title: Vorschlag für eine Verordnung (EG) Nr. ... des Rates vom ... zur Festsetzung der abgeleiteten Interventionspreise für Weißzucker, des Interventionspreises für Rohzucker, der Mindestpreise für A- und B-Zuckerrüben sowie der Vergütung zum Ausgleich der Lagerkosten für das Wirtschaftsjahr 1999/2000

eurovoc_concepts:
agricultural market
agricultural product
agricultural production
fixing of prices

formats: html pdf print

text: 1. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 59/7 Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) Nr. /1999 DES RATES vom. 1999 zur Festsetzung der abgeleiteten Interventionspreise für Weißzucker, des Interventionspreises für Rohzucker, der Mindestpreise für A- und B-Zuckerrüben sowie der Vergütung zum Ausgleich der Lagerkosten für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 (1999/C 59/05) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 über die gemeinsame Markt- organisation für Zucker (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1148/98 der Kommission (2), insbe- sondere auf Artikel 3 Absatz 5, Artikel 5 Absatz 5 und Artikel 8 Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Mit der Verordnung (EG) Nr. /1999 des Rates vom. /1999 zur Festsetzung bestimmter Preise im Sektor Zucker und der Standardqualität für Zuckerrüben für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 (3) ist der Interventionspreis für Weißzucker für die Gebiete ohne Zuschußbedarf auf 63,19 EUR/100 kg festgesetzt worden. In Artikel 3 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/ 81 ist vorgesehen, daß für jedes Zuschußgebiet abgeleitete Interventionspreise für Weißzucker festzusetzen sind. Dabei ist es angebracht, die regionalen Preisunterschiede für Zucker zu berücksichtigen, die bei normaler Ernte und freiem Warenverkehr mit Zucker aufgrund der natürlichen Bedingungen der Marktpreisbildung anzuneh- men sind. Mit der Verordnung (EG) Nr. /1999 ist der Grund- preis für Zuckerrüben auf 47,67 EUR/t festgesetzt wor- den. Artikel 5 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 bestimmt, daß, vorbehaltlich des Artikels 28 Absatz 5 derselben Verordnung, der Mindestpreis für A-Zuckerrüben 98 v. H. des Grundpreises für Zuckerrü- ben und für B-Zuckerrüben grundsätzlich 68 v. H. des Grundpreises für Zuckerrüben beträgt. Nach Artikel 5 der Verordnung (EWG) Nr. 1358/77 des Rates vom 20. Juni 1977 zur Aufstellung allgemeiner Regeln für den Ausgleich der Lagerkosten für Zucker und zur Aufhebung der Verordnung (EWG) Nr. 750/68 (4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 3042/ 78 (5), ist die Höhe der Vergütung im Rahmen des Ausgleichs der Lagerkosten je Monat und je Gewichtsein- heit unter Berücksichtigung der Finanzierungskosten, der Versicherungs- und eigentlichen Lagerkosten festzusetzen. Bei der Berechnung der Finanzierungskosten ist ein Zins- satz von 3,75 v. H. zu berücksichtigen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Für die Zuschußgebiete der Gemeinschaft wird der abge- leitete Interventionspreis für Weißzucker festgesetzt auf: In den Erzeugungsgebieten Irlands und des Vereinigten Königreichs, Spaniens, Portugals und Finnlands ist ein Zuschußbedarf abzusehen. a) 64,65 EUR/100 kg für alle Gebiete Irlands und des Vereinigten Königreichs, In Artikel 3 Absatz 5 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/ 81 ist die Festsetzung eines Interventionspreises für Roh- zucker vorgesehen. Dieser Preis ist anhand des Interven- tionspreises für Weißzucker festzusetzen. b) 64,65 EUR/100 kg für alle Gebiete Portugals, c) 64,65 EUR/100 kg für alle Gebiete Finnlands, d) 64,88 EUR/100 kg für alle Gebiete Spaniens. (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998, S. 38. (3) Siehe Seite 5 dieses Amtsblattes. (4) ABl. L 156 vom 25. 6. 1977, S. 4. (5) ABl. L 361 vom 23. 12. 1978, S. 8. C 59/8 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 1. 3. 1999 Artikel 2 Artikel 4 Der Interventionspreis für Rohzucker wird auf 52,37 EUR/100 kg festgesetzt. Die in Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 genannte Vergütung wird auf monatlich 0,33 EUR/100 kg Weißzucker festgesetzt. Artikel 3 1. Der in der Gemeinschaft geltende Mindestpreis für A-Zuckerrüben wird auf 46,72 EUR/t festgesetzt. 2. Vorbehaltlich der Anwendung von Artikel 28 Absatz 5 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 wird der in der Gemeinschaft geltende Mindestpreis für B-Zuckerrüben auf 32,42 EUR/t festgesetzt. Artikel 5 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröf- fentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaf- ten in Kraft. Sie gilt für das Wirtschaftsjahr 1999/2000. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Geschehen zu. Im Namen des Rates Der Präsident


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 307/1999, 8. veebruar 1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord, et laiendada nende kohaldamist ka õpilastele

eurovoc_concepts:
family
self-employment
social security
student
vocational training
wage earner

text: 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 335 31999R0307 L 38/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 12. 2. 1999 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 307/1999, 8. veebruar 1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord, et laiendada nende kohaldamist ka õpilastele EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 51 ja 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) mis on esitatud pärast konsulteerimist võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoniga, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) (5) asutamislepingu artikli 3 punktis c on sätestatud, et ühenduse tegevuse hulka kuulub vastavalt asutamisle- pingule isikute vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel; asutamislepingu artiklis 7a on sätestatud, et siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kau- pade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt asutamislepingu sätetele; selleks et tagada töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vaba liikumine ja kõrvaldada takistused, mis võik- sid sotsiaalkindlustuse valdkonnas tekkida ainult siseriiklike õigusaktide kohaldamise korral, võttis nõu- kogu asutamislepingu artiklite 51 ja 235 põhjal vastu määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskee- mide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) (4) ja määruse (EMÜ) nr 574/72, (5) millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord; lisaks sellele tuleks määruse (EMÜ) nr 1408/71 reguleerimisala laiendada nii, et see hõlmaks põhimõtteli- selt ka õpilaste suhtes kohaldatavaid eriskeeme; sotsiaalkindlustuse valdkonnas ei ole ainult siseriiklike õigusaktide kohaldamise puhul tagatud ühenduse piires liikuvate õpilaste piisav kaitse; selleks et isikute vaba liikumine täiel määral ellu viia, tuleks kohalda- tavad sotsiaalkindlustusskeemid kooskõlastada; (1) EÜT C 46, 20. 2. 1992, lk 1. (2) EÜT C 94, 13. 4. 1992, lk 326. (3) EÜT C 98, 21. 4. 1992, lk 4. (4) EÜT L 149, 5. 7. 1971, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1606/98 (EÜT L 209, 25. 7. 1998, lk 1). (5) EÜT L 74, 27. 3. 1972, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1606/98 (EÜT L 209, 25. 7. 1998, lk 1). 336 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd (6) (7) (8) õigluse huvides tuleks õpilaste suhtes kohaldada töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohalda- tavaid erieeskirju; lihtsuse ja selguse huvides peaksid kõnealused eeskirjad täiendama töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes juba kohaldatavaid sätteid; määrusi (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 tuleb muuta nii, et neid saaks kohaldada ühenduse piires liikuvate õpilaste suhtes, võttes arvesse nimetatud isikute olukorra eripära ja nende kindlustusskeemide eri- omadusi, mille alusel nad on kindlustatud, ning hüvitisi, mida neil on õigus saada; kuigi õpilaste olukorra eripära tõttu ei ole olnud võimalik kehtestada eeskirju selle kohta, milliseid õigus- akte kohaldada, on siiski soovitav võimaluse korral vältida seda, et kõnealuste isikute puhul nõutaks kahe- kordseid kindlustusmakse või et neil oleks õigus saada topelthüvitisi; (9) kohanduste tegemiseks määruse (EMÜ) nr 1408/71 jõustamistingimustes tuleb kohandada kõnealuse mää- ruse VI lisa; (10) Luksemburgi eripära tõttu, mille kohaselt on kõigil välisriikides õppivatel õpilastel õigus saada tervishoiu- teenuseid, on õigustatud, et selliste õpilaste puhul ei nõuta tervisekindlustusskeemiga liitumist selles riigis, kus nad õpivad; (11) õpilaste olukorra eripära tõttu ei ole olnud võimalik luua õpilaste sotsiaalkindlustusõiguste kooskõlasta- mise süsteemi ühenduse tasandil, seda eelkõige invaliidsushüvitiste puhul; õpilastele kättesaadavad sot- siaalkindlustushüvitised on eri liikmesriikides väga erinevad, eriti puuetega inimeste hooldamiseks ja liik- umiseks vajalike lisakulude katmiseks mõeldud mitteosamakseliste erihüvitiste puhul; Euroopa Ühenduste Kohus on tunnistanud, et teatavate hüvitiste andmise üksikasjalikud eeskirjad on tihedalt seotud konkreetse majandusliku ja sotsiaalse keskkonnaga; seetõttu on põhjendatud piiratud erandid määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 10a lõike 2 põhjal kohaldatavatest perioodide kooskõlastamise eeskirjadest; (12) asutamislepingus ei ole sätestatud õpilaste sotsiaalkindlustuse valdkonnas asjakohaste meetmete võtmiseks vajalikke volitusi ning seetõttu on õigustatud, et lisaks artiklile 51 tuginetakse ka artiklile 235; (13) käesoleva määruse kohaldamine ei piira direktiivis 93/96/EMÜ (1) sätestatud tingimusi õpilaste elukoha õiguste kohta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EMÜ) nr 1408/71 muudetakse järgmiselt. 1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt: a) punkti c järele lisatakse järgmine punkt: “ca) õpilane — isik, kes ei ole töötaja ega füüsilisest isikust ettevõtja ega nimetatud isikute pereliige ega ülalpeetav käesoleva määruse tähenduses ja kes õpib või osaleb kutseõppes, millega ta omandab liik- mesriigi asutuste poolt ametlikult tunnustatud erialase ettevalmistuse, ning kes on kindlustatud üldise sotsiaalkindlustusskeemi alusel või õpilaste sotsiaalkindlustuse eriskeemi alusel;” (1) EÜT L 317, 18. 12. 1993, lk 59. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 337 b) punkti f alapunktides i ja ii asendatakse sõnad “töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja” sõnadega “töötaja, füüsilisest isikust ettevõtja või õpilane”. 2. Artikkel 2 asendatakse järgmisega: “Artikkel 2 Isikud, kelle suhtes määrus on kohaldatav 1. Käesolevat määrust kohaldatakse töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja õpilaste suhtes, kelle suhtes keh- tivad või on kehtinud ühe või mitme liikmesriigi õigusaktid ning kes on mõne liikmesriigi kodanikud või mõne liikmesriigi territooriumil elavad kodakondsuseta isikud või pagulased, samuti nende pereliikmete ja nende ülalpidamisel olnud isikute suhtes. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse sellise töötaja, füüsilisest isikust ettevõtja või õpilase ülalpidamisel olnud isikute suhtes, kelle suhtes on kehtinud ühe või mitme liikmesriigi õigusaktid, olenemata sellise töötaja, füü- silisest isikust ettevõtja või õpilase kodakondsusest, kui nende ülalpidamisel olnud isikud on mõne liikmes- riigi kodanikud või mõne liikmesriigi territooriumil elavad kodakondsuseta isikud või pagulased. ” 3. Saksakeelse teksti artiklis 9a asendatakse sõnad “der Arbeitnehmer oder Selbständige” sõnadega “die Person”. 4. Artikli 10 lõikest 2 jäetakse välja sõnad “töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana”. 5. Artikkel 22c jäetakse välja. 6. III jaotise 1. peatükile lisatakse järgmine jagu: “5a. jagu Isikud, kes õpivad või osalevad kutseõppes, ja nende pereliikmed Artikkel 34a Erisätted õpilaste ja nende pereliikmete kohta Artikli 18, artikli 19, artikli 22 lõike 1 punktide a ja c, artikli 22 lõike 2 teise lõigu, artikli 22 lõike 3, artikli 23 ja artikli 24 ning 6. ja 7. jao sätteid kohaldatakse õpilaste ja nende pereliikmete suhtes vajaduse korral analoogia põhjal. Artikkel 34b Üldsätted Artikli 22 lõigetes 1 ja 3 ning artiklis 34a nimetatud isik, kes viibib muus liikmesriigis kui pädev riik, et seal õppida või osaleda kutsealases koolituses, millega saadavat erialast ettevalmistust liikmesriigi asutused ametlikult tunnustavad, ja temaga kaasasolevad pereliikmed kuuluvad artikli 22 lõike 1 punkti a sätete kohaldamisalasse kõigil juhtudel, mille puhul vajatakse hüvitisi sellise isiku õppimis- või koolituskoha liikmesriigi territooriumil viibimise ajal. ” 7. Artikli 35 lõikes 3 asendatakse sõnad “ei kohaldata nimetatud tingimust töötajate, füüsilisest isikust ettevõt- jate ega nende pereliikmete suhtes” sõnadega “ei kohaldata nimetatud tingimust isikute suhtes”. 8. III jaotise 4. peatükile lisatakse järgmine jagu: “5. jagu Õpilased Artikkel 63a 1. – 4. jao sätteid kohaldatakse õpilaste suhtes analoogia põhjal. ” 338 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 9. Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 66a Õpilased Artiklite 64–66 sätteid kohaldatakse õpilaste ja nende pereliikmete suhtes analoogia põhjal. ” 10. Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 76a Õpilased Artikli 72 sätteid kohaldatakse õpilaste suhtes analoogia põhjal. ” 11. Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 95d Õpilaste suhtes kohaldatavad üleminekusätted 1. Käesoleva määruse alusel ei teki õpilastel, nende pereliikmetel ega nende ülalpidamisel olnud isikutel min- geid õigusi perioodi suhtes, mis eelneb 1. maile 1999. 2. Kõiki enne 1. maid 1999 liikmesriigi õigusaktide kohaselt täitunud kindlustusperioode ning vajaduse kor- ral ka töötamis-, elamis- ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode võetakse arvesse käesoleva mää- ruse sätete kohase hüvitise saamise õiguse kindlaksmääramisel. 3. Vastavalt lõike 1 sätetele omandatakse käesoleva määruse kohane õigus ka juhul, kui see on seotud juh- tumiga, mis toimus enne 1. maid 1999. 4. Kõik hüvitised, mis on jäänud määramata või mis on peatatud asjaomase isiku kodakondsuse või elukoha tõttu, määratakse või ennistatakse asjaomase isiku taotluse põhjal 1. mail 1999 tingimusel, et varasemate hüvitiste määramise aluseks olevate õiguste põhjal ei ole tehtud ühekordset väljamakset. 5. Kui lõikes 4 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jooksul alates 1. maist 1999, jõustuvad käesolevast mää- rusest tulenevad õpilaste, nende pereliikmete ja nende ülalpidamisel olnud isikute õigused alates nimetatud kuupäevast ning asjaomase isiku suhtes ei või kohaldada ühegi liikmesriigi õigusaktide sätteid, mis on seotud õiguste lõppemise või aegumisega. 6. Kui lõikes 4 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist alates 1. maist 1999, jõustuvad lõp- pemata või aegumata õigused alates sellise taotluse esitamise kuupäevast, kui mõne liikmesriigi õigusaktidega ei ole ette nähtud soodsamaid sätteid. ” 12. VI lisa muudetakse järgmiselt: a) jaotises “D. HISPAANIA” lisatakse järgmine punkt: “9. Hispaania õpilaste eriskeem (“Seguro Escolar”) ei toetu hüvitiste tunnustamisel kindlustus-, töö- ja ela- misperioodide täitumisele nimetatud mõistete määruse artikli 1 punktides r, s ja sa määratletud tähenduses. Seepärast ei saa Hispaania asutused anda välja perioodide liitmiseks vajalikke tõendeid. Sellest olenemata kohaldatakse Hispaania õpilaste eriskeemi ka teiste liikmesriikide kodanikest õpi- laste suhtes, kes õpivad Hispaanias, samadel tingimustel nagu Hispaania kodakondsusega õpilaste suhtes. ”; b) jaotises “I. LUKSEMBURG” lisatakse järgmine punkt: “8. Luksemburgi Suurhertsogiriigis ravikindlustusskeemiga hõlmatud isikud, kes õpivad teises liikmes- riigis, on vabastatud kohustusest liituda õpilasena õppimiskoha riigi õigusaktide alusel. ”; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 339 c) jaotises “O. ÜHENDKUNINGRIIK” lisatakse järgmine punkt: “21. Õpilaste või õpilase pereliikmete või tema ülalpidamisel olnud isikute puhul ei kohaldata artikli 10a lõike 2 sätteid hüvitiste suhtes, mis on mõeldud üksnes puuetega inimeste erikaitseks. ” Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikkel 120 asendatakse järgmisega: Artikkel 2 “Artikkel 120 Isikud, kes õpivad või osalevad kutseõppes Käesoleva määruse sätteid, välja arvatud artikleid 10 ja 10a, kohaldatakse õpilaste suhtes vajaduse korral analoogia põhjal. ” Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub kolmanda kuu esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 8. veebruar 1999 Nõukogu nimel eesistuja O. LAFONTAINE


