liguria for a non-repayable Objective 2 grant for a project to upgrade the historical centre in terms of town planning, tourism and trade. The application was submitted within the deadlines indicated in the procedural provisions. Managerial decree No 321 of 4 September 1998 approved the list of proposals submitted and the grant application. The proposals submitted by the communes of Genoa, Cairo Montenotte and Sarzana were deemed admissible although the project characteristics were inadequate according to the managerial decree. The Chiavari proposal, which was complete both in project and formal terms, was not considered suitable. Consequently the commune of Chiavari presented a statement to the legal authority. An inquiry is now under way. Does the Commission not think it should check whether the region of Liguria has adopted discriminatory criteria contrary to the principles of objectivity, honesty and transparency in the management of Community financial resources and initiate an inquiry into the matter? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (15 March 1999) The Honourable Member’s query is primarily a matter for the Italian authorities in application of the subsidiarity principle. Information received from the region of Liguria, and in particular with regard to the call for projects relating to measure 3. 5 7 ‘Infrastructures to revitalise urban centres’ indicates that applications were rated according to a points system, the principal criteria being the incidence of the proposed infrastructure on the environment and local tourism, the improvement and conversion of existing infrastructure and employment creation. The project from the municipality of Chiavari was not rejected but was given a lower rating than the projects from the municipalities cited by the Honourable Member. Applications for funding under measure 3,5 presently outstrip available resources. However a recent reprofiling of the objective 2 programme, currently being adopted by the Commission, has assigned further funds to the measure. The Chiavari project is the first on the list after those already funded and is therefore well positioned to benefit from these new funds. On the basis of the information the Commission has, it does not seem that there are grounds for initiating an enquiry into the matter. (1999/C 325/152) WRITTEN QUESTION P-0355/99 by Giacomo Leopardi (PPE) to the Commission (12 February 1999) Subject: Numerus clausus for dentistry degree courses in Italy For three years now too many students have enrolled for dentistry courses at Italian universities; although they failed the test for admission to the degree course they appealed against their exclusion and the regional administrative court authorised them to enrol provisionally, postponing the final decision until a judgment was handed down on the substance. In order to comply with Directives 78/686/EC (1) and 78/687/EC (2) on the mutual recognition of diplomas, the 1980 Presidential decree No 135 introduced the degree course in dentistry (odontoiatria e protesi dentaria) and laid down the number and terms of admissibility of students. Referring to Community requirements,


title: WRITTEN QUESTION No. 232/99 by Ana MIRANDA DE LAGE Increase in tariffs on European exports to the United States

eurovoc_concepts:
EU production
United States
customs duties
export (EU)
financial loss
trade restriction

formats: html pdf print

text: C 325/94 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 12. 11. 1999 (1999/C 325/124) SKRIFTLIG FRÅGA E-0232/99 från Ana Miranda de Lage (PSE) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Höjda tullar på europeiska produkter i USA EU:s och USA:s handelstvist om bananmarknaden har medfört en serie straffåtgärder som drabbat europeiska produktionssektorer vilka överhuvudtaget inte har med tvisten att göra. Så är exempelvis den spanska kexindustrins marknadsandel allvarligt hotad av en hundraprocentig höjning av tullarna. Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att skydda denna europeiska sektor mot godtyckliga bestraffningsåtgärder? Kan kommissionen lämna uppgifter om det totala antalet producenter som är berörda, exportens ungefärliga värde, förlorade marknadsandelar samt vilka länder som kan tänkas dra fördel av de åtgärderna som riktas mot de europeiska producenterna? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0231/99 och E-0232/99 ingivna av Sir Leon Brittan för kommissionen (11 mars 1999) Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till det uttalande den gjorde vid parlamentets plenarsamman- träde den 9 mars 1999 om handelskonflikten mellan Europeiska unionen och Förenta staterna i fråga om bananer. (1999/C 325/125) SKRIFTLIG FRÅGA E-0233/99 från Antonio Tajani (PPE) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Eventuellt införande av en ny EU-skatt i Italien Känner kommissionen till uttalandet från den italienska statens revisor, Andrea Monorchio, om att Italien för att uppnå balans i de offentliga finanserna fram till 2002, vilket är ett krav enligt stabilitetspakten, måste vidta åtgärder för omkring 60000 miljarder och ännu en gång betala med ett ökat skattetryck? Anser kommissionen att skattehöjningen och det eventuella införandet av en ny EU-skatt är skadligt för den italienska ekonomin? Har den italienska regeringen någonsin tagit upp frågan med kommissionen om att införa en ny EU-skatt (eurotassa 2)? Har kommissionen bland de förslag den lagt fram för den italienska regeringen om hur denna skall uppfylla stabilitetspaktens krav även föreslagit ett ökat skattetryck? Vilka följder räknar kommissionen med för Italien om d’Alema-regeringen inte klarar av att uppnå balans i de offentliga finanserna? Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (29 mars 1999) Kommissionen bedömde Italiens skattesituation i samband med att landet lade fram sitt stabilitetsprogram för 1999-2001. Programmet godkändes av Ekofin-rådet den 8 februari 1999. Enligt stabilitetsprogrammet uppgår de korrigeringsåtgärder som krävs 1999, 2000 och 2001 till respektive 0,4 %, 0,2 % och 0,1 % av bruttonationalprodukten (BNP). Om ytterligare åtgärder krävs har den italienska regeringen åtagit sig att vidta dem. Budgetmålen för 2002 kommer att offentliggöras i maj, när Documento di programmazione economica e finanziaria för 2000-2002 läggs fram för italienska parlamentet


title: Verordening (EG) nr. 333/1999 van de Commissie van 12 februari 1999 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor rijst en breukrijst en schorsing van de afgifte van de uitvoercertificaten

