title: 1999/718/EF: Kommissionens beslutning af 24. februar 1999 om den spanske stats støtte til Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa) (meddelt under nummer K(1999) 498) (EØS-relevant tekst) (Kun den spanske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
aid to industry
electrical engineering
land and buildings
tax relief

formats: html pdf print

text: 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/1 II (Retsakter hvis offentliggłrelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 24. februar 1999 om den spanske stats stłtte til Daewoo Electronics Manufacturing Espaæa SA (Demesa) (meddelt under nummer K(1999) 498) (Kun den spanske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (1999/718/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) fabrikanter af elektriske husholdnings- sammenslutning af apparater, CECED, og fra den italienske sammenslutning af fabrikanter af elektriske husholdningsapparater, ANIE. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, navnlig artikel 93, stk. 2, fłrste afsnit, efter at have anmodet de interesserede parter om at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger i henhold til ovenn(cid:230)vnte artikel (1) og under hensyn til disse bem(cid:230)rkninger, og ud fra fłlgende betragtninger: I. PROCEDUREN Ved brev af 11. juni 1996 modtog Kommissionen en anmel- delse fra den spanske sammenslutning af producenter af elek- triske husholdningsapparater (Asociaci(cid:243)n Nacional de Fabrican- tes de ElectrodomØsticos, herefter ben(cid:230)vnt »ANFEL«), hvori man h(cid:230)vdede, at Spanien havde ydet stłtte til Daewoo Electro- nics Manufacturing Espaæa SA (herefter ben(cid:230)vnt »Demesa«), som er etableret i Vitoria-Gasteiz (2) i den selvstyrende region Baskerlandet (herefter ben(cid:230)vnt »Baskerlandet«), i form af tilskud og skattelettelser, der oversteg gr(cid:230)nsen for regionalstłtte i Baskerlandet. Desuden modtog Kommissionen klager over samme stłtte fra en konkurrent til Demesa, fra den europ(cid:230)iske (1) EFT C 103 af 4. 4. 1998, s. 3. (2) Vitoria-Gasteiz er en kommune i `lava, som er en af de tre baski- Ved brev af 26. juni 1996 anmodede Kommissionen de span- ske myndigheder om oplysninger. Efter at have modtaget en p(cid:229)mindelse af 11. september 1996 fremsendte de spanske myndigheder ved brev af 16. september 1996 nogle oplysninger. De baskiske regionalmyndigheder sendte ved brev af 11. februar 1997 Kommissionen supple- rende oplysninger. Efter yderligere brevveksling underrettede Kommissionen ved brev af 16. december 1997 de spanske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren efter artikel 93, stk. 2, over for eventuel stłtte til Demesa og bad den spanske rege- ring om at freml(cid:230)gge en r(cid:230)kke oplysninger. Kommissionens beslutning om at indlede procedure blev offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende (3). Kommis- sionen opfordrede interesserede parter til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger til stłtten. De spanske myndigheder fremsatte deres bem(cid:230)rkninger ved breve af 23. januar og 6. marts 1998. Kommissionen modtog bem(cid:230)rkninger fra de interesserede par- ter og videresendte dem til de spanske myndigheder med en ske provinser. (3) Jf. fodnote 1. L 292/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 anmodning om at den modtog ved brev af 20. oktober 1998. frems(cid:230)tte eventuelle bem(cid:230)rkninger, som (cid:151) en skattelettelse i form af et nedslag p(cid:229) 45 % i den pligtige selskabsskat (7) og andre skattem(cid:230)ssige fordele som led i provinsen `lavas skatteordning (8), som Demesa nłd godt af. Ved brev af 4. juni 1998 underrettede Kommissionen de span- ske myndigheder om sin beslutning om at udvide proceduren. Kommissionens beslutning om at udvide proceduren blev offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende (4). De span- ske myndigheder fremsatte deres bem(cid:230)rkninger