title: Forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i Associeringsrådet vedrørende Republikken Polens associering med Fællesskabets programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
accession to the European Union
associated country
research policy

text: 18. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 75/57 99/0045(CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE af. om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Republikken Polens associering med Fællesskabets programmer inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002) (1999/C 75/06) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, særlig artikel 130 M sammenholdt med artikel 228, stk. 3, første afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union har ved afgørelse nr. /. /EF vedtaget et rammepro- gram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002) (1), i det følgende benævnt »femte ramme- program« — under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: ud fra følgende betragtninger: Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side trådte i kraft den 1. februar 1994; ifølge artikel 1 i tillægsprotokollen til Europaaftalen kan Polen deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særpro- grammer, projekter og andre foranstaltninger inden for forskning og teknologisk udvikling; ifølge artikel 2 i tillægsprotokollen til Europaaftalen skal vilkårene og betingelserne for Polens deltagelse i de aktiviteter, der henvises til i artikel 1, fastlægges af associeringsrådet; Den holdning, Fællesskabet skal indtage i det associe- ringsråd, der er oprettet ved Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side, med hensyn til Republikken Polens deltagelse i femte ramme- program, fremgår af vedlagte udkast til associeringsrådets afgørelse. Udfærdiget i. På Rådets vegne. Formand (1) EFT L. C 75/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 3. 1999 Udkast til AFGØRELSE Nr. /. TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side om vilkårene og betingelserne for Polens deltagelse i Fællesskabets programmer inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002) den. ASSOCIERINGSRÅDET HAR — under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side (1), under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side (2) vedrørende Polens deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 1 og 2, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge artikel 1 i ovennævnte tillægsprotokol kan Polen deltage i Fællesskabets rammeprogram- mer, særprogrammer, projekter og andre foranstaltninger inden for forskning og teknologisk udvikling; Det Europæiske Råd konkluderede på sit møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997, at visse fællesskabsprogrammer (f. eks. inden for forskning) skal åbnes for ansøgerlandene, så de kan gøre sig bekendt med EU’s politikker og arbejdsmetoder; i den forbindelse forventes hvert ansøgerland selv at yde et finansielt bidrag, som gradvis vil blive forhøjet (om nødvendigt kan der ydes tilskud til ansøgerlandenes bidrag gennem Phare); ifølge ovennævnte konklusioner bør ansøgerlandene endvidere for så vidt angår de punkter, der vedrører dem, kunne deltage som observatører i de udvalg, der bistår Kommissionen i gennemførelsen af de programmer, som ansøgerlandene bidrager finansielt til; Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union har ved afgørelse nr. /. /EF vedtaget et rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002), i det følgende benævnt »femte ramme- program«; ifølge artikel 2 i ovennævnte tillægsprotokol skal vilkårene og betingelserne for Polens deltagelse i de aktiviteter, der henvises til i artikel 1, fastlægges af associeringsrådet — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Polen kan deltage i særprogrammerne under rammeprogrammet for Det Europæiske Fælles- skabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002), i det følgende benævnt »femte rammeprogram«, i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i bilag I, II og III, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. (1) EFT L 345 af 31. 12. 1993, s. 2. (2) EFT L 317 af 30. 12. 1995, s. 35. 18. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 75/59 Denne afgørelse gælder i det femte rammeprograms løbetid. Artikel 2 Afgørelsen træder i kraft 30 dage efter dens vedtagelse. Artikel 3 Udfærdiget i. På associeringsrådets vegne. Formand C 75/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 3. 1999 BILAG I VILKÅR OG BETINGELSER FOR POLENS DELTAGELSE I SÆRPROGRAMMERNE UNDER FEMTE RAMMEPROGRAM 1. Forskningsforetagender hjemmehørende i Polen kan deltage i alle særprogrammerne under femte rammeprogram. Polske videnskabsfolk og forskningsforetagender kan deltage i Det Fælles Forsknings- centers aktiviteter. Ved »forskningsforetagender« forstås i denne afgørelse bl. a. : universiteter, forskningsorganisationer, erhvervsvirksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, og fysiske personer. 2. Deltagelsen indebærer følgende: — Deltagelse af forskningsforetagender hjemmehørende i Polen i gennemførelsen af alle særprogram- mer under femte rammeprogram i overensstemmelse med de betingelser og vilkår, der er fastsat i »regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram«. — Finansielle bidrag fra Polen til budgetterne for programmerne under femte rammeprogram, baseret på forholdet mellem Polens bruttonationalprodukt og summen af Den Europæiske Unions medlemsstaters og Polens bruttonationalprodukter. 3. Forskningsforetagender hjemmehørende i Polen, som deltager i Fællesskabets forskningsprogrammer, har med hensyn til ejendomsret, udnyttelse og formidling af oplysninger og intellektuel ejendomsret, der fremkommer som følge af en sådan deltagelse, samme rettigheder og pligter som forskningsforeta- gender hjemmehørende i Fællesskabet, jf. bilag II. 4. Det relevante underudvalg, der er nedsat af associeringsrådet i henhold til Europaaftalen, fører tilsyn med og evaluerer gennemførelsen af denne afgørelse. 5. Polens finansielle bidrag i forbindelse med dets deltagelse i særprogrammerne fastsættes i forhold til og som tillæg til det beløb, der hvert år er til rådighed på Den Europæiske Unions almindelige budget til forpligtelsesbevillinger til dækning af Kommissionens finansielle forpligtelser hidrørende fra enhver form for arbejde, der er nødvendigt for gennemførelse, forvaltning og drift af disse programmer. — Den proportionalitetsfaktor, der danner grundlag for Polens bidrag, fremkommer ved at udregne forholdet mellem Polens bruttonationalprodukt, angivet i markedspriser, og summen af bruttonatio- nalprodukterne, angivet i markedspriser, for medlemsstaterne i Den Europæiske Union og Polen. Dette forhold udregnes på grundlag af de seneste statistiske oplysninger vedrørende samme år fra De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat), der er til rådighed på det tidspunkt, hvor det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget offentliggøres. — For at lette Polens deltagelse i særprogrammerne gennemføres betalingen af landets bidrag som følger: 1. år af 5. RP: Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstem- melse med det foregående led, multipliceret med 0,4. 18. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 75/61 2. år af 5. RP: 3. år af 5. RP: 4. år af 5. RP: Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstem- melse med det foregående led, multipliceret med 0,6. Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstem- melse med det foregående led, multipliceret med 0,8. Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstem- melse med det foregående led. — Betingelserne for Fællesskabets finansielle bidrag er fastlagt i bilag. til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. /. /EF. — Betingelserne for Polens finansielle bidrag er fastlagt i bilag III. 6. Uden at dette berører bestemmelserne i punkt 3, har forskningsforetagender hjemmehørende i Polen, som deltager i femte rammeprogram og i femte Euratom-rammeprogram, samme kontraktlige rettighe- der og forpligtelser som forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet, idet der tages hensyn til Fællesskabets og Polens gensidige interesser. Vilkårene for indsendelse og evaluering af forslag og for tildeling og indgåelse af kontrakter under Fællesskabets programmer er de samme for polske forskningsforetagender som for forskningsforetagen- der hjemmehørende i Fællesskabet, idet der tages hensyn til Fællesskabets og Polens gensidige interesser. Når der udvælges bedømmere eller eksperter til Fællesskabets programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, tages polske eksperter i betragtning på linje med eksperter fra Fællesska- bet, og polske eksperter kan deltage i rådgivende grupper og andre rådgivende organer, der bistår Kommissionen ved gennemførelsen af femte rammeprogram og femte rammeprogram. Et polsk forskningsforetagende kan være koordinator for et projekt på samme vilkår som foretagender fra Fællesskabet. I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordning indeholder kontrakter, der indgås med eller af polske forskningsforetagender, bestemmelser om kontrol- og revisionsforanstaltnin- ger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller under disses ansvar. Der kan foretages en regnskabsrevision med det formål at kontrollere sådanne foretagenders indtægter og udgifter i forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den gensidige interesse yder de relevante polske myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, ved gennemførelsen af sådanne kontrol- og revisionsforanstaltninger. 7. Inden for rammerne af gældende bestemmelser gør Fællesskabet og Polen deres bedste for at lette flytning og ophold for forskningsmedarbejdere, der deltager i aktiviteter i Polen og Fællesskabet i medfør af denne afgørelse, samt for at lette grænseoverskridende transport af varer, der skal anvendes i sådanne aktiviteter. Aktiviteter i henhold til denne afgørelse er fritaget for direkte og indirekte skatter, toldafgifter, import- og eksportforbud og -restriktioner fra polsk side for så vidt angår varer og tjenesteydelser, der skal anvendes som led i aktiviteterne. 8. Polske repræsentanter deltager for så vidt angår de punkter, der vedrører dem, som observatører i programudvalgene under femte rammeprogram og i det rådgivende udvalg under femte rammeprogram. Disse udvalg træder sammen uden de polske repræsentanter, når der afholdes afstemning. Polen underrettes om resultatet. For deltagelsen gælder samme regler, herunder procedurer for modtagelse af information og dokumentation, som for deltagerne fra medlemsstaterne. 9. Fællesskabet og Polen kan opsige gennemførelsen af aktiviteterne i henhold til denne afgørelse på et hvilket som helst tidspunkt med 12 måneders skriftligt varsel. Projekter og aktiviteter, der er i gang på tidspunktet for opsigelsen, fortsætter, indtil de er fuldført i henhold til vilkårene i afgørelsen. C 75/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 3. 1999 Hvis Fællesskabet træffer afgørelse om ændring af et eller flere fællesskabsprogrammer, kan aktivite- terne i henhold til denne afgørelse opsiges på gensidigt acceptable vilkår. Polen underrettes om det præcise indhold af de ændrede programmer senest en uge efter, at de er vedtaget af Fællesskabet. Hvis Fællesskabet eller Polen har til hensigt at opsige aktiviteterne, underretter vedkommende den anden part senest en måned efter, at Fællesskabet har truffet ovennævnte afgørelse. Når Fællesskabet vedtager et nyt flerårigt rammeprogram for forskning og udvikling, kan associerings- rådet fastlægge vilkår og betingelser for Polens deltagelse. 18. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 75/63 BILAG II PRINCIPPER FOR TILDELING AF INTELLEKTUEL EJENDOMSRET Rettigheder til intellektuel ejendom, der frembringes eller stilles til rådighed i medfør af denne afgørelse, tilkendes efter bestemmelserne i dette bilag. I. Anvendelse Dette bilag finder anvendelse på forskning, der gennemføres i medfør af nærværende afgørelse (i det følgende benævnt »fælles forskning«), medmindre Fællesskabet og Polen (i det følgende benævnt »parterne«) specifikt beslutter andet. II. Ejendomsret samt tildeling og udøvelse af rettigheder 1. I denne afgørelse forstås ved »intellektuel ejendomsret« intellektuel ejendomsret som defineret i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, udfærdiget i Stockholm den 14. juli 1967. 2. Dette bilag omhandler fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem parterne og deres deltagere. Hver part og dennes deltagere sikrer, at den anden part og dens deltagere kan opnå de intellektuelle ejendomsrettigheder, som tilkendes i overensstemmelse med dette bilag. Dette bilag ændrer og berører i øvrigt ikke fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem en part og dens statsborgere eller deltagere, idet dette spørgsmål afgøres i henhold til den pågældende parts gældende love og praksis. 