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 40/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 2. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 333/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 februari 1999 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor r¶st en breukr¶st en schorsing van de afgifte van de uitvoercertificaten DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappel¶ke laatstel¶k gew¶zigd b¶ ordening van de r¶stmarkt (1), Verordening (EG) nr. 2072/98 (2), inzonderheid op artikel 13, lid 3, tweede alinea, en lid 15, Overwegende dat volgens artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/95 het verschil tussen de noteringen of de pr¶zen op de wereldmarkt van de in artikel 1 van deze verordening bedoelde producten en de pr¶zen van deze producten in de Gemeenschap kan worden overbrugd door een restitutie b¶ uitvoer; Overwegende dat, krachtens artikel 13, lid 4, van Verorde- ning (EG) nr. 3072/95, de restituties moeten worden vast- gesteld met inachtneming van de situatie en de vooruit- zichten terzake van de beschikbare hoeveelheid r¶st en breukr¶st en van de pr¶zen hiervan op de markt van de Gemeenschap enerz¶ds en van de pr¶zen van r¶st en breukr¶st op de wereldmarkt anderz¶ds; dat het volgens dit artikel eveneens noodzakel¶k is om op de r¶stmarkt voor een evenwichtige situatie en een natuurl¶ke ontwik- keling van de pr¶zen en het handelsverkeer zorg te dragen en bovendien rekening te houden met het econo- mische aspect van de voorgenomen uitvoer, met de wensel¶kheid om verstoringen op de markt van de Gemeenschap te verm¶den en met de limieten die voort- vloeien uit overeenkomstig artikel 228 van het Verdrag gesloten overeenkomsten; Overwegende dat b¶ Verordening (EEG) nr. 1361/76 van de Commissie (3) is vastgesteld welke de maximumhoe- veelheid breukr¶st is die r¶st, waarvoor de restitutie b¶ uitvoer is vastgesteld, mag bevatten, terw¶l daarb¶ tevens het percentage is bepaald van de op deze restitutie toe te passen vermindering, voor het geval dat de hoeveelheid breukr¶st welke de uitgevoerde r¶st bevat deze maxi- mumhoeveelheid overschr¶dt; Overwegende dat de uitvoer van een hoeveelheid van 4 000 ton r¶st naar bepaalde bestemmingen mogel¶k is; dat daartoe de procedure van artikel 7, lid 4, van Verorde- ning (EG) nr. 1162/95 van de Commissie (4), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 444/98 (5), moet worden toegepast; dat daarmee b¶ de vaststelling van de restituties rekening moet worden gehouden; (1) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (2) PB L 265 van 30. 9. 1998, blz. 4. (3) PB L 154 van 15. 6. 1976, blz. 11. (4) PB L 117 van 24. 5. 1995, blz. 2. (5) PB L 56 van 26. 2. 1998, blz. 12. Overwegende dat in artikel 13, lid 5, van Verordening (EG) nr. 3072/95 de specifieke criteria z¶n bepaald waar- mede b¶ de berekening van de restitutie b¶ uitvoer van r¶st en breukr¶st rekening moet worden gehouden; Overwegende dat de situatie op de wereldmarkt en de specifieke eisen van sommige markten een differentiatie van de restitutie voor sommige producten al naar gelang van hun bestemming noodzakel¶k kunnen maken; Overwegende dat, teneinde rekening te houden met de langkorrelige r¶st op bestaande vraag naar verpakte, bepaalde markten, moet worden voorzien in de vaststel- ling van een specifieke restitutie voor dat product; Overwegende dat de restitutie minstens eenmaal per maand moet worden vastgesteld; dat de restitutie tussen- t¶ds kan worden gew¶zigd; Overwegende dat de toepassing van deze regelen op de huidige situatie van de r¶stmarkt, en met name op de noteringen of pr¶zen van r¶st en breukr¶st in de Gemeenschap en op de wereldmarkt, voert tot het vast- stellen van de bedragen van de restitutie, zoals vermeld in de b¶lage b¶ deze verordening; Overwegende dat in het kader van het beheer van de volumebeperkingen die voortvloeien uit de WTO-verbin- tenissen van de Gemeenschap, de afgifte van uitvoercerti- ficaten met restitutie dient te worden beperkt; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties b¶ uitvoer van de in artikel 1 van Verorde- ning (EG) nr. 3072/95 genoemde producten in ongew¶- zigde staat worden, met uitzondering van de in lid 1, onder c), van dat artikel genoemde producten, op de in de b¶lage aangegeven bedragen vastgesteld. Artikel 2 Behalve voor de in de b¶lage vermelde hoeveelheid van 4 000 ton wordt de afgifte van uitvoercertificaten met vaststelling vooraf van de restitutie geschorst. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op 15 februari 1999. 13. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 40/31 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 februari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 12 februari 1999 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor r¶st en breukr¶st en schorsing van de afgifte van de uitvoercertificaten Productcode Bestemming (1) (in EUR / ton) Bedrag van de restituties Productcode Bestemming (1) (in EUR / ton) Bedrag van de restituties 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 — 01 01 01 — 01 01 01 — 01 01 01 — 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 74,00 74,00 74,00 — 74,00 74,00 74,00 — 74,00 74,00 74,00 — 74,00 74,00 74,00 — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 — 01 02 03 04 01 04 — 01 02 03 04 01 04 — 01 02 03 04 01 04 — 05 — — 92,00 — 100,00 (2) — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — — 92,00 100,00 (2) 105,00 (2) — 92,00 — — 100,00 (2) — — (1) De bestemmingen z¶n de volgende: 01 Liechtenstein, Zwitserland en het gebied van de gemeenten Livigno en Campione d’Italia; in het kader van de procedure van artikel 7, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1162/95 vastgestelde restituties voor een hoeveelheid van 2 000 ton volwitterijstequivalent; 02 zones I, II, III, VI, Ceuta en Melilla; 03 zones IV, V, VII c), Canada en zone VIII, met uitzondering van Suriname, Guyana en Madagaskar; 04 de in artikel 34 van de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 3665/87 van de Commissie bedoelde bestemmingen; 05 Ceuta en Melilla. (2) Voor r¶st voor de bestemmingen 02, 03 en 05 z¶n de restituties, in het kader van de procedure van artikel 7, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1162/95, vastgesteld voor een totale hoeveelheid van 2 000 ton. NB: De zones z¶n deze die worden omschreven in de bijlage bij de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 2145/92 van de Commissie


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 243/99 af Ulf HOLM Kampen mod hiv/aids

eurovoc_concepts:
AIDS
EU Member State
EU aid
European Union
action programme
aid recipient
aid system
disease prevention
dissemination of information
public health

formats: html print


title: Natura 2000 : A gestão do nosso património.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
biodiversity
countryside conservation
environmental protection
heritage protection


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 244/99 af Ulf HOLM EU's mål om en bæredygtig udvikling

eurovoc_concepts:
European Commission
European Council
action programme
aid system
development policy
environmental impact
environmental protection
impact study
project evaluation
sustainable development