ved breve af 22. og 24. juli 1998. Kommissionen opfordrede interesserede parter i at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger til stłtten. Kommis- sionen modtog bem(cid:230)rkninger fra de interesserede parter og videresendte dem til de spanske myndigheder med en anmod- ning om at frems(cid:230)tte eventuelle bem(cid:230)rkninger, som den mod- tog ved brev af 3. december 1998. II. 2. Stłttemodtageren Stłttemodtageren er Demesa, som er etableret i industrizonen Jœndiz i Vitoria-Gasteiz, og som er et helejet datterselskab af Daewoo Electronics Co. Ltd (herefter ben(cid:230)vnt »Daewoo Elec- tronics«). Daewoo Electronics er igen et datterselskab af den multinationale sydkoreanske koncern Daewoo. Der blev afholdt to młder i henholdsvis Bruxelles (29. oktober 1998) og Vitoria-Gasteiz (15. december 1998) mellem Kom- missionens tjenestegrene og repr(cid:230)sentanter for de baskiske myndigheder, hvor myndighederne stod fast p(cid:229) deres holdning. Daewoo Electronics blev oprettet i 1971 og har et verdens- omsp(cid:230)ndende net af 92 fabrikker (9). Daewoo Electronics frem- stiller elektroniske og elektriske husholdningsartikler (h(cid:229)rde hvidevarer) til s(cid:229)vel det koreanske marked som verdensmarke- det. I 1997 belłb den samlede oms(cid:230)tning sig til 2,725 mia. USD (10). II. BESKRIVELSE AF ST(cid:216)TTEN II. 3. Samarbejdsaftalen mellem Demesa og de regionale baskiske myndigheder II. 1. Foranstaltningerne De foranstaltninger, over for hvilke proceduren efter artikel 93, stk. 2, blev indledt og senere udvidet, er fłlgende: (cid:151) Demesas gratis brug siden 1996 af en grund p(cid:229) 500 000 m2 i industrizonen Jœndiz i Vitoria-Gasteiz samt p(cid:229) et senere tidspunkt fasts(cid:230)ttelse af en salgspris, der var lavere end markedsprisen (cid:151) stłtte til Demesa som led i Ekimen-programmet (5) med hensyn til den del, der ikke er omfattet af de generelle reg- ler for denne ordning, der tillader en stłtteintensitet p(cid:229) 10 % af de stłtteberettigede omkostninger, svarende til de belłb, der faktisk er investeret af Demesa (6), p(cid:229) grund af projektets manglende strategiske betydning og manglende bidrag til oprettelse af arbejdspladser (4) EFT C 266 af 25. 8. 1998, s. 6. (5) Ordning godkendt af Kommissionen ved brev af 13. december 1996, ref. SG(96) D/11028 (statsstłtte nr. N 529/96). Den baskiske regionalregerings dekret om oprettelse af ordningen (dekret nr. 289 af 17. december 1996) blev offentliggjort i Bolet(cid:237)n Oficial del Pa(cid:237)s Vasco, nr. 246 af 23. december 1996, s. 20138. (6) P(cid:229) baggrund af oplysninger fra anmelderne (der forelagde en under- słgelse udarbejdet af et ingeniłrfirma med speciale i opfłrelse af kłleskabsfabrikker) besluttede Kommissionen desuden at undersłge, om Demesas investeringsomkostninger var łget kunstigt for at opn(cid:229) stłrst mulig stłtte. Den 13. marts 1996 undertegnede de regionale baskiske myn- digheder og Daewoo Electronics en samarbejdsaftale, hvori virksomheden forpligtede sig til at opfłre et anl(cid:230)g til fremstil- ling af kłleskabe i Baskerlandet. Til geng(cid:230)ld lovede de regio- nale baskiske myndigheder at stłtte investeringen ved at give en r(cid:230)kke tilskud. Aftalen tr(cid:229)dte i kraft ved undertegnelsen. Aftalens punkt 3 omhandlede stłtte og andre faciliteter, som de baskiske myndigheder kunne stille til r(cid:229)dighed for projektet, nemlig et tilskud, som ikke skulle tilbagebetales, p(cid:229) op til 25 % af investeringerne i anl(cid:230)gsaktiver og af etableringsomkostnin- gerne, som alle andre former for offentlig stłtte til enhver, der (7) Sjette till(cid:230)gsbestemmelse til regionallov nr. 22 af 20. september 1994 (Bollet(cid:237)n Oficial del Territorio Hist(cid:243)rico de `lava (BOTHA), nr. 5 af 13. januar 1995), hvis gyldighed blev forl(cid:230)nget for 1996 ved femte till(cid:230)gsbestemmelse i regionallov nr. 33 af 20. december 1995 (BOTHA nr