3. Følgende principper finder anvendelse og danner grundlag for bestemmelserne i de kontrakter, der indgås: a) Behørig beskyttelse af intellektuel ejendomsret. Paterne, og/eller om relevant deres myndigheder og/eller deltagere, sikrer, at de inden for et rimeligt tidsrum underretter hinanden om intellektuel ejendom, der fremkommer i medfør af denne afgørelse eller gennemførelsesforordninger hertil, og søger beskyttelse for sådan intellektuel ejendom inden for et rimeligt tidsrum. b) Hensyntagen til, hvilket bidrag parterne eller deres deltagere har ydet, når det afgøres, hvordan rettigheder og interesser fordeles. c) Effektiv udnyttelse af resultater. d) Ikke-diskriminerende behandling af deltagere fra den anden part set i forhold til den behandling, ens egne deltagere får. e) Beskyttelse af fortrolige forretningsoplysninger. 4. Deltagerne udarbejder i fællesskab en teknologiforvaltningsplan for ejendomsret og anvendelse, herunder offentliggørelse, af viden og intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning. En vejledende beskrivelse af, hvad teknologiforvaltningsplanen bør indeholde, findes i tillægget til dette bilag. Teknologiforvaltningsplanen skal godkendes af den bevilgende myndighed (styrelse, ministerium) hos den part, der medvirker til finansieringen af forskningsarbejdet, før der indgås en specifik kontrakt om forsknings- og udviklingssamarbejde, og planen vedlægges kontrak- ten. Teknologiforvaltningsplanen udarbejdes under hensyntagen til målsætningerne for den fælles forskning, parternes og deltagernes forholdsmæssige finansielle eller andre bidrag, fordele og ulemper ved at tildele rettigheder for bestemte territorier eller anvendelsesområder, krav i henhold til gældende love, herunder parternes lovgivning om intellektuel ejendomsret, samt andre faktorer, som parterne finder relevante. Rettigheder og forpligtelser for så vidt angår intellektuel ejendomsret i forbindelse med forskning udført af gæsteforskere omfattes også af teknologiforvaltningsplanen. 5. Rettigheder til viden eller intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning, og som ikke er omhandlet af teknologiforvaltningsplanen tildeles med parternes godkendelse eller de princip- per, der er opstillet i planen. I tilfælde af uenighed ejes sådan viden eller intellektuel ejendom i C 75/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 3. 1999 fællesskab af alle deltagere, der er involveret i den fælles forskning, som den pågældende viden eller intellektuelle ejendom er et resultat af. Hver deltager, der er omfattet af denne bestemmelse, tildeles retten til at udnytte sådan viden eller intellektuel ejendom til egne kommercielle formål uden geografiske begrænsninger. 6. Hver part sikrer, at den anden part og dens deltagere kan få de rettigheder til intellektuel ejendom, som tildeles dem i overensstemmelse med disse principper. 7. Parterne fastholder konkurrencevilkår på de områder, der er berørt af denne afgørelse, men bestræber sig samtidig på at sikre, at de rettigheder, der erhverves i henhold til afgørelsen og ordninger i medfør heraf, udøves på en sådan måde, at det fremmer især i) formidling og anvendelse af viden, der er frembragt, frigivet eller på anden måde gjort tilgængelig som led i afgørelsen, og ii) vedtagelse og indførelse af internationale standarder. 8. Opsigelse af samarbejdet berører ikke rettigheder og forpligtelser i henhold til dette bilag. III. Ophavsretligt beskyttede værker Ophavsret, der tilhører parterne eller deres deltagere, forvaltes i overensstemmelse med principperne i TRIPs-aftalen (aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der forvaltes af Verdenshan- delsorganisationen) samt Bernerkonventionen (Paris-akten af 1971). IV. Videnskabelig litteratur Medmindre andet er aftalt i teknologiforvaltningsplanen, skal parterne eller deltagerne i den fælles forskning sammen stå for offentliggørelsen af forskningsresultater, jf. dog afsnit V. Ud over denne generelle regel skal følgende procedurer overholdes: 1. I tilfælde, hvor en af parterne eller dennes offentlige institutioner udgiver videnskabelige og tekniske tidsskrifter, artikler, rapporter, bøger, herunder videoer og programmel på grundlag af fælles forskning i henhold til afgørelsen, tilfalder der den anden part en verdensomspændende, ikke-eksklusiv, uigenkaldelig og royaltyfri ret til at oversætte, reproducere, tilpasse, transmittere og offentligt distribuere værker. 2. Parterne sikrer, at litterære værker af videnskabelig karakter, som er blevet til på grundlag af fælles forskning i henhold til denne afgørelse, og som er offentliggjort af uafhængige forlag, får videst mulig udbredelse. 3. Alle eksemplarer af et ophavsretligt beskyttet værk, der omfattes af denne bestemmelse og distribueres offentligt, skal være forsynet med forfatternavn(e), medmindre forfatteren udtrykkeligt anmoder om ikke at blive nævnt ved navn. Desuden skal de klart og tydeligt omtale parternes fælles medvirken. V. Ikke-frigivet viden A. Ikke-frigivet viden i dokumentform 1. Hver part, eller om relevant dens myndigheder eller deltagere, fastlægger så tidligt som muligt og helst i teknologiforvaltningsplanen, hvilken viden den fortsat ikke ønsker frigivet, idet der bl. a. tages hensyn til følgende kriterier: a) den pågældende videns fortrolige karakter i den forstand, at den ikke som helhed eller i sin nøjagtige form eller sammenstilling af enkeltdele er alment kendt blandt eller umiddelbart tilgængelig med lovlige midler for sagkyndige på området b) den pågældende videns faktiske eller potentielle forretningsmæssige værdi i kraft af, at den holdes fortrolig c) tidligere beskyttelse af den pågældende viden i den forstand, at den person, som lovligt sidder inde med denne viden, har taget skridt, der efter omstændighederne er rimelige, for at holde den fortrolig. 18. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 75/65 Parterne, eller om relevant deres myndigheder eller deltagere, kan i visse tilfælde aftale, at den viden eller dele af den viden, der stilles til rådighed, udveksles eller frembringes som led i den fælles forskning, ikke må frigives, medmindre andet fremgår. 2. Parterne søger for, at de og deres deltagere tydeligt angiver, hvad der er ikke-frigivet viden, f. eks. ved en passende mærkning eller brugsindskrænkende påtegning. Dette gælder også for enhver hel eller delvis gengivelse af den pågældende viden. Når en part eller deltager modtager ikke-frigivet viden, skal den respektere denne videns beskyttede karakter. Dette krav bortfalder automatisk, når ejeren gør den pågældende viden alment tilgængelig. 3. Ikke-frigivet viden, som meddeles i medfør af denne afgørelse, kan af den modtagende part eller dennes organisation videregives til personer inden for eller ansat af den modtagende part eller organisation, når disse har særlig bemyndigelse hertil med henblik på den igangværende fælles forskning, under den forudsætning, at sådan ikke-frigivet viden kun videregives på grundlag af en aftale om fortrolighed, og at den som anført ovenfor let kan identificeres som sådan. 4. Med forudgående skriftligt samtykke fra den part, der stiller ikke-frigivet viden til rådighed, kan den modtagende part give sådan viden større udbredelse end tilladt efter punkt 3. Parterne samarbejder om at fastlægge procedurer for anmodning om og opnåelse af forudgående skriftligt samtykke til en sådan større udbredelse, og hver part giver sit samtykke i den udstrækning, det er muligt efter denne parts nationale politik, love og bestemmelser. B. Ikke-frigivet viden, der ikke er i dokumentform Ikke-frigivet viden eller anden fortrolig viden, der ikke forelægges i dokumentform, men som stilles til rådighed på seminarer eller møder, der afholdes i henhold til denne afgørelse, eller som er tilvejebragt gennem udstationering af personale, brug af faciliteter eller gennem fælles projekter, behandles af parterne og deres deltagere efter principperne for ikke-frigivet viden i dokumentform, dog forudsat at modtageren af sådan ikke-frigivet eller fortrolig eller beskyttet viden er blevet gjort opmærksom på denne videns fortrolige karakter på det tidspunkt, hvor den pågældende viden blev meddelt. C. Forvaltning af ikke-frigivet viden Parterne bestræber sig på at sikre, at ikke-frigivet viden, som de får stillet til rådighed i henhold til afgørelsen, forvaltes på den måde, som er fastlagt heri. Hvis en af parterne bliver opmærksom på, at den vil blive eller med rimelighed kan forventes at blive ude af stand til at opfylde fortrolighedsbestemmelserne i litra A og B, giver den omgående den anden part meddelelse herom. Parterne rådfører sig derefter med hinanden om, hvilke skridt der bør tages. Tillæg til bilag II Vejledende principper for teknologiforvaltningsplaner En teknologiforvaltningsplan er en særlig aftale, der indgås mellem deltagerne, om gennemførelsen af den fælles forskning og deltagernes respektive rettigheder og pligter. For så vidt angår intellektuel ejendomsret vil teknologiforvaltningsplanen normalt omhandle bl. a. ejendoms- ret, beskyttelse, ret til anvendelse til forsknings- og udviklingsformål, udnyttelse og formidling, herunder også ordninger for fælles offentliggørelse, gæsteforskeres rettigheder og pligter samt procedurer for bilæggelse af tvister. Teknologiforvaltningsplanen kan også omhandle forgrunds- og baggrundsviden, videregivelse af rettigheder og forskningsresultater. C 75/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 3. 1999 BILAG III FINANSIELLE BESTEMMELSER VEDRØRENDE POLENS FINANSIELLE BIDRAG, JF. BILAG I, PUNKT 5 1. Kommissionen underretter snarest muligt og senest den 1. september i hvert regnskabsår Polen og det underudvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 4, om følgende, ledsaget af det relevante baggrundsmate- riale: — forpligtelsesbevillingerne til femte rammeprogram, som opført i oversigten over udgifter i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget — den anslåede størrelse af Polens bidrag med henblik på dets deltagelse i femte rammeprogram, som opført i det foreløbige budgetforslag. For at lette de interne budgetprocedurer fremlægger Kommissionen dog vejledende tal senest den 30. maj hvert år. Så snart det endelige budget er vedtaget, underretter Kommissionen Polen om ovennævnte beløb, som opført i oversigten over udgifter, med henblik på Polens deltagelse. 2. Kommissionen sender senest den 1. januar og den 15. juni i hvert regnskabsår en indkaldelse af midler på et beløb svarende til Polens bidrag i henhold til denne afgørelse. Ifølge disse indkaldelser skal Polen betale: — seks tolvtedele af sit bidrag senest den 20. februar, og — seks tolvtedele af sit bidrag senest den 15. juli. Imidlertid udregnes de seks tolvtedele, der skal betales senest den 20. februar, på grundlag af beløbet i oversigten over indtægter i det foreløbige budgetforslag. Det beløb, der således betales, justeres i forbindelse med betalingen af de seks tolvtedele, der forfalder den 15. juli. For så vidt angår det første år af gennemførelsen af denne afgørelse sender Kommissionen en første indkaldelse af midler inden for 30 dage fra afgørelsens ikrafttræden. Hvis denne indkaldelse sendes efter den 15. juni, skal det fremgå af indkaldelsen, at Polen skal betale tolv tolvtedele af sit bidrag, beregnet på grundlag af beløbet i oversigten over indtægter i budgettet, inden for 30 dage. Polens bidrag udtrykkes og betales i euro. Polen betaler sit bidrag i henhold til denne afgørelse inden for de frister, der er anført ovenfor. Hvis fristerne ikke overholdes, skal der betales renter svarende til enmåneds-interbankrenten (IBOR) i euro, som anført af International Swap Dealers’ Association på side ISDA i Reuters. Denne sats forøges med 1,5 % for hver måneds forsinkelse. Den forøgede sats gælder for hele perioden efter betalingsfristens udløb. Dog skal der kun betales rente, hvis bidraget betales mere end 30 dage efter de fastlagte forfaldsdatoer som anført ovenfor. Polske repræsentanters og eksperters rejseomkostninger i forbindelse med deltagelse i arbejdet i det udvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 6 og 8, samt omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af femte rammeprogram refunderes af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for repræsentanter og eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union. 3. Polens finansielle bidrag til femte rammeprogram i overensstemmelse med bilag I, punkt 5, kan normalt ikke ændres i det pågældende regnskabsår. 18. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 75/67 Som led i opgørelsen af indtægter og udgifter ved afslutningen af hvert regnskabsår (n) foretager Kommissionen en regulering af regnskaberne med hensyn til Polens bidrag, idet der tages hensyn til ændringer, der har fundet sted, enten ved overførsler, annulleringer, fremførsler, frigørelser eller ved tillægs- og ændringsbudgetter i løbet af regnskabsåret. Denne regulering finder sted, når den anden rate for år (n + 1) betales. Der foretages yderligere reguleringer hvert år indtil juli 2006. Polens betalinger krediteres fællesskabsprogrammerne som budgetindtægter, der opføres på den relevante konto i oversigten over indtægter i Den Europæiske Unions almindelige budget. Finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget gælder for forvaltningen af bevillingerne. 4. Senest den 31. maj i hvert regnskabsår (n + 1) udfærdiges og sendes oversigten over bevillinger til femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram vedrørende det foregående regnskabsår (n), opstillet på samme måde som Kommissionens driftsregnskab, til Polens orientering