text: 3. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 348/43 (1999/C 348/052) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0244/99 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: EU’s mål om en bæredygtig udvikling Et mål for EU, der fastsættes i Amsterdam-traktaten, er »bæredygtig udvikling«. Dette mål må i sig selv indebære dramatiske ændringer inden for flere politiske områder, som EU har beføjelser inden for. Kan Kommissionen derfor oplyse om følgende: Agter Kommissionen at foretage en systematisk undersøgelse af EU’s politikker for at få belyst, om de er forenelige med en »bæredygtig udvikling«? Hvad agter Kommissionen at gøre for, at målet om en »bæredygtig udvikling« kan nås? Hvordan agter Kommissionen at sikre, at investeringer og støtte til f. eks. investeringer i infrastruktur, som foretages med EU- midler, ikke øger belastningen af miljøet, men fører til en »bæredygtig udvikling«? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (15. april 1999) I Amsterdam-traktaten er det fastsat, at alle Fællesskabets politikker skal bidrage til at beskytte miljøet og fremme en bæredygtig udvikling. For at give denne forpligtelse et konkret indhold forelagde Kommissionen i juni 1998 en meddelelse for Det Europæiske Råd i Cardiff om integration gennem partnerskab (1), hvori den gjorde rede for rækkevidden af denne bestemmelse og mulighederne for at efterleve den og opfordrede stats- og regeringscheferne til at afgive et klart tilsagn om at støtte gennemførelsen heraf. For at imødekomme Kommissionens ønske indførte stats- og regeringscheferne en ordning, hvorefter de ministre, der deltager i Rådet i dets forskellige sammensæt- ninger, anmodes om at overveje, hvordan miljøbeskyttelseskravene kan integreres i den politik, de er ansvarlige for. I første instans blev energiministrene, transportministrene og landbrugsministrene anmodet om at undersøge mulighederne for en sådan integrering. Dernæst anmodede Det Europæiske Råd i Wien ministrene med ansvar for henholdsvis udvikling, det indre marked og industri om at iværksætte en sådan undersøgelse. Kommissionen har indledt et aktivt samarbejde med Rådet for at støtte disse bestræbelser, idet den bl. a. forsyner de respektive ministre med relevante oplysninger og arbejdsdokumenter. I overensstemmelse med de konklusioner, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Wien, skal der foretages en samlet vurdering af de hidtidige resultater på Det Europæiske Råds møde i Helsinki. Samtidig forbereder Kommissionen iværksættelsen af den femte miljøhandlingsplan. Resultaterne af disse samlede overvejelser vil få afgørende betydning for den nye Kommissions valg af indfaldsvinkel og for dens holdning til det program for bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse, der skal udarbejdes for det næste årti. Ved vurderingen af de planer og programmer, hvortil der ydes støtte fra Fællesskabet, lægges der i stigende grad vægt på det miljømæssige aspekt. For de nye strukturfonde 2000-2006 foreslår Kommissionen, at der foretages en vurdering ikke blot at regionens miljøpotentiale, men også af de planlagte strategiers og foranstaltningers direkte og indirekte virkninger på miljøet. Det foreslåede partnerskab mellem Kommissionen og den berørte medlemsstat, som betyder, at enhver beslutning med hensyn til forberedelsen, finansieringen, overvågningen og vurderingen af projektet træffes inden for rammerne af partnerskabet, bidrager yderligere til at styrke integreringen af miljøbeskyttelseskravene og fremme en bæredygtig udvikling. Når der ansøges om EF-støtte til specifikke projekter, foretages der en forudgående vurdering af de jf. direktiv 85/337/EØF (2), ændret ved direktiv 97/11/EF (3), og afgørelsen miljømæssige konsekvenser, ledsages af et krav om iværksættelse af passende forholdsregler og kompensationsforanstaltninger. (1) (2) (3) KOM(98) 333 endelig udg. EFT L 175 af 5. 7. 1985. EFT L 73 af 14. 3. 1997


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 203/99 van Mark KILLILEA Zeehonden

eurovoc_concepts:
EU financing
European Commission
Ireland
dissemination of information
marine mammal
report
research project
sea fishing

text: 12. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 325/85 Met dit project worden geïntegreerde modelacties gesteund, die gericht zijn op de verbetering van de co- ördinatie, de beleidsvorming, de regelgeving en de dienstverlening in openbare sector, de ecologische duurzaamheid van teeltpatronen, de ondersteuning van alternatieve vormen van zeeteeltproductie en van ecotoerisme in verband met de zee, en een meer verantwoorde deelname van de producenten en plaatselijke gemeenschappen aan het proces van planning en beheer. Dit project wordt in hechte samenwerking met de Thaise regering op gang gebracht. (1999/C 325/110) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0203/99 van Mark Killilea (UPE) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Zeehonden In april 1997 heeft Bord Iascaigh Mhara, het Ierse Bureau voor zeevisserij, aan DG XIV een rapport voorgelegd over de fysieke interactie tussen grijze zeehonden en vistuig. Het rapport was opgesteld met financiële steun van de Commissie. Kan de Commissie mededelen of zij dit rapport heeft verspreid onder de visserijorganisaties en de ministeries voor visserij van de lidstaten? Antwoord van Mw Bonino namens de Commissie (9 maart 1999) De Commissie financiert zeer veel onderzoekprojecten, waardoor zij moeilijk alle verslagen daarover kan doorsturen of verspreiden. Het is evenwel mogelijk om op verzoek een exemplaar van die verslagen bij de Commissie te verkrijgen. De Commissie is van oordeel dat de resultaten van onderzoekprojecten voor een zo ruim mogelijk publiek toegankelijk moeten worden gemaakt. Daarom worden samenvattingen van door de Commissie gefinancierde onderzoekprojecten op het Internet geplaatst. Voorts wordt de financiële bijstand van de Commissie voor onderzoekprojecten, waaronder dat van het Ierse Bureau voor Zeevisserij, slechts verleend op voorwaarde dat de begunstigde al het nodige doet om de resultaten van zijn project zo ruim mogelijke bekendheid te geven door middel van publicatie in erkende wetenschappelijke tijdschriften of via andere passende middelen. Voor meer inlichtingen over datzelfde verslag van het Ierse Bureau voor Zeevisserij wordt het geachte parlementslid verwezen naar het antwoord van de Commissie op mondelinge vraag H-72/99, die het geachte parlementslid heeft gesteld tijdens het vragenuur van het Parlement in de vergaderperiode van februari 1999 (1). (1) Handelingen van het Parlement (februari 1999). (1999/C 325/111) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0209/99 van Riccardo Nencini (PSE) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Stortplaats te Corliano (Florence) Er bestaan plannen om in Corliano (gemeente Cerreto Guidi ; Firenze), midden tussen wijngaarden en olijfbossen, een stortplaats van 120. 000 m2 aan te leggen. Naar verluidt is in het kader van dit project niet onderzocht in welke staat het grondwater verkeert en of de mogelijkheid bestaat dat het verontreinigd is als gevolg van sijpelvocht dat de oude stortplaats in de loop der tijd heeft geproduceerd. Evenmin is er in het plan sprake van enige afdichting van de grond onder het afval. Volgens de landkaarten van de provincie bevindt de stortplaats zich in een beschermd hydro-geologisch gebied, dat aan ernstig aardverschuivingsgevaar onderhevig is


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre uma proposta de decisão do Conselho relativa à concessão de assistência macrofinanceira à Albânia (COM(98)0507 C4-0590/98 98/0273(CNS))(Processo de consulta)

eurovoc_concepts:
Albania
Community loan
balance of payments
economic reconstruction
financial aid
macroeconomics
reserves


title: Regulamento (CE) n° 330/1999 da Comissão de 12 de Fevereiro de 1999 que altera a parte C do anexo VI do Regulamento (CEE) n° 2092/91 do Conselho relativo ao modo de produção biológico de produtos agrícolas e à sua indicação nos produtos agrícolas e nos géneros alimentícios

eurovoc_concepts:
agricultural product
foodstuff
labelling
marketing
organic farming
preparation for market