title: Voorstel voor een Verordening (EG) nr. ... van de Raad van ... tot vaststelling van bepaalde prijzen in de sector suiker en van destandaardkwaliteit voor suikerbieten voor het verkoopseizoen 1999/2000

text: 1. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 59/5 Voorstel voor een VERORDENING (EG) Nr. /1999 VAN DE RAAD van. 1999 99/0028(CNS) tot vaststelling van bepaalde prijzen in de sector suiker en van de standaardkwaliteit voor suikerbieten voor het verkoopseizoen 1999/2000 (1999/C 59/04) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelijke orde- ning der markten in de sector suiker (1), laatstelijk gewij- zigd bij Verordening (EG) nr. 1148/98 van de Commis- sie (2), inzonderheid op artikel 2, lid 3, artikel 3, lid 4, en artikel 4, lid 3, Overwegende dat bij de vaststelling van de basisprijs voor suikerbieten rekening moet worden gehouden met de interventieprijs en met de ontvangsten van de onderne- mingen uit de verkoop van melasse tegen naar schatting 7,61 EUR/100 kg, welk bedrag afgeleid is van de in artikel 14, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1785/81 bedoelde prijs van melasse, geraamd op 8,21 EUR/100 kg, alsmede met de kosten in verband met de verwerking en de levering van de suikerbieten aan de fabrieken, en dat moet worden uitgegaan van een rendement dat voor de Gemeenschap kan worden geraamd op 130 kg witte suiker per ton suikerbieten met een suikergehalte van 16 %, Gezien het voorstel van de Commissie, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Gezien het advies van het Europees Parlement, Artikel 1 Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comi- te´, 1. De richtprijs voor witte suiker wordt vastgesteld op 66,50 EUR/100 kg. Overwegende dat bij de vaststelling van de suikerprijzen rekening moet worden gehouden met de doelstellingen van het gemeenschappelijk landbouwbeleid; dat het gemeenschappelijk landbouwbeleid met name ten doel heeft de landbouwbevolking een redelijke levensstandaard te verzekeren, de voorziening veilig te stellen en redelijke prijzen bij de levering aan de verbruikers te waarborgen; Overwegende dat om deze doelstellingen te bereiken, de richtprijs voor suiker op een zodanig peil moet worden vastgesteld dat, gelet op het daaruit voortvloeiende peil van de interventieprijs, aan de producenten van suikerbie- ten en suikerriet een billijke beloning wordt verzekerd zonder dat de belangen van de consumenten worden geschaad, en een evenwichtige verhouding tussen de prij- zen van de voornaamste landbouwproducten kan worden gehandhaafd; Overwegende dat, gezien de kenmerken van de suiker- markt, aan de afzet van suiker slechts relatief beperkte risico’s zijn verbonden; dat derhalve bij de vaststelling van de interventieprijs voor suiker het verschil tussen de richtprijs en de interventieprijs tamelijk laag kan worden gehouden; 2. De interventieprijs voor witte suiker wordt vastgesteld op 63,19 EUR/100 kg voor de gebieden zonder tekort van de Gemeenschap. Artikel 2 De voor de Gemeenschap geldende basisprijs voor suiker- bieten wordt vastgesteld op 47,67 EUR/t, geleverd aan de verzamelplaats. Artikel 3 Suikerbieten van de standaardkwaliteit hebben de vol- gende eigenschappen: a) gezonde handelskwaliteit; b) suikergehalte van 16 % bij de inontvangstneming. Artikel 4 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 38. Zij is van toepassing voor het verkoopseizoen 1999/ 2000. C 59/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 3. 1999 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te. Voor de Raad De Voorzitter


title: Regulamento (CE) n.o 308/1999 do Conselho de 8 de Fevereiro de 1999 que altera o Regulamento (CE) n.o 850/98 relativo à conservação dos recursos da pesca através de determinadas medidas técnicas de protecção dos juvenis de organismos marinhos

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
protection of animal life

text: L 38/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 12. 2. 1999 REGULAMENTO (CE) Nº 308/1999 DO CONSELHO de 8 de Fevereiro de 1999 que altera o Regulamento (CE) nº 850/98 relativo (cid:133) conserva(cid:135)(cid:209)o dos recursos da pesca atrav(cid:130)s de determinadas medidas t(cid:130)cnicas de protec(cid:135)(cid:209)o dos juvenis de organismos marinhos O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, 3. No anexo I: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43º, a) A nota de p(cid:130) de p(cid:145)gina (1) passa a ter a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: Tendo em conta a proposta da Comiss(cid:209)o (1), Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu (2), «(1) No mar do Norte, de 1 de Mar(cid:135)o a 31 de Outubro, e durante todo o ano no restante das regi(cid:210)es 1 e 2, excepto no Skagerrak e Kattegat»; Tendo em conta o parecer do Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico e Social (3), b) A nota de p(cid:130) de p(cid:145)gina (6) passa a ter a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: Considerando que o Regulamento (CE) nº 850/98 (4) apresenta um certo n(cid:156)mero de omiss(cid:210)es, erros textuais e inexactid(cid:210)es editorais; Considerando que na sequ(cid:136)ncia da redefini(cid:135)(cid:209)o pelo Reino Unido dos seus limites de pesca, nenhuma parte da subzona CIEM XII a norte de 56(cid:190) de latitude norte se encontra sob a soberania ou jurisdi(cid:135)(cid:209)o dos Estados- -membros; que, em consequ(cid:136)ncia, deixa de ser necess(cid:145)rio referir esta zona; Considerando que o m(cid:130)todo de determina(cid:135)(cid:209)o do tamanho da santola (cid:130) considerado pouco pr(cid:145)tico e deve, portanto, ser revisto; Considerando que (cid:130), pois, necess(cid:145)rio alterar o Regula- mento (CE) nº 850/98, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O Regulamento (CE) nº 850/98 (cid:130) alterado do seguinte modo: 1. No nº 4, terceiro travess(cid:209)o da al(cid:146)nea b) iii) do artigo 29º, a express(cid:209)o «as quantidades de solhas e linguados» (cid:130) substitu(cid:146)da pela express(cid:209)o «as quantidades de solhas e/ou linguados». 2. No nº 2, do artigo 30º, a al(cid:146)nea b) passa a ter a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: «b) Na divis(cid:209)o CIEM V b e na subzona CIEM VI a norte de 56(cid:190) de latitude norte». (1) JO C 337 de 5. 11. 1998, p. 8. (2) Parecer emitido em 13 de Janeiro de 1999 (ainda n(cid:209)o publi- cado no Jornal Oficial). (3) Parecer emitido em 2 de Dezembro de 1998. (4) JO L 125 de 27. 4. 1998, p. 1. «(6) Durante o primeiro ano subsequente (cid:133) data de aplica(cid:135)(cid:209)o do presente regulamento, ser(cid:145) apli- c(cid:145)vel uma percentagem m(cid:146)nima de 50 % de esp(cid:130)cies-alvo no que se refere (cid:133)s capturas efec- tuadas na regi(cid:209)o 2, (cid:133) excep(cid:135)(cid:209)o do mar do Norte, divis(cid:209)o CIEM V b e subzona VI a norte de 56(cid:190) de latitude norte. » 4. O anexo IV (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo I do presente regulamento. 5. No anexo IX, a linha «70-79 + ‡ 70» (cid:130) substitu(cid:146)da por: «60-69 + ‡ 70». 6. No anexo XII, todas as refer(cid:136)ncias (cid:133) «Sarda/cavala (Scomber scombrus)» s(cid:209)o substitu(cid:146)das por «Sarda/cavala (Scomber spp. )» e todas as refer(cid:136)ncias ao «Carapau (Trachurus trachurus)» s(cid:209)o substitu(cid:146)das por «Carapau (Trachurus spp. )». 7. O nº 5 do anexo XIII passa a ter a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: «5. a) As dimens(cid:210)es das santolas s(cid:209)o medidas, como indicado na figura 4A, pelo comprimento da carapa(cid:135)a, ao longo da linha mediana, desde o bordo da carapa(cid:135)a entre os rostros at(cid:130) ao bordo distal da carapa(cid:135)a. b) As dimens(cid:210)es das sapateiras s(cid:209)o medidas, como indicado na figura 4B, pela largura m(cid:145)xima da carapa(cid:135)a, medida perpendicularmente (cid:133) sua mediana antero-posterior. » 8. A figura 4A (cid:130) substitu(cid:146)da pela figura do anexo II do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no s(cid:130)timo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. (cid:144) aplic(cid:145)vel a partir de 1 de Janeiro de 2000. 12. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 38/7 O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 8 de Fevereiro de 1999. Pelo Conselho O Presidente O. LAFONTAINE L 38/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 12. 2. 1999 ANEXO I «ANEXO IV ARTES REBOCADAS: — Skagerrak e Kattegat Categorias de malhagens, esp(cid:130)cies-alvo e percentagens de capturas exigidas aplic(cid:145)veis (cid:133) utiliza(cid:135)(cid:209)o de uma categoria de malhagem (cid:156)nica Esp(cid:130)cies Categoria de malhagem (mm) : 16 16-31 32-69 70-89 ‡ 90 Percentagem m(cid:146)nima de esp(cid:130)cies-alvo 50 % 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Nula Galeotas (Ammodytidae) (3) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) Galeotas (Ammodytidae) (4) Faneca da Noruega (Trisopterus esmarkii) Verdinho (Micromesistius poutassou) Peixe-aranha maior (Trachinus draco) (1) Moluscos (excepto Sepia) (1) Peixes-agulha (Belone belone) (1) Cabra morena (Eutrigla gurnardus) (1) Argentinas (Argentina spp. ) Espadinha (Sprattus sprattus) Enguia (Anguilla anguilla) Camar(cid:210)es (Crangon spp. , Palaemon adspersus) (2) Cavala/sarda (Scomber spp. ) Carapaus (Trachurus spp. ) Arenque (Clupea harengus) Camar(cid:209)o (cid:145)rctico (Pandalus borealis) Camar(cid:210)es (Crangon spp. , Palaemon adspersus) (1) Badejo (Merlangius merlangus) Lagostim (Nephrops norvegicus) Todos os outros organismos marinhos (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (1) Exclusivamente na zona das 4 milhas medidas a partir das linhas de base. (2) Fora da zona das 4 milhas medidas a partir das linhas de base. (3) De 1 de Mar(cid:135)o a 31 de Outubro no Skagerrak e de 1 de Mar(cid:135)o a 31 de Julho no Kattegat. (4) No Skagerrak, de 1 de Novembro at(cid:130) ao (cid:156)ltimo dia do m(cid:136)s de Fevereiro. No Kattegat, de 1 de Agosto at(cid:130) ao (cid:156)ltimo dia do m(cid:136)s de Fevereiro. ». 12. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 38/9 ANEXO II «Figura 4A»


title: Proposta di regolamento (CE) n. ... del Consiglio del ... che fissa, per la campagna di commercializzazione 1999/2000, taluni prezzi applicabili nel settore dello zucchero e la qualità tipo delle barbabietole

text: 1. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 59/5 Proposta di REGOLAMENTO (CE) N. /1999 DEL CONSIGLIO del. 1999 99/0028(CNS) che fissa, per la campagna di commercializzazione 1999/2000, taluni prezzi applicabili nel settore dello zucchero e la qualità tipo delle barbabietole (1999/C 59/04) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1148/98 della Commis- sione (2), in particolare l’articolo 2, paragrafo 3, l’articolo 3, paragrafo 4 e l’articolo 4, paragrafo 3, considerando che il prezzo di base della barbabietola deve essere stabilito tenendo conto del prezzo d’intervento e delle entrate realizzate dalle imprese grazie alla vendita di melasse, valutabili a 7,61 EUR/100 kg, importo che si desume dal prezzo della melassa, di cui all’articolo 14, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 1785/81, che e` valutato a 8,21 EUR/100 kg, tenendo altresì conto delle spese inerenti alla trasformazione e alla consegna delle barbabietole agli zuccherifici, nonche´ di una resa che può essere valutata, per la Comunità, a 130 chilogrammi di zucchero bianco per tonnellata di barbabietole con un tenore di zucchero del 16 %, vista la proposta della Commissione, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il parere del Parlamento europeo, Articolo 1 visto il parere del Comitato economico e sociale, considerando che, nel fissare i prezzi dello zucchero, occorre tener conto degli obiettivi della politica agricola comune; che la politica agricola comune ha in particolare lo scopo di assicurare un equo tenore di vita alla popola- zione agricola, di garantire la sicurezza degli approvvigio- namenti e di assicurare prezzi ragionevoli nelle consegne ai consumatori; considerando che, per conseguire questi obiettivi, e` neces- sario fissare il livello del prezzo indicativo dello zucchero in modo che, tenuto conto in particolare del conseguente livello del prezzo d’intervento, esso assicuri un’equa remunerazione ai produttori di barbabietole o di canne, rispettando nel contempo gli interessi dei consumatori, e mantenga un rapporto equilibrato tra i prezzi dei princi- pali prodotti agricoli; considerando che, a causa delle caratteristiche del mer- cato dello zucchero, la commercializzazione presenta rischi relativamente limitati; che, ai fini della fissazione del prezzo d’intervento dello zucchero, la differenza tra il prezzo indicativo e il prezzo d’intervento può pertanto essere fissata ad un livello relativamente basso; Il prezzo indicativo dello zucchero bianco e` fissato a 1. 66,50 EUR/100 kg. 2. Il prezzo d’intervento dello zucchero bianco e` fissato a 63,19 EUR/100 kg per le zone non deficitarie della Comunità. Articolo 2 Il prezzo di base della barbabietola valido nella Comunità e` fissato a 47,67 EUR/t alla fase di consegna al centro di raccolta. Articolo 3 Le barbabietole della qualità tipo presentano le seguenti caratteristiche: a) qualità sana, leale e mercantile; b) tenore di zucchero del 16 % all’atto della ricezione. Articolo 4 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 38. Esso si applica per la campagna di commercializzazione 1999/2000. C 59/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 1. 3. 1999 Il presente regolamento e` obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a. Per il Consiglio Il presidente


title: 1999 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 308/1999, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti

text: 04/4 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 101 31999R0308 L 38/6 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 2 12 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 308/1999 1999 m. vasario 8 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, 3) I priede: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 43 straipsnį, a) 1 išnaša pakeičiama taip: atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (3), kadangi Reglamente (EB) Nr. 850/98 (4) yra praleidimų, tekstinių klaidų ir redakcinių neatitikimų; kadangi Jungtinei Karalystei iš naujo apibrėžus savo žvejybos rajonų ribas, jokia į šiaurę nuo 560 šiaurės platumos esanti ICES XII parajonio dalis nepriklauso valstybių narių suverenitetui ar jurisdikcijai; kadangi dėl to nuo šiol į šį rajoną neprivaloma daryti nuorodos; kadangi metodas didžiojo krabo voro dydžiui nustatyti laikomas netinkamu ir dėl to jis turi būti pakeistas; „(1) Šiaurės jūroje nuo kovo 1 d. iki spalio 31 d. , ir visus metus likusioje 1 ir 2 regionų dalyje, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius“; b) 6 išnaša pakeičiama taip: „(6) Pirmais metais nuo šio reglamento taikymo dienos 2 regione sugautų kiekių ne mažiau nei 50 % sudaro tiks- linių žuvų rūšys, išskyrus Šiaurės jūrą, ICES Vb kvadratą ir VI parajonį į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos“; 4) IV priedas pakeičiamas šio reglamento I priedu; 5) IX priedo eilutė „70–79 + ≥ 70“ pakeičiama „60–69 + ≥ 70“; 6) XII priede visos nuorodos į „Skumbrė (Scomber scombrus)“ pakeičiamos „Skumbrės (Scomber spp. )“ ir visos nuorodos į „Stauridė (Trachurus trachurus)“ pakeičiamos „Stauridės (Trachu- rus spp)“; kadangi Reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl to turėtų būti iš dalies pakeistas; 7) XIII priedo 5 dalis pakeičiama taip: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 850/98 iš dalies keičiamas taip: 1) 29 straipsnio 4 dalies b pastraipos iii punkto pirma įtrauka, žodžiai „jūrų plekšnės ir jūrų liežuvio kiekiai“ keičiami „jūrų plekšnės ir (arba) jūrų liežuvio kiekiai“; 2) 30 straipsnio 2 dalies b pastraipa pakeičiama taip: „b) ICES Vb kvadratas ir ICES VI parajonis į šiaurę nuo 56o šiaurės platumosx“; (1) OL C 337, 1998 11 5, p. 8. (2) 1999 m. sausio 13 d. pateikta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialia- jame leidinyje). (3) 1998 m. gruodžio 2 d. pateikta nuomonė. (4) OL L 125, 1998 4 27, p. 1. „5. a) Didžiojo krabo voro dydis matuojamas taip, kaip nurodyta 4a paveiksle, t. y. kiaukuto ilgis išilgai vidurinės linijos, nuo kiaukuto krašto tarp šnipo (ro- strumo) ir kiaukuto užpakalinio krašto. b) Valgomojo krabo dydis matuojamas kaip nurodyta 4B paveiksle, t. y. didžiausias kiaukuto plotis, išma- tuotas statmenai priešakinei-galinei vidurinei kiau- kuto linijai. “; 8) 4a paveikslas pakeičiamas šio reglamento II priedo paveikslu. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2000 m. sausio 1 d. 102 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/4 t. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. vasario 8 d. Tarybos vardu Pirmininkas O. LAFONTAINE 04/4 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 103 I PRIEDAS „IV PRIEDAS TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: Skagerrak ir Kattegat sąsiauriai Tinklo akių dydžiai, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą tinklo akies dydį Žuvų rūšys Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis < 16 nuo 16 iki 31 nuo 32 iki 69 nuo 70 iki 89 ≥ 90 Tinklo akių dydis (milimetrais) 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Nenus- tatyta Tobiniai (Ammodytidae) (3) × Tobiniai (Ammodytidae) (4) Norveginė menkenė (Trisopterus esmarkii) Šiaurinė žydroji menkė (Micromesistius poutas-sou) Jūros drakonas (Trachinus draco L. ) (1) Moliuskai (išskyrus Sepia) (1) Vėjažuvė (Belone belone) (1) Pilkasis jūrų gaidys (Eutrigla gurnardus) (1) Argentinos (Argentinidae spp. ) Bretlingiai (Sprattus sprattus) Europinis upinis ungurys (Anguillaan- guilla) Paprastosios krevetės/Baltijos krevetės (Cran-gon spp. , Palaemon adspersus) (2) Skumbrės (Scomber spp. ) Stauridės (Trachurus spp. ) Atlanto silkė (Clupea harengus) Šiaurinė krevetė (Pandalus borealis) Krevetės/Baltijos spp. ,Palaemon adspersus) (1) krevetės (Cran-gon Merlangas (Merlangius merlangus) Norveginis omaras (Nephropsnorvegicus) Visi kiti jūros gyvūnai (1) Tik keturios mylios nuo bazinių linijų. (2) Už keturių mylių ribos nuo bazinių linijų. × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (3) Nuo kovo 1 d. iki spalio 31 d. Skagerrak sąsiauryje ir nuo kovo 1 d. iki liepos 31 d. Kattegat sąsiauryje. (4) Nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario dienos Skagerrak sąsiauryje ir nuo rugpjūčio 1 d. iki paskutinės vasario dienos Kattegat sąsiauryje. “ 104 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/4 t. II PRIEDAS „4A paveikslas“