text: 13. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 40/23 REGULAMENTO (CE) Nº 330/1999 DA COMISS(cid:212)O de 12 de Fevereiro de 1999 que altera a parte C do anexo VI do Regulamento (CEE) nº 2092/91 do Conselho relativo ao modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico de produtos agr(cid:146)colas e (cid:133) sua indica(cid:135)(cid:209)o nos produtos agr(cid:146)colas e nos g(cid:130)neros aliment(cid:146)cios A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2092/91 do Conselho, de 24 de Junho de 1991, relativo ao modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico de produtos agr(cid:146)colas e (cid:133) sua indi- ca(cid:135)(cid:209)o nos produtos agr(cid:146)colas e nos g(cid:130)neros aliment(cid:146)- cios (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1900/98 da Comiss(cid:209)o (2) e, nomea- damente, o nº 8 do seu artigo 5º e o seu artigo 13º, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 207/93 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Janeiro de 1993, que estabelece o conte(cid:156)do do anexo VI do Regulamento (CEE) nº 2092/ /91 relativo ao modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico de produtos agr(cid:146)colas e (cid:133) sua indica(cid:135)(cid:209)o nos produtos agr(cid:146)colas e nos g(cid:130)neros aliment(cid:146)cios e estatui normas de execu(cid:135)(cid:209)o do preceito do nº 4 do seu artigo 5º (3), com a redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 345/97 (4) e, nomeadamente, o nº 5 do seu artigo 3º, Considerando que o nº 4 do artigo 5º do Regulamento (CEE) nº 2092/91 estabelece que os ingredientes de origem agr(cid:146)cola s(cid:155) podem ser inclu(cid:146)dos na parte C do anexo VI se estiver demonstrado que os ingredientes em quest(cid:209)o s(cid:209)o de origem agr(cid:146)cola e n(cid:209)o s(cid:209)o produzidos em quantidade suficiente na Comunidade em conformidade com o disposto no artigo 6º, ou n(cid:209)o podem ser impor- tados de pa(cid:146)ses terceiros em conformidade com o disposto no artigo 11º; Considerando que se concluiu que determinados produtos da parte C do anexo VI podem ser obtidos em quantidade suficiente de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gica; que, portanto, esses produtos devem ser retirados da parte C do anexo VI; que, designadamente no caso do a(cid:135)(cid:156)car de beterraba biol(cid:155)gico, a produ(cid:135)(cid:209)o, embora tenha aumentado, ainda n(cid:209)o atingiu quantitativos suficientes para satisfazer as necessidades do mercado deste importante ingrediente, cuja retirada da parte C do anexo VI seria, portanto, nesta fase, prematura; Considerando que alguns Estados-membros notificaram os outros Estados-membros e a Comiss(cid:209)o, conforme esta- belecido no nº 2 do artigo 3º do Regulamento (CEE) nº 207/93, da concess(cid:209)o de autoriza(cid:135)(cid:210)es de utiliza(cid:135)(cid:209)o de (1) JO L 198 de 22. 7. 1991, p. 1. (2) JO L 247 de 5. 9. 1998, p. 6. (3) JO L 25 de 2. 2. 1993, p. 5. (4) JO L 58 de 27. 2. 1997, p. 38. ingredientes de origem agr(cid:146)cola n(cid:209)o determinados inclu(cid:146)dos na parte C do anexo VI do Regulamento (CEE) nº 2092/91; que, relativamente a alguns dos produtos notificados, se concluiu que a produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gica da Comunidade n(cid:209)o (cid:130) suficiente e que n(cid:209)o (cid:130) poss(cid:146)vel proceder (cid:133) sua importa(cid:135)(cid:209)o em conformidade com as regras do artigo 11º; que, assim, os produtos em quest(cid:209)o devem ser inclu(cid:146)dos na parte C do anexo VI; Considerando que, para possibilitar a utiliza(cid:135)(cid:209)o das exis- t(cid:136)ncias e a adapta(cid:135)(cid:209)o do sector respectivo (cid:133)s novas exig(cid:136)n- cias, deve ser concedido um per(cid:146)odo derrogat(cid:155)rio relativa- mente a determinados produtos; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do comit(cid:130) referido no artigo 14º do Regulamento (CEE) nº 2092/ /91, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A parte C do anexo VI do Regulamento (CEE) nº 2092/ /91 (cid:130) substitu(cid:146)da pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2º Os produtos a seguir indicados podem ser utilizados nas mesmas condi(cid:135)(cid:210)es que os produtos constantes da parte C do anexo VI do Regulamento (CEE) nº 2092/91 at(cid:130) 31 de Janeiro de 2000: concentrado de alperces (Prunus arme- niaca), concentrado de bagas de sabugueiro (Sambucus nigra), mangas (Mangifera indica), morangos (Fragaria vesca) secos em p(cid:155) ou em concentrado, mistura de cinco especiarias em p(cid:155) constitu(cid:146)da por funcho (Foeniculum vulgare), cravinho (Syzygium aromaticum), gengibre (Zingiber officinale), (Pimpinella anisum) e canela (Cinnamomum zeylanicum), gordura de coco, gordura de cacau e amidos produzidos a partir de cereais e tub(cid:130)rculos, n(cid:209)o modificados quimicamente. sementes de anis Artigo 3º O presente regulamento entra em vigor em 15 de Mar(cid:135)o de 1999. L 40/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 2. 1999 O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Fevereiro de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o 13. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 40/25 ANEXO «PARTE C — INGREDIENTES DE ORIGEM AGR(cid:237)COLA N(cid:212)O PRODUZIDOS BIOLOGICA- MENTE, REFERIDOS NO Nº 4 DO ARTIGO 5º DO REGULAMENTO (CEE) Nº 2092/91 C. 1. Produtos vegetais n(cid:209)o transformados, bem como produtos deles derivados atrav(cid:130)s dos processos refe- ridos na defini(cid:135)(cid:209)o da al(cid:146)nea a) do ponto 2: C. 1. 1. Frutos, frutos secos e sementes comest(cid:146)veis: Acerola Bolotas Castanhas de caju Nozes de cola Fenacho Groselhas-espim Maracuj(cid:145)s Papaias Pinh(cid:210)es Framboesas (secas) Groselhas vermelhas (secas) C. 1. 2. Especiarias e ervas comest(cid:146)veis Pimenta-da-jamaica Cardamono Canela Cravinho Gengibre Sementes de r(cid:145)bano silvestre Galanga Agri(cid:209)o (erva) C. 1. 3. Diversos Algas, incluindo algas marinhas Malpighia punicifolia Quercus ssp Anacardium occidentale Cola acuminata Trigonella foenum-graecum Ribes uva-cripa Passiflora edulis Carica papaya Pinus pinea Rubus idaeus Ribes rubrum Pimenta dioica Fructus Elettaria cardamomum cardamomi (minoris) (malabariensis) Cinnamomum zeylanicum Syzygium aromaticum Zingiber officinale Armoracia rusticana Alpinia officinarum Nasturtium officinale C. 2. Produtos vegetais transformados por processos referidos na defini(cid:135)(cid:209)o da al(cid:146)nea b) do ponto 2: C. 2. 1. Gorduras e (cid:155)leos, refinados ou n(cid:209)o, mas n(cid:209)o modificados quimicamente, derivados de plantas, com excep(cid:135)(cid:209)o de: Cacaueiro Coqueiro Oliveira Girassol Theobroma cacao Cocos nucifera Olea europaea Helianthus annuus C. 2. 2. A(cid:135)(cid:156)cares; amido; outros produtos derivados de cereais e tub(cid:130)rculos: A(cid:135)(cid:156)car de beterraba Frutose Papel de arroz Amido de arroz e de milho ceroso L 40/26 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 2. 1999 C. 2. 3. Diversos: Caril constitu(cid:146)do por: — Coentros — Mostarda — Funcho — Gengibre Prote(cid:146)na de ervilhas Coriandrum sativum Sinapis alba Foeniculum vulgare Zingiber officinale Pisum spp. Rum, exclusivamente obtido do suco da cana de a(cid:135)(cid:156)car C. 3. Produtos animais: Organismos aqu(cid:145)ticos, n(cid:209)o provenientes de aquicultura Leitelho em p(cid:155) Gelatina Mel Lactose Soro de leite em p(cid:155) “herasuola”»