title: Resolutie van de Raad van 8 februari 1999 betreffende vaste boekenprijzen in homogene grensoverschrijdende taalgebieden

eurovoc_concepts:
book trade
competition law
cultural policy
fixing of prices
frontier region
linguistic group

text: 17. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 42/3 RESOLUTIE VAN DE RAAD van 8 februari 1999 betreffende vaste boekenprijzen in homogene grensoverschrijdende taalgebieden (1999/C 42/02) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, ERKENNENDE het tweeledige karakter van het boek als drager van culturele waarden en als economisch verhan(cid:220) delbaar goed; met kracht het belang onderstrepend van een deugdelijke afweging van de culturele en economi(cid:220) sche aspecten van het boek, GEZIEN de grote betekenis die een aantal lidstaten toe(cid:220) kent aan de bestaande stelsels van vaste boekenprijzen, met name in homogene grensoverschrijdende taalgebie(cid:220) den, OVERWEGENDE de verklaring van de Commissie dat zij in het kader van de mededingingsregels alleen afspraken tussen economische actoren zal onderzoeken die de han(cid:220) del binnen de Gemeenschap kunnen belemmeren; OVERWEGENDE dat de Commissie ter gelegenheid van de Raadszitting van 17 november 1998 heeft verklaard dat zij welwillend zal onderzoeken of contractuele rege(cid:220) lingen in homogene taalgebieden culturele doeleinden dienen en bepalingen van culturele aard inhouden die be(cid:220) perking van de mededinging kunnen rechtvaardigen; OVERWEGENDE dat de Commissie zich momenteel buigt over de vraag of grensoverschrijdende overeen(cid:220) komsten die vaste boekenprijzen omvatten verenigbaar zijn met de regels van het communautaire recht en een ontheffing kunnen krijgen krachtens artikel 85, lid 3, van het Verdrag, HERINNEREND AAN de meest recente resolutie van het Europees Parlement, van 20 november 1998, waarin het de Commissie vraagt haar Europese beleidsvoering te(cid:220) genover de internationale vaststelling van boekenprijzen aan te passen aan culturele vereisten en het voortbestaan van de bestaande regelingen voor vaste boekenprijzen mogelijk te maken; OVERWEGENDE dat alle lidstaten wensen te bevorderen dat een ruim aanbod van publicaties beschikbaar is, met name literaire en wetenschappelijke werken, alsook wer(cid:220) ken bestemd voor een beperkt en specifiek publiek, en zij tevens de culturele ontwikkeling en diversiteit in Europa wensen te bevorderen en willen dat deze stelsels de con(cid:220) sument cultureel voordeel opleveren; ERKENNENDE dat, naar het oordeel van een aantal lid(cid:220) staten, grensoverschrijdende stelsels voor de vaststelling van boekenprijzen in een gemeenschappelijk taalgebied, hetzij op wettelijke basis hetzij op grond van overeen(cid:220) komsten, een doeltreffend middel vormen om deze doel(cid:220) stellingen te verwezenlijken; ERKENNENDE dat stelsels voor vaste boekenprijzen vol(cid:220) ledig in overeenstemming dienen te zijn met de commu(cid:220) nautaire wetgeving en herinnerend aan het besluit van de Raad van 22 september 1997 betreffende grensoverschrij(cid:220) dende vaste boekenprijzen in Europese taalgebieden(cid:216)(˛) en aan de prerogatieven van de Commissie, VERZOEKT DE COMMISSIE -(cid:217)met toepassing van de Europese mededingingsregels op de in grensoverschrijdende taalgebieden geldende afspraken rekening te houden met de bepalingen en de consequenties van artikel 128, lid 4, van het Ver(cid:220) drag, met de specifieke waarde van het boek als cul(cid:220) tuurobject, met de bijzondere betekenis van de boe(cid:220) kenmarkt voor de cultuur in het algemeen en met het relevante nationale cultuurbeleid; -(cid:217)dienovereenkomstig de voor de verwezenlijking van deze doelstellingen nu en in de toekomst meest ge(cid:220) schikte oplossingen te onderzoeken. (˛)(cid:217)PB C 305 van 7. 10. 1997, blz. 2


title: Ehdotus: Neuvoston päätös, tehty assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Unkarin tasavallan assosioitumiseen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla toteutettaviin yhteisön ohjelmiin (1998-2002) sekä tutkimus- ja koulutustoiminnan ohjelmiin (1998-2002)

text: C 75/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 3. 1999 99/0042(CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI, tehty. , assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Unkarin tasavallan assosioitumiseen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla toteutettaviin yhteisön ohjelmiin (1998–2002) sekä tutkimis- ja koulutustoiminnan ohjelmiin (1998–2002) (1999/C 75/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 130 m artiklan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perusta- missopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen koh- dan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto hyväksyivät päätöksellä N:o. /. /EY tutkimusta, tek- nologista kehittämistä ja esittelyä koskevan Euroopan yhteisön puiteohjelman (1998–2002), jäljempänä ’viides puiteohjelma’ (1), ja Euroopan unionin neuvosto hyväksyi päätöksellä N:o. /. /Euratom tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan puiteohjelman Euroopan (1998–2002), ’viides Euratom-puiteoh- jelma’ (2), atomienergiayhteisön jäljempänä ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: sekä katsoo, että Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unka- rin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehty Eurooppa- sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1994, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unka- rin tasavallan Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosi- aationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta Unkarin tasavallan osallistumiseen viidenteen puiteohjelmaan ja viidenteen Euratom-puiteohjelmaan on liitteenä olevan assosiaationeuvoston päätösluonnoksen mukainen. Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaan Unkari saa osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjel- miin, hankkeisiin ja muihin toimiin erityisesti tutkimuk- sen ja teknologisen kehittämisen alalla, Tehty. Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaan ehdoista, osallistumista lisäpöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, päättää assosiaationeuvosto, koskevat Unkarin jotka Neuvoston puolesta. Puheenjohtaja (1) EYVL L. (2) EYVL L. 18. 3. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 75/25 Luonnos Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI N:o. /. , tehty. , ehdoista, jotka koskevat Unkarin osallistumista tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja ja esittelyn yhteisön ohjelmiin toteutettaviin (1998–2002) tutkimus- alalla sekä koulutustoiminnan ohjelmiin (1998–2002) ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen (1), ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan, joka koskee Unkarin osallistumista yhteisön ohjelmiin (2), ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo, että mainitun lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaan Unkari saa osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin yhteisön toimiin erityisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, Eurooppa-neuvosto edellytti 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 Luxemburgissa pitämässään kokouksessa tiettyjen yhteisön ohjelmien (esimerkiksi tutkimusohjelmien) avaamista jäsenyyttä hakeneille maille, jotta nämä voivat tutustua unionin politiikkoihin ja työtapoihin; kunkin jäsenyyttä hakeneen maan olisi osallistuttava rahoitukseen tasaisesti kasvavalla osuudella (hakijavaltioiden kansallisia rahoitusosuuksia voidaan tarvittaessa rahoittaa osittain Phare- ohjelmasta), edellä mainitun kokouksen päätelmissä edellytettiin myös, että jäsenyyttä hakeneet maat voivat osallistua niitä koskevissa asioissa tarkkailijoina työskentelyyn komiteoissa, jotka avustavat komissiota sellaisten ohjelmien toteuttamisessa, joiden rahoitukseen kyseiset maat osallistuvat, Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto hyväksyivät päätöksellä N:o. /. /EY tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan Euroopan yhteisön puiteohjelman (1998–2002), jäljempänä ”viides puiteohjelma”, Euroopan unionin neuvosto hyväksyi päätöksellä N:o. /. /Euratom tutkimus- ja koulutustoi- mintaa koskevan Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman (1998–2002), jäljempänä ”vii- des Euratom-puiteohjelma”, ja edellä mainitun lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaan ehdoista, jotka koskevat Unkarin osallistu- mista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, päättää assosiaatieneuvosto, (1) EYVL L 347, 31. 12. 1993, s. 2. (2) EYVL L 317, 30. 12. 1995, s. 30. C 75/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 3. 1999 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Unkari saa osallistua erityisohjelmiin, jotka kuuluvat tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan Euroopan yhteisön puiteohjelmaan (1998–2002), jäljempänä ’viides puiteoh- jelma’, sekä erityisohjelmiin, jotka kuuluvat tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevaan Euroo- pan atomienergiayhteisön viidenteen puiteohjelmaan (1998–2002), jäljempänä ’viides Euratom- puiteohjelma’, niiden ehtojen mukaisesti, jotka on määritettty tähän päätökseen erottamatto- mina osina kuuluvissa liiteissä I, II ja III. Tätä päätöstä sovelletaan viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman keston ajan. 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. 3 artikla Tehty. Assosiaationeuvoston puolesta. Puheenjohtaja 18. 3. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 75/27 LIITE I EHDOT, JOTKA KOSKEVAT UNKARIN OSALLISTUMISTA VIIDENNEN PUITEOHJELMAN JA VIIDENNEN EURATOM-PUITEOHJELMAN ERITYISOHJELMIIN 1. Unkariin sijoittautuneet tutkimusyksiköt saavat osallistua kaikkiin viidennen puiteohjelman ja viiden- nen Euratom-puiteohjelman erityisohjelmiin. Unkarilaiset tutkijat ja tutkimuslaitokset saavat osallistua Yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaan. Tässe päätöksessä tarkoitetut ”tutkimusyksiköt” käsittävät muun muassa korkeakoulut, tutkimuslai- tokset, teollisuusyritykset — mukaan luettuina pienet ja keskisuuret yritykset — sekä luonnolliset henkilöt. 2. Osallistumisen muodot ovat seuraavat: — Unkariin sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden osallistuminen kaikkien viidennen puiteohjelman yhteydessä hyväksyttyjen erityisohjelmien toteuttamiseen niiden ehtojen mukaisesti, joista on määrätty Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman täytäntöönpanoa varten laadituissa yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevissa säännöissä, — Unkariin sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden osallistuminen kaikkien viidennen Euratom-puiteoh- jelman yhteydessä hyväksyttyjen erityisohjelmien toteuttamiseen niiden ehtojen mukaisesti, joista on määrätty Euroopan atomienergiayhteisön viidennen Euratom-puiteohjelman täytäntöönpanoa var- ten laadituissa yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevissa sään- nöissä, — Unkarin osallistuminen viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman toteuttami- seksi hyväksyttyjen ohjelmien rahoitukseen Unkarin bruttokansantuotteen ja Euroopan unionin jäsenvaltoiden sekä Unkarin yhteenlaskettujen bruttokansantuotteiden välisen suhteen perusteella, 3. Unkariin sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jotka osallistuvat yhteisön tutkimusohjelmiin, on tällaisen osallistumisen yhteydessä tuotettavan tiedon ja henkisen omaisuuden omistuksen, käytön ja levittämi- sen osalta samat oikeudet ja velvoitteet kuin yhteisöön sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jollei liitteen II määräyksistä muuta johdu. 4. Assosiaationeuvoston Eurooppa-sopimuksen mukaisesti perustama asianomainen alakomitea tarkaste- lee ja arvioi tämän päätöksen täytäntöönpanoa. 5. Rahoitusosuus, jonka Unkari maksaa osallistumisesta erityisohjelmien toteuttamiseen, vahvistetaan suhteessa siihen määrään ja sen määrän lisäksi, joka on kunakin vuonna varattu Euroopan unionin yleiseen talousarvioon maksusitoumusmäärärahoiksi näiden ohjelmien toteuttamiseen, hallinnointiin ja toimintaan liittyvien komission rahoitusvelvoitteiden täyttämistä varten. — Unkarin rahoitusosuuden määräävä suhdeluku saadaan määrittämällä Unkarin markkinahintaisen bruttokansantuotteen ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Unkarin yhteenlaskettujen markkina- hintaisten bruttokansantuotteiden välinen suhde. Tämä suhde lasketaan Euroopan unionin talousar- vioesityksen julkaisuajankohtana saatavissa olevien Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) tuoreimpien samaa vuotta koskevien tilastotietojen perusteella. — Jotta voitaisiin helpottaa Unkarin osallistumista ertiyisohjelmiin, sen rahoitusosuus määritetään käytännössä seuraavasti: 5. puiteohjelman 1. vuosi: edellisen luetelmarkohdan mukaisesti määritetyn suhdeluvun perusteella laskettu rahoitusosuus kerrottuna 0,4:lla. C 75/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 3. 1999 5. puiteohjelman 2. vuosi: edellisen luetelmakohdan mukaisesti määritetyn suhdeluvun perusteella laskettu rahoitusosuus kerrottuna 0,6:lla. 5. puiteohjelman 3. vuosi: edellisen luetelmakohdan mukaisesti määritetyn suhdeluvun perusteella laskettu rahoitusosuus kerrottuna 0,8:lla. 5. puiteohjelman 4. vuosi: edellisen luetelmakohdan mukaisesti määritetyn suhdeluvun perusteella laskettu rahoitusosuus. — Yhteisön rahoitusosuutta koskevat säännöt määritetään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o. /. /EY liitteessä. neuvoston päätöksen N:o. /. /Euratom liitteessä III. — Unkarin rahoitusosuutta koskevat säännöt määritetään liitteessä III. 6. Unkariin sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jotka osallistuvat viidenteen puiteohjelmaan ja viidenteen Euratom-puiteohjelmaan, on samat sopimukselliset oikeudet ja velvoitteet kuin yhteisöön sijoittautu- neilla tutkimusyksiköillä, ottaen huomioon yhteisön ja Unkarin molemminpuoliset edut, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan määräysten soveltamista. Ehdotusten jättämisessä ja arvioinnissa sekä yhteisön ohjelmiin kuuluvien sopimusten myöntämisessä ja tekemisessä sovellettavat ehdot ovat Unkarin tutkimusyksikköjen osalta samat kuin sopimuksissa, jotka tehdään samojen ohjelmien yhteydessä yhteisöön sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden kanssa, ottaen huomioon yhteisön ja Unkarin molemminpuoliset edut. Unkarin asiantuntijat otetaan huomioon yhteisön asiantuntijoiden ohella valittaessa tutkimusta, tekno- logista kehittämistä ja esittelyä koskevien yhteisön ohjelmien yhteydessä arvioijia ja asiantuntijoita sekä jäseniä neuvoa-antaviin ryhmiin tai vastaaviin elimiin, jotka avustavat komissiota viidennen puiteohjel- man ja viidennen Euratom-puiteohjelman toteuttamisessa. Unkarin tutkimusyksiköt voivat olla hankkeen koordinoijina samoin ehdoin kuin yhteisöön sijoittautu- neet yksiköt. Unkarin tutkimusyksiköiden kanssa tehdyissä tai niiden tekemissä sopimusjärjestelyissä on yhteisön varainhoitoasetusten mukaisesti määrättävä valvonnasta ja tarkastuksista, jotka suoritetaan komission ja tilintarkastustuomioistuimen toimesta tai niiden valtuutuksella. Tilintarkastuksia voidaan suorittaa mainittujen yksiköiden sellaisten tulojen ja menojen selvittämiseksi, jotka liittyvät niiden sopimusvelvoitteisiin yhteisöön nähden. Unkarin asianomaisten viranomaisten on yhteistyön ja molem- minpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tällaisten tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä. 7. Yhteisö ja Unkari pyrkivät parhaansa mukaan helpottamaan voimassa olevien säännösten mukaisesti niiden tutkijoiden vapaata liikkumista ja asumista, jotka osallistuvat tämän päätöksen mukaiseen toimintaan Unkarissa ja yhteisössä, sekä tällaisessa toiminnassa käytettäviksi tarkoitettujen tavaroiden liikkumista rajojen yli. Tämän päätöksen mukaisessa toiminnassa käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin ei sovelleta Unkarin välillisiä veroja, tullimaksuja eikä tuontia ja vientiä koskevia kieltoja tai rajoituk- sia. 8. Unkarin edustajat osallistuvat heitä koskevia asioita käsiteltäessä tarkkailijoina viidennen puiteohjel- man ohjelmakomiteoiden ja viidennen Euratom-puiteohjelman neuvoa-antavan komitean työskentelyyn. Äänestettäessä komiteat kokoontuvat ilman Unkarin edustajia. Äänestyksessä tehdyistä päätöksistä ilmoitetaan Unkarille. Osallistumisessa sovelletaan, tiedon ja asiakirjojen saantiin liittyvät menettelyt mukaan luettuina, samoja muotoja kuin jäsenvaltioiden edustajien osalta. 9. Yhteisö ja Unkari voivat lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin tahansa ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä määrättyjen edellytysten mukaisesti. 18. 3. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 75/29 Jos yhteisö päättää tarkistaa yhtä tai useampaa yhteisön ohjelmista, tämän päätöksen mukainen toiminta voidaan lopettaa molemminpuolisesti hyväksytyin edellytyksin. Unkarille on ilmoitettava tarkistettujen ohjelmien täsmällisestä sisällöstä viikon kuluessa siitä, kun yhteisö on ne hyväksynyt. Yhteisön ja Unkarin on ilmoitettava toisilleen toiminnan lopettamista koskevasta aikomuksestaan kuukauden kuluessa siitä, kun tarkistuksia koskeva yhteisön päätös on tehty. Yhteisön hyväksyessä uuden monivuotisen tutkimusta ja kehittämistä ja/tai tutkimus- ja koulutustoi- mintaa koskevan puiteohjelman assosiaationeuvosto voi päättää Unkarin osallistumisen ehdoista. C 75/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 3. 1999 LIITE II TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIEN JAKOA KOSKEVAT PERIAATTEET Oikeudet tämän päätöksen mukaisesti tuotettuun tai käyttöön annettuun henkiseen omaisuuteen jaetaan tässä liitteessä määrätyllä tavalla. I. Soveltaminen Tämän liitteen määräyksiä sovelletaan tämän päätöksen mukaisesti tehtävään tutkimukseen, jäljempänä ’yhteinen tutkimus’, jolleivat yhteisö ja Unkari, jäljempänä ’sopimuspuolet’, nimenomaisesti muuta sovi. II. Oikeuksien omistus, jako ja käyttö 1. Tässä päätöksessä tarkoitetaan ’henkisellä omaisuudella’ Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoi- tettua henkistä omaisuutta. 2. Tämä liite koskee oikeuksien, osuuksien ja tekijänpalkkioiden jakamista sopimuspuolten ja niiden osanottajien kesken. Kumpikin sopimuspuoli ja sen osanottajat huolehtivat siitä, että toinen sopimus- puoli ja sen osanottajat voivat saada niille tämän liitteen mukaisesti jaettavat oikeudet henkiseen omaisuuteen. Tämä liite ei muulla tavoin muuta eikä rajoita oikeuksien jakamista sopimuspuolen ja sen kansalaisten tai osanottajien kesken kuhunkin sopimuspuoleen sovellettavien lakien ja käytäntöjen mukaisesti. 