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 330/1999 af 12. februar 1999 om ændring af del C i bilag VI til Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler

text: 13. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 40/23 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 330/1999 af 12. februar 1999 om ændring af del C i bilag VI til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf p(cid:134) landbrugsprodukter og levnedsmidler KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2092/91 af 24. juni 1991 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf p(cid:134) landbrugs- ved produkter Kommissionens forordning (EF) nr. 1900/98 (2), særlig artikel 5, stk. 8, og artikel 13, levnedsmidler (1), senest ændret og under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 207/93 af 29. januar 1993 om fastlæggelse af indholdet af bilag VI til forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angi- velse heraf p(cid:134) landbrugsprodukter og levnedsmidler og i om gennemførelsesbestemmelser til artikel 5, stk. 4, nævnte forordning (3), ændret ved forordning (EF) nr. 345/ 97 (4), særlig artikel 3, stk. 5, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge artikel 5, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 2092/91 kan ingredienser af landbrugsoprindelse kun medtages i bilag VI, del C, hvis det er godtgjort, at det drejer sig om ingredienser af landbrugsoprindelse, der ikke produceres i tilstrækkeligt omfang i EF efter reglerne i artikel 6 eller ikke kan indføres fra tredjelande efter reglerne i artikel 11; det har vist sig, at visse produkter fra del C i bilag VI produceres i tilstrækkeligt omfang efter den økologiske produktionsmetode, hvorfor de bør udg(cid:134) af del C i bilag VI; det skal understreges, at der har været en stigning i produktionen af økologisk sukkerroesukker, men at den til at dække efter- ikke har været spørgslen efter denne vigtige ingrediens, hvorfor det vil være for tidligt nu at lade dette produkt udg(cid:134) af del C i bilag VI; tilstrækkelig stor nogle medlemsstater har efter proceduren i artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 207/93 underrettet de øvrige medlemsstater og Kommissionen om, at der er givet tilla- delse til anvendelse af visse ingredienser af landbrugsop- rindelse, som ikke er medtaget i del C i bilag VI til forordning (EØF) nr. 2092/91; det har for nogle af de p(cid:134)gældende produkters vedkommende vist sig, at den økologiske produktion i EF ikke er tilstrækkelig stor, og at det ikke er muligt at indføre dem efter reglerne i artikel 11; produkterne bør derfor medtages i del C i bilag VI; der bør være mulighed for i en overgangsperiode at afvikle eksisterende lagre af bestemte produkter og give industrien tid til at tilpasse sig til de nye krav; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med der omhandles i artikel 14 i forordning (EØF) nr. 2092/91 — udtalelse udvalg, det fra UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Del C i bilag VI til forordning (EØF) nr. 2092/91 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Følgende produkter m(cid:134) anvendes p(cid:134) samme betingelser som de produkter, der er anført i del C i bilag VI til forordning (EØF) nr. 2092/91, indtil den 31. januar 2000: abrikoskoncentrat (Prunus armeniaca), hyldebærkoncen- trat (Sambucus nigra), mango (Mangifera indica), jordbær (Fragaria vesca) i pulver eller koncentratform, en blanding af fem stødte krydderier best(cid:134)ende af fennikel (Foeniculum vulgare), kryddernellike (Syzygium aroma- ingefær (Zingiber officinale), anis (Pimpinella ticum), anisum) og kanel samt kokosfedt, kakaofedt og stivelsesprodukter fremstillet af cerealier og rodfrugter, ikke kemisk modificerede. (Cinnamomum zeylanicum) (1) EFT L 198 af 22. 7. 1991, s. 1. (2) EFT L 247 af 5. 9. 1998, s. 6. (3) EFT L 25 af 2. 2. 1993, s. 5. (4) EFT L 58 af 27. 2. 1997, s. 38. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft den 15. marts 1999. L 40/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 2. 1999 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen 13. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 40/25 BILAG »DEL C — INGREDIENSER AF LANDBRUGSOPRINDELSE, SOM IKKE ER AF ØKOLOGISK PRODUKTIONSMETODE, SOM OMHANDLET I ARTIKEL 5, STK. 4, I FORORD- NING (EØF) Nr. 2092/91 C. 1. Uforarbejdede vegetabilske produkter samt produkter fremstillet heraf efter processer omhandlet under definition nr. 2, litra a): C. 1. 1. Spiselige frugter, nødder og frø: Acerola Agern Acajounødder Kolanødder Bukkehorn Stikkelsbær Passionsfrugt Papaja Pinjefrø Hindbær (tørrede) Ribs (tørrede) C. 1. 2. Spiselige krydderier og krydderurter: Alleh(cid:134)nde Kardemomme Kanel Kryddernellike Ingefær Peberrodsfrø Lille galanga Brøndkarse C. 1. 3. Diverse: Alger, herunder tang Malpighia punicifolia Quercus spp Anacardium occidentale Cola acuminata Trigonella foenum-graecum Ribes uva-crispa Passiflora edulis Carica papaya Pinus pinea Rubus idaeus Ribes rubrum Pimenta dioica Fructus Elettaria cardamomum cardamomi (minoris) (malabariensis) Cinnamomum zeylanicum Syzygium aromaticum Zingiber officinale Armoracia rusticana Alpinia officinarum Nasturtium officinale C. 2. Vegetabilske produkter forarbejdet efter processer omhandlet under definition nr. 2, litra b): C. 2. 1. Fedtstoffer og olier, ogs(cid:134) raffinerede, men ikke kemisk modificerede, fremstillet af andre planter end: Kakao Kokos Oliven Solsikke Theobroma cacao Cocos nucifera Olea europaea Helianthus annuus C. 2. 2. Sukker; stivelse; andre cerealie- og rodfrugtprodukter: Sukkerroesukker Fruktose Rispapir Risstivelse og voksmajsstivelse L 40/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 2. 1999 C. 2. 3. Diverse: Karryblanding best(cid:134)ende af: — Koriander — Sennep — Fennikel — Ingefær Protein fra ærteplanter Coriandrum sativum Sinapis alba Foeniculum vulgare Zingiber officinale Pisum spp. Rom: Udelukkende fremstillet af saft af sukkerrør C. 3. Animalske produkter: Akvatiske organismer, der ikke stammer fra akvakultur Kærnemælkspulver Gelatine Honning Laktose Vallepulver (»herasuola«)«


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 248/99 van Paul RÜBIG Verbindingssnelweg ten westen van Wels

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
aid system
intra-EU transport
project management
road safety
road transport
trans-European network
transport infrastructure
transport network

text: C 348/44 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 12. 1999 (1999/C 348/053) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0248/99 van Paul Rübig (PPE) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Verbindingssnelweg ten westen van Wels In een geïntegreerd wegennet wordt gestreefd naar een noord-zuidverbinding van de Noordzee naar Griekenland. Het traject tussen Hamburg en Belgrado met een lengte van 1. 600 km is geheel als snelweg gereed op twee weggedeelten in Oostenrijk na. De verbindingsweg ten westen van Wels moet de schakel gaan vormen tussen de A8 („Innkreisautobahn”) en de A9 („Phyrnautobahn”). Het doorgaand verkeer moet momenteel aanzienlijk omrijden of de oostelijke ringweg om Wels volgen, een rijksweg die door de bebouwde kom loopt. Dankzij de verbindingsweg ten westen van Wels zou de verkeersveiligheid enorm toenemen: er wordt dan jaarlijks 100 miljoen km minder gereden en de rijtijden worden ongeveer 900. 000 uur korter. De economische winst wordt op bijna een half miljard schilling geraamd. De milieuschade zou duurzaam worden teruggedrongen en het brandstofverbruik per 5. 000 voertuigen zou met 10. 000 ton per jaar dalen. Deze verbindingssnelweg bevindt zich nog steeds in de projectfase. Hoe denkt de Commissie de aanleg van deze weg te ondersteunen en te versnellen? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (13 april 1999) De verbindingssnelweg „Westspange Wels” wordt in Beschikking Nr. 1692/96/EG van het Europees Parlement en de Raad van 23 juli 1996 betreffende communautaire richtsnoeren voor de ontwikkeling van een transeuropees vervoersnet (1) als een project van communautair belang aangemerkt. Deze richtsnoeren vormen een algemeen referentiekader dat bedoeld is om de uitvoering van de in de richtsnoeren genoemde projecten van communautair belang door de betrokken lidstaten aan te moedigen. De verantwoordelijkheid voor het besluit tot uitvoering van het wegproject in kwestie en de financiering ervan ligt bij de Oostenrijkse regering. Overeenkomstig Verordening (EG) 2236/95 van de Raad van 18 september 1995 tot vaststelling van de algemene regels voor het verlenen van financiële bijstand van de Gemeenschap op het gebied van transeuropese netwerken (2) kan de Gemeenschap een financiële bijdrage aan dit project leveren indien aan een aantal voorwaarden en criteria wordt voldaan. Een aanvraag voor financiële bijstand dient door de betrokken lidstaten te worden ingediend. Voorbeelden van criteria voor de verlening van financiële communautaire bijstand zijn het uitvoeringsstadium en de financiële betrouwbaarheid van het project of zijn milieu-effecten. De Oostenrijkse regering heeft tot op heden geen beroep gedaan op een dergelijke communautaire financiële bijstand voor het project van „Westspange Wels”. Een bijdrage aan het project via de Ooostenrijkse structuurfondsprogramma’s is niet in overweging genomen daar het betrokken gebied voor een dergelijke bijstand niet in aanmerking komt. (1) (2) PB L 228 van 9. 9. 1996. PB L 228 van 23. 9. 1995. (1999/C 348/054) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0254/99 van Riccardo Nencini (PSE) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Project Spea Autostrade en MonteBeni (Florence) De maatschappij Spea Autostrade heeft onlangs het definitieve project gepresenteerd voor een groot infrastructuurwerk dat onder meer MonteBeni in de gemeente Firenzuola (Florence) betreft


title: PREGUNTA ESCRITA n. 205/99 del Manuel ESCOLÁ HERNANDO Viemärijärjestelmien rahoitus Aragónissa

eurovoc_concepts:
Aragon
Cohesion Fund
EU financing
European Commission
exchange of information
project management
report
wastewater
water treatment

text: 3. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 348/35 (1999/C 348/042) PREGUNTA ESCRITA E-0204/99 de Manuela Frutos Gama (PSE) a la Comisión (12 de febrero de 1999) Asunto: Defensa de los pequeños y medianos consumidores de electricidad como consecuencia de la liberalización del sector energético ¿Le parece a la Comisión coherente con los objetivos del Tratado que el resultado de la aplicación de la Directiva eléctrica en España en la próxima década para PYME y usuarios domésticos se concrete en una limitación pactada entre empresas y Administración de un descenso limitado de las tarifas de un 1 ó un 2 % y en un incremento fijo de su tarifa de un 4,5 % para sufragar costes de transición a la competencia; independientemente de la evolución de otros parámetros del mercado energético? Respuesta dada por el Sr. Papoutsis en nombre de la Comisión (12 de abril de 1999) La liberalización del mercado eléctrico, de conformidad con la Directiva 96/92/CE del Parlamento y del Consejo de 19 de diciembre de 1996 sobre normas comunes para el mercado interior de la electricidad (1), se realiza mediante un enfoque gradual. La porción de «clientes calificados», es deir, clientes que pueden elegir su proveedor de electricidad, tiene que representar en una primera etapa al menos un porcentaje comunitario de grandes clientes industriales con más de 40 GWh de consumo anual y debe extenderse sucesivamente también a una porción mayor de clientes más pequeños. Es cierto que durante este periodo de apertura gradual los beneficios de la liberalización suelen ser mayores para aquellos clientes que ya son «calificados». Sin embargo, la Comisión espera que, gracias a la posterior ampliación del segmento de clientes calificados a las pequeñas y medianas empresas (PYME)y gracias a los distribuidores calificados y a los comerciantes y proveedores de electricidad recientes, la liberalización será cada vez más ventajosa para los pequeños usuarios. En este contexto, la ley española sobre electricidad se ajusta completamente al plan de apertura del mercado de la Directiva y va incluso más allá, aplicando reducciones a los pequeños clientes. La Comisión espera que, a medida que avance la liberalización, sus ventajas se extiendan también en mayor medida al consumo doméstico. Sobre el tema de los costes del periodo transitorio a la competencia en España, la Comisión está examinando todavía el caso a la luz del artículo 24 de la Directiva (costes hundidos) y de las normas de las ayudas de Estado recogidas en el Tratado CE. Por tanto, y de momento, la Comisión solo puede remitir a Su Señoría a las respuestas dadas a las preguntas orales H-161/99 del Sr. Izquierdo Collado y H-162/99 de la Sra. Gracia Arias presentadas en el turno de preguntas posterior a la sesión parlamentaria de marzo de 1999. (1) DO L 27 de 30. 11. 1992. (1999/C 348/043) PREGUNTA ESCRITA E-0205/99 de Manuel Escolá Hernando (ARE) a la Comisión (12 de febrero de 1999) Asunto: Financiación de sistemas de Saneamiento en Aragón En el informe de la Comisión sobre el Fondo de Cohesión en 1997, se indica que la Comunidad Autónoma de Aragón se benefició de financiación para 9 sistemas de saneamiento por importe de 29 millones de ecus. ¿Puede la Comisión indicar qué proyectos, los importes y la situación actual de cada proyecto?