3. Sopimusjärjestelyissä noudatetaan seuraavia periaatteita, joista on määrättävä kyseisten järjestelyjen yhteydessä: a) Henkisen omaisuuden riittävä suoja. Sopimuspuolten, niiden elinten ja/tai osanottajien on ilmoitet- tava toisilleen kohtuullisen ajan kuluessa tämän päätöksen tai sen täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti syntyneestä henkisestä omaisuudesta ja pyrittävä hyvissä ajoin suojaamaan tällainen omaisuus. b) Sopimuspuolten tai niiden osanottajien panosten huomioonottaminen määritettäessä sopimuspuol- ten ja osanottajien oikeuksia ja osuuksia. c) Tulosten tehokas hyödyntäminen. d) Toisen sopimuspuolen osanottajien syrjimätön kohtelu verrattuna omien osanottajien kohteluun. e) Liiketoiminnan kannalta luottamuksellisen tiedon suojaaminen. 4. Osanottajat laativat yhdessä teknologian hallintasuunnitelman, joka koskee yhteisessä tutkimuksessa tuotettavan tiedon ja henkisen omaisuuden omistusta ja käyttöä, mukaan luettuna julkaiseminen. Teknologian hallintasuunnitelman pääpiirteet on esitetty tämän liitteen lisäyksessä. Tutkimuksen rahoitukseen osallistuvan sopimuspuolen rahoituksesta vastaavan elimen tai yksikön on hyväksyttävä suunnitelma ennen siihen liittyvän erityisen tutkimus- ja kehittämisyhteistyösopimuksen tekemistä. Teknologian hallintasuunnitelmia laadittaessa otetaan huomioon yhteisen tutkimuksen tavoitteet, sopimuspuolten tai osanottajien suhteelliset rahoitus- tai muut panokset, alueittaisen tai käyttöaloittai- sen lupien myöntämisen hyödyt ja haitat, sovellettavissa laeissa — mukaan luettuina teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat sopimuspuolten lait — säädetyt vaatimukset sekä muut osanottajien aiheelli- sina pitämät tekijät. Lisäksi yhteisissä teknologian hallintasuunnitelmissa määritetään vierailevien tutkijoiden tekemiin tutkimuksiin liittyvät oikeudet ja velvollisuudet henkisen omaisuuden osalta. 5. Yhteisessä tutkimuksessa tuotettu tieto tai henkinen omaisuus, josta ei erikseen määrätä teknologian hallintasuunnitelmassa, jaetaan sopimuspuolten suostumuksella teknologian hallintasuunnitelmassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti. Jos asiasta ei päästä yhteisymmärrykseen, kyseisen tiedon tai 18. 3. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 75/31 henkisen omaisuuden omistavat yhdessä kaikki osanottajat, jotka ovat osallistuneet yhteiseen tutkimuk- seen, jossa tieto tai henkinen omaisuus on tuotettu. Jokaisella osanottajalla, johon tätä määräystä sovelletaan, on oikeus käyttää tällaista tietoa tai henkistä omaisuutta omiin kaupallisiin tarkoituksiinsa ilman maantieteellisiä rajoituksia. 6. Kumpikin sopimuspuoli huolehtii siitä, että toiselle sopimuspuolelle ja sen osanottajille voidaan jakaa teollis- ja tekijänoikeudet näiden periaatteiden mukaisesti. 7. Samalla kun sopimuspuolet pitävät yllä kilpailuedellytyksiä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, ne pyrkivät siihen, että tämän päätöksen mukaisesti saatuja oikeuksia ja sen mukaisia järjestelyjä käytetään tavalla, joka edistää erityisesti: i) päätöksen mukaisesti tuotetun, julkistetun tai muuten käytettäväksi saatetun tiedon levittämistä ja käyttöä ja ii) kansainvälisten standardien käyttöönottoa ja soveltamista. 8. Yhteistyön lopettaminen ei vaikuta tämän liitteen mukaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin. III. Tekijänoikeuden piiriin kuuluvat teokset Sopimuspuolten tai niiden osanottajien tekijänoikeuksille annetaan teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn Maailman kauppajärjestön sopimuksen (TRIPS-sopimus) sekä Bernin yleissopimuksen (vuoden 1971 Pariisin asiakirjan) mukainen kohtelu. IV. Tieteelliset kirjalliset teokset Jollei yhteisessä teknologian hallintasuunnitelmassa muuta sovita, sopimuspuolet tai yhteisen tutkimuksen osanottajat julkaisevat tutkimuksen tulokset yhteisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta V jakson määräys- ten soveltamista. Jollei edellä olevasta yleisestä säännöstä muuta johdu, sovelletaan lisäksi seuraavia menettelyjä: 1. Jos sopimuspuoli tai sen julkiset elimet julkaisevat tieteellisiä tai teknisiä lehtiä, artikkeleita, raportteja tai kirjoja taikka tämän päätöksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia videoita tai tietokone- ohjelmia, toisella sopimuspuolella on maalimanlaajuinen mutta ei yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, lähettää sähköisissä tiedotusvälineissä sekä levittää julkisesti kyseisiä teoksia. 2. Sopimuspuolet huolehtivat siitä, että tämän päätöksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia ja riippumattomien kustantajien julkaisemia tieteellisiä kirjallisia teoksia levitetään mahdollisimman laajasti. 3. Kaikissa tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten kappaleissa, joita levitetään ja valmistetaan julkisesti tämän määräyksen mukaisesti, on oltava tekijän nimi tai tekijöiden nimet, jolleivat tekijä tai tekijät nimenomaisesti sitä kiellä. Lisäksi niissä on oltava sopimuspuolten yhdessä antamaa tukea koskeva selvä maininta. V. Julkistamaton tieto A. Asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto 1. Sopimuspuolet, niiden elimet tai niiden osanottajat yksilöivät mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluiten teknologian hallintasuunnitelmassa, tiedon, jota ne eivät halua julkistettavaksi, ottaen huomioon muun muassa seuraavat perusteet: a) tiedon luottamuksellisuus siinä mielessä, että se ei ole kokonaisuudessaan tai samanlaisina osina taikka osien yhdistelmänä yleisesti alan asiantuntijoiden tiedossa tai laillisin keinoin heidän käytettävissään, b) tiedon luottamuksellisuudesta johtuva todellinen tai mahdollinen kaupallinen arvo, c) tiedon aiempi suojaaminen siinä mielessä, että tiedon laillinen haltija on toteuttanut sen osalta olosuhteisiin nähden aiheellisia toimenpiteitä tiedon luottamuksellisuuden säilyttämiseksi. C 75/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 3. 1999 Sopimuspuolet, niiden elimet ja niiden osanottajat voivat tietyissä tapauksissa sopia, että jollei toisin ilmoiteta, yhteisessä tutkimuksessa annettua, vaihdettua tai tuotettua tietoa tai sen osaa ei saa julkistaa. 2. Sopimuspuolten ja niiden osanottajien on ilmaistava selkeästi, esimerkiksi asianmukaisella merkinnällä tai rajoituksista kertovan tekstin avulla, että tietoa ei saa julkistaa. Tämä koskee myös kyseisen tiedon kaikkia täydellisiä tai osittaisia jäljennöksiä. Sopimuspuolten ja osanottajien, jotka saavat julkistamatonta tietoa, on kunnioitettava sen luottamuk- sellista luonnetta. Nämä rajoitukset päättyvät ilman eri toimenpiteitä, kun tiedon omistaja saattaa tiedon julkisuuteen. 3. Vastaanottava sopimuspuoli tai sen organisaatio voi levittää tämän päätöksen mukaisesti saamaansa julkistamatonta tietoa sopimuspuoleen tai sen organisaatioon kuuluville tai palkkaamilleen henkilöille, joille on annettu siihen erikseen oikeus käynnissä olevaa yhteistä tutkimusta varten, edellyttäen, että kaikki näin levitetty julkistamaton tieto luovutetaan luottamuksellisena ja että tieto on helposti tunnistettavissa luottamukselliseksi siten kuin edellä määrätään. 4. Vastaanottava sopimuspuoli voi levittää julkistamatonta tietoa laajemmin kuin edellä 3 kohdassa sallitaan, jos julkistamatonta tietoa toimittava sopimuspuoli antaa siihen ennakolta kirjallisen suostu- muksen. Sopimuspuolet laativat yhteistyössä menettelyjä, joita sovelletaan hankittaessa kirjallinen suostumus tällaista laajempaa levitystä varten, ja kumpikin sopimuspuoli antaa tällaisen suostumuksen omien sisäisten menettelytapojensa, määräystensä ja lainsäädäntönsä sallimissa rajoissa. B. Muu kuin asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto Sopimuspuolten tai niiden osanottajien on kohdeltava asiakirjoihin perustumatonta julkistamatonta tai muuten luottamuksellista tietoa, jonka ne saavat tämän päätöksen mukaisesti järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa, sekä tietoa, jonka ne saavat henkilöstön palvelukseen ottamisen, tilojen ja laitteistojen käytön tai yhteisten hankkeiden myötä, siten, että ne noudattavat päätöksessä määritettyjä, asiakirjoihin perustuvaa tietoa koskevia periaatteita; tällöin kuitenkin edellytetään, että tällaisen julkistamattoman tai muuten luottamuksellisen taikka salassa pidettävän tiedon vastaanottajalle on tietoa välitettäessä ilmoitettu tiedon luottamuksellisesta luonteesta. C. Valvonta Kummankin sopimuspuolen on pyrittävä varmistamaan, että sen tämän päätöksen mukaisesti saamaa julkistamatonta tietoa valvotaan päätöksessä määrätyllä tavalla. Jos jompikumpi sopimuspuolista toteaa, että se ei kykene noudattamaan tai että on aiheellista epäillä sen myöhemmin tulevan kykenemättömäksi noudattamaan edellä A ja B kohdassa olevia tietojen levityskieltoa koskevia määräyksiä, sen on ilmoitettava asiasta välittömästi toiselle sopimuspuolelle. Sopimuspuolet neuvottelevat tämän jälkeen sopivasta toiminta- tavasta. Lisäys liitteeseen II Teknologian hallintasuunnitelman pääpiirteet Teknologian hallintasuunnitelma on osanottajien tekemä erityinen sopimus yhteisen tutkimuksen toteuttami- sesta sekä osanottajien oikeuksista ja velvollisuuksista. Teknologian hallintasuunnitelmassa määritettäviä asioita ovat henkisen omaisuuden osalta yleensä muun muassa omistus, suojelu, käyttöoikeudet tutkimus- ja kehitystarkoituksiin, hyödyntäminen ja tiedon levittäminen, mukaan lukien yhteistä julkaisutoimintaa koskevat järjestelyt, vierailevien tutkijoiden oikeudet ja velvollisuudet sekä riitojenratkaisumenettelyt. Lisäksi teknologian hallintasuunnitelmassa voidaan määrätä tutkimuksen aikana syntyvästä uudesta tiedosta ja aiemmasta tutkimuksen alaan liittyvästä tiedosta, lupien myöntämisestä sekä suoritteista. 18. 3. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 75/33 LIITE III LIITTEESSÄ I OLEVASSA 5 KOHDASSA TARKOITETTUA UNKARIN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT 1. Komissio ilmoittaa Unkarille ja antaa tiedoksi tämän päätöksen liitteessä I olevassa 4 kohdassa tarkoitetulle alakomitealle — toimittaen lisäksi asiaa koskevan taustamateriaalin — mahdollisimman pian ja viimeistään syyskuun 1 päivänä kunkin varainhoitovuoden osalta: — Euroopan unionin alustavan talousarvioesityksen menotaulukkoon viidettä puiteohjelmaa ja viidettä Euratom-puiteohjelmaa varten varattujen maksusitoumusmäärärahojen määrät, — alustavan talousarvioesityksen mukaisen arvion saatavasta rahoituksesta, joka vastaa Unkarin osuutta tämän osallistuessa viidenteen puiteohjelmaan ja viidenteen Euratom-puiteohjelmaan. Sisäisten talousarviomenettelyjen helpottamiseksi komission yksiköt toimittavat kuitenkin vastaavat suuntaa-antavat luvut viimeistään kunkin vuoden toukokuun 30 päivänä. Heti kun yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty, komissio ilmoittaa Unkarille edellä mainitut menotaulukon luvut, jotka koskevat Unkarin osallistumista. 2. Komissio esittää viimeistään kunkin varainhoitovuoden tammikuun 1 päivänä ja kesäkuun 15 päivänä Unkarille rahoituspyynnön, joka koskee sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta. Näissä pyynnöissä edellytetään: — ensimmäisen pyynnön osalta, että Unkari maksaa kuusi kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan viimeistään 20 päivänä helmikuuta, — toisen pyynnön osalta, että Unkari maksaa kuusi kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan viimeistään 15 päivänä heinäkuuta. Viimeistään 20 päivänä helmikuuta maksettava kuuden kahdestoistaosan erä lasketaan kuitenkin alustavan talousarvioesityksen tulotaulukossa olevan määrän perusteella: näin maksettu määrä tasataan toisen, viimeistään 15 päivänä heinäkuuta maksettavan kuuden kahdestoistaosan erän yhteydessä. Päätöksen ensimmäisenä voimassaolovuonna komissio esittää ensimmäisen rahoituspyynnön 30 päivän kuluessa päätöksen voimaantulosta. Jos tämä pyyntö esitetään kesäkuun 15 päivän jälkeen, siinä edellytetään, että Unkari maksaa kaksitoista kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan 30 päivän kuluessa; maksettava määrä lasketaan talousarvion tulotaulukossa olevan määrän perusteella. Unkarin rahoitusosuus ilmaistaan ja maksetaan euroina. Unkari maksaa tämän päätöksen mukaisen rahoitusosuutensa edellä tässä kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti. Maksun viivästymisestä maksetaan korkoa, joka vastaa International Swap Dealers’ Associationin Reuterin ISDA-sivulla euroina noteeraamaa yhden kuukauden pankkien välistä korkoa (IBOR). Tätä tasoa korotetaan 1,5 % kunkin viivästyskuukauden osalta. Korotettua tasoa sovelletaan koko viivästymisajan osalta. Korkoa peritään kuitenkin vasta silloin, kun rahoitusosuus maksetaan yli kolmekymmentä päivää edellä tässä kohdassa mainittujen maksuaikataulun mukaisten maksupäivien jälkeen. Komissio korvaa tämän päätöksen liitteessä I olevissa 6 ja 8 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn sekä viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman toteuttamiseen osallis- tuvien Unkarin edustajien ja asiantuntijoiden matkakustannukset Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajiin ja asiantuntijoihin nykyisin sovellettavien perusteiden ja menettelyjen mukaisesti. 3. Tämän päätöksen liitteessä I olevan 5 kohdan mukainen Unkarin rahoitusosuus viidenteen puiteohjel- maan ja viidenteen Euratom-puiteohjelmaan pysyy pääsääntöisesti muuttumattomana kyseisen varain- hoitovuoden ajan. C 75/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 3. 1999 Päättäessään kunkin varainhoitovuoden (n) tilit komissio suorittaa tulostilin laatimisen yhteydessä tilien tasauksen Unkarin osuuden osalta ja ottaa tässä yhteydessä huomioon muutokset, jotka ovat tapahtuneet varainhoitovuoden aikana joko varojen siirtojen, peruutusten, vapauttamisten, varainhoito- vuodelta toiselle siirtämisten tai korjaavien ja täydentävien talousarvioiden muodossa. Tämä tilien tasaus tehdään vuoden (n+1) toisen maksun yhteydessä. Tilien tasaus tehdään joka vuosi vuoden 2006 heinäkuuhun saakka. Unkarin maksut kirjataan yhteisön ohjelmiin budjettisaatavina, jotka jaetaan asianmukaisille budjetti- kohdille Euroopan unionin yleisen talousarvion tulotaulukossa. Määrärahojen hoidossa sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoito- asetusta. 4. Edeltävään varainhoitovuoteen (n) liittyvät viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjel- man määrärahalaskelmat laaditaan ja toimitetaan tiedoksi Unkarille viimeistään kunkin varainhoito- vuoden (n+1) toukokuun 31 päivänä komission tulostilin muodossa