title: WRITTEN QUESTION No. 252/99 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ Slate dumps in San Pedro de Trones (Castilla y León, Spain)

eurovoc_concepts:
Castile-Leon
application of EU law
degradation of the environment
earths and stones
environmental risk prevention
protection of animal life
protection of plant life
safety standard
storage of waste


title: Milieu : De vergroening van het gemeenschappelijk landbouwbeleid.

eurovoc_concepts:
development policy
environmental policy
environmental protection
reform of the CAP
rural development


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Albanien (KOM(98)0507 C4-0590/98 98/0273(CNS)) (Høringsprocedure)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 209/99 του Riccardo NENCINI Η χωματερή του Corliano (Φλωρεντία)

eurovoc_concepts:
Tuscany
application of EU law
environmental impact
environmental protection
groundwater
hydrology
public health
waste management
water pollution

text: 12. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 325/85 Το ε΄ργο θα υποστηρι΄ξει ολοκληρωµε΄νες προ΄τυπες δρα΄σεις επικεντρωµε΄νες στην αναβα΄θµιση του συντονισµου΄, στη χα΄ραξη πολιτικη΄ς, στις ρυθµιστικε΄ς λειτουργι΄ες και τα καθη΄κοντα του δηµοσι΄ου τοµε΄α, στην ορθολογικο΄τερη περιβαλλοντικα΄ εκµετα΄λλευση, στην υποστη΄ριξη εναλλακτικη΄ς παραγωγη΄ς θαλασσοκαλλιε΄ργειας και θαλα΄σσιου οικολογικου΄ τουρισµου΄, και στην ενθα΄ρρυνση της υπευ΄θυνης συµµετοχη΄ς των παραγωγω΄ν και των τοπικω΄ν κοινοτη΄των στον σχεδιασµο΄ και τη διαχει΄ριση. Το ε΄ργο εκπονει΄ται µε την πλη΄ρη συνεργασι΄α της κυβε΄ρνησης της Ται¨λα΄νδης. (1999/C 325/110) Θε΄µα: Φω΄κιες ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0203/99 υποβολη΄: Mark Killilea (UPE) προς την Επιτροπη΄ (12 Φεβρουαρι΄ου 1999) Το Συµβου΄λιο Αλιει΄ας της Ιρλανδικη΄ς Θα΄λασσας (Bord Iascaigh Mhara) υπε΄βαλε, τον Απρι΄λιο του 1997, ε΄κθεση στην Γ∆ XIV σχετικα΄ µε την αλληλεπι΄δραση ανα΄µεσα στις φαιε΄ς φω΄κιες του Ατλαντικου΄ και τον αλιευτικο΄ εξοπλισµο΄. Η εν λο΄γω ε΄κθεση ε΄χει εκπονηθει΄ µε την οικονοµικη΄ υποστη΄ριξη της Επιτροπη΄ς. Ει΄ναι σε θε΄ση η Επιτροπη΄ να αποκαλυ΄ψει εα΄ν ε΄χει διανει΄µει την ε΄κθεση αυτη΄ στις οργανω΄σεις αλιει΄ας η΄ στις αρµο΄διες για την αλιει΄α υπηρεσι΄ες των κυβερνη΄σεων των κρατω΄ν µελω΄ν; Απα΄ντηση της κας Bonino εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (9 Μαρτι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ χρηµατοδοτει΄ παρα΄ πολλα΄ ερευνητικα΄ σχε΄δια, γεγονο΄ς που καθιστα΄ δυ΄σκολη, για την Επιτροπη΄, την κυκλοφορι΄α η΄ τη διανοµη΄ εκθε΄σεων για τα αποτελε΄σµατα των σχεδι΄ων αυτω΄ν. Εντου΄τοις, αντι΄γραφα των εκθε΄σεων διατι΄θενται κατο΄πιν αιτη΄σεως απο΄ την Επιτροπη΄. Η Επιτροπη΄ πιστευ΄ει ο΄τι τα αποτελε΄σµατα των ερευνητικω΄ν σχεδι΄ων θα πρε΄πει να διατι΄θεται ο΄σο το δυνατο΄ν περισσο΄τερο στο κοινο΄. Ως εκ του΄του, περιλη΄ψεις ερευνητικω΄ν σχεδι΄ων που χρηµατοδοτου΄νται απο΄ την Επιτροπη΄ ει΄ναι προσβα΄σιµες µε΄σω του Internet. Επιπροσθε΄τως, αποτελει΄ ε΄ναν απο΄ τους ο΄ρους χρηµατοδο΄τησης ερευνητικω΄ν σχεδι΄ων απο΄ την Επιτροπη΄, συµπερι- λαµβανοµε΄νου του σχεδι΄ου που εκτελει΄ται απο΄ το ιρλανδικο΄ συµβου΄λιο θαλα΄σσιας αλιει΄ας. Βα΄σει των ο΄ρων αυτω΄ν, ο δικαιου΄χος της χρηµατοδο΄τησης πρε΄πει να προσπαθει΄ να διανε΄µει τα αποτελε΄σµατα του σχεδι΄ου ο΄σον το δυνατο΄ν περισσο΄τερο µε΄σω αναγνωρισµε΄νων επιστηµονικω΄ν περιοδικω΄ν η΄ µε α΄λλα κατα΄λληλα µε΄σα. Για περισσο΄τερες πληροφορι΄ες για την ε΄κθεση αυτη΄ του ιρλανδικου΄ συµβουλι΄ου θαλα΄σσιας αλιει΄ας, παραπε΄µπουµε τον Αξιο΄τιµο Βουλευτη΄ στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς που δο΄θηκε στην προφορικη΄ ερω΄τηση H-72/99 του Αξιο΄τιµου Βουλευτη΄ κατα΄ τη δια΄ρκεια του χρο΄νου ερωτη΄σεων του Κοινοβουλι΄ου κατα΄ την µερικη΄ συ΄νοδο του Φεβρουαρι΄ου 1999 (1). (1) Συζη΄τηση του Κοινοβουλι΄ου (Φεβρουαρι΄ου 1999). (1999/C 325/111) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0209/99 υποβολη΄: Riccardo Nencini (PSE) προς την Επιτροπη΄ (12 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Η χωµατερη΄ του Corliano (Φλωρεντι΄α) Στην περιοχη΄ Corliano (δη΄µος Cerreto Guidi-Φλωρεντι΄α) προβλε΄πεται η κατασκευη΄ µιας χωµατερη΄ς επιφα΄νειας 120. 000 µ2, ανα΄µεσα σε αµπελω΄νες και ελαιω΄νες. Στα πλαι΄σια του του εν λο΄γω σχεδι΄ου, δεν φαι΄νεται να ε΄χει πραγµατοποιηθει΄ καµι΄α ε΄ρευνα ο΄σον αφορα΄ τη διακρι΄βωση της κατα΄στασης του υδροφο΄ρου στρω΄µατος και της ενδεχο΄µενης ρυ΄πανσης απο΄ τα λυ΄µατα που παρη΄χθησαν, µε την πα΄ροδο του χρο΄νου, απο΄ την παλια΄ χωµατερη΄. ∆εν υπα΄ρχουν, εξα΄λλου, ου΄τε σχε΄δια για την στεγανοποι΄ηση του εδα΄φους της χωµατερη΄ς µολονο΄τι η περιοχη΄ ε΄χει ιδιο΄τυπο υδρογεωλογικο΄ χαρακτη΄ρα µε συχνε΄ς κατολισθη΄σεις, ο΄πως προκυ΄πτει απο΄ τους περιφερειακου΄ς χα΄ρτες


title: WRITTEN QUESTION No. 208/99 by Armelle GUINEBERTIERE Aid for sheep-breeding

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
aid to agriculture
basic price
budgetary stabiliser
extensive farming
farmers' income
livestock
livestock farming
sheep

text: C 341/68 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 (1999/C 341/094) SKRIFTLIG FRÅGA E-0208/99 från Armelle Guinebertière (UPE) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Stöd till fåraveln Fåruppfödarna är en av de grupper inom jordbruket som har de lägsta inkomsterna. Prisfallet på får- och lammkött (50 % från 1997 till 1998) kräver ett beslut i syfte att stötta denna sektor. För det första tycks den budgetstabiliserande mekanism som infördes 1988 för beräkning av gemenskapens bidrag för fåravel vara verkningslös. Den kraftiga ökningen av det europeiska fårbeståndet avstannade då rätten till bidrag infördes efter 1992 års reform. Likväl är bidragen till landsbygden fortfarande berättigade. För det andra finns det anledning att frukta att en obalans kan uppstå. De extensifieringsbidrag som stadgas inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött kan leda till att producenter, i många zoner, som föder upp både nötkreatur och får, övergår till ren nötproduktion. En motsvarande åtgärd med extensifieringsbidrag till fårbranschen skulle välkomnas i förslaget till förordning om landsbygdens utveckling. Anser inte kommissionen att det måste till kompensation från gemenskapen, som motverkar och förebygger problemen inom denna sektor? lösningar, om än inom ett system som är beroende av Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (12 mars 1999) Det är riktigt att 1998 var ett särskilt svårt år för många köttsektorer och fårsektorn utgör inget undantag. Priserna här föll dock jämförelsevis inte lika mycket som inom andra köttsektorer och prisfallet kompense- rades helt genom tackbidraget, som ökade med 50,3 % jämfört med föregående år. År 1998 steg priset på lamm med 13,3 % jämfört med genomsnittet under föregående år. Även om fåruppfödare har lägre inkomster än andra grupper inom jordbruket, är stödnivån inom fårköttssektorn relativt hög. Stödet till denna sektor utgör 7-8 % av utgifterna inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, vilket är mer än fyra gånger fårköttssektorns bidrag till jordbruks- produktionen som helhet. Kommissionen tänker inte föreslå att grundpriset höjs genom att ta bort stabilisatorn. Schablonbeloppet på 7 % som infördes genom 1992 års reform, kompenserades genom införandet av ”landsbygdsbidraget” till jordbrukare i mindre gynnade områden. Eftersom denna koppling finns, skulle ett avskaffande av stabilisatorn medföra att betalningen av ”landsbygdsbidraget” kan ifrågasättas. Borttag av stabilisatorn skulle dessutom öka budgetutgifterna och bland annat medföra att 1998 års utgifter för tackbidragen skulle stiga med omkring 25 % (eller 365 miljoner euro). Det finns inte heller några tankar på att införa ett extensifieringsbidrag inom fårköttssektorn. Det är sant, att antalet tackor, som uppges i samband med tackbidraget, tas med i beräkningen av djurtäthetsfaktorn inom nötköttssektorn för att undvika diskriminering mellan uppfödare som föder upp både nötkreatur och får och uppfödare som endast föder upp nötkreatur. Att införa ett liknande system för får skulle dock skada uppfödare i vissa regioner i EU, som inte äger tillräckligt med land för att kunna ange detta i en ansökan om arealstöd för att berättigas till extensifieringsbidrag. Dessutom tillämpas sedan 1993 ett extensifieringsbidrag inom nötköttssektorn, vilket inte har haft någon inverkan på fårköttssektorn


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 240/99 af Ulf HOLM Storbritanniens EU-rabat

eurovoc_concepts:
Community budget
Member States' contribution
United Kingdom
activity report
financing of the EU budget
financing policy
own resources
reduced price

text: 12. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 325/95 Den italienske regering har aldrig over for Kommissionen omtalt muligheden af en ny »euroskat«. Kommis- sionen har aldrig givet udtryk for, at en forøgelse af skattetrykket vil være en ønskelig strategi med henblik på at reducere budgetunderskuddet. Tværtimod finder Kommissionen, at en sund budgetpolitik bør være baseret på kontrol med driftsudgifterne. Følgerne af manglende overholdelse af kravene i stabilitets- og vækstpagten er klart fastlagt i Det Europæiske Råds resolution om stabilitets- og vækstpagten (1) af 17. juni 1997 og i Rådets forordning (EF) 1466/97 af 7. juli 19979 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af de økonomiske politikker (2) og (EF) 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse af afklaringen af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. (1) (2) EFT C 236 af 2. 8. 1997. EFT L 209 af 2. 8. 1997. (1999/C 325/126) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0234/99 af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Beskyttelse af naturområdet Macchia Tonda (Rom) Har Kommissionen kendskab til den mulige sløjfning af naturområdet Macchia Tonda i Provinsen Rom som følge af den italienske regerings planer om at ophæve den militærservitut, som S. Severa-området er belagt med, og som ellers er en garanti for nævnte naturområdes bevarelse? Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at beskytte miljøet i et af de områder på Lazios kyst, hvor forureningsniveauet endnu er meget lavt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (15. marts 1999) Lokaliteten Macchia Tonda er af de italienske myndigheder blevet udpeget som et særligt beskyttet område, for så vidt angår beskyttelse af fugle, i medfør af artikel 4 i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1). Området er desuden også blevet foreslået udnævnt til lokalitet af vigtighed for Fællesskabet for så vidt angår beskyttelse af vilde dyr og planter i henhold til artikel 4 i Rådets direktiv 92/43/ EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturlige levesteder samt vilde dyr og planter (2). Lokaliteten er dermed fuldt ud omfattet af fællesskabslovgivningen på miljøområdet, for så vidt angår naturbevarelse. Endelig er lokaliteten derudover beskyttet af den regional naturreservat. lov nr. 54 af 23. juli 1983 i egenskab af (1) (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979. EFT L 206 af 22. 7. 1992. (1999/C 325/127) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0240/99 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Storbritanniens EU-rabat Hvad er årsagen til, at Storbritannien får en rabat på medlemsbidraget til EU? Kan Kommissionen redegøre for, hvor meget rabat Storbritannien samlet har fået, siden den blev indført? Hvor meget udgør rabatten i procent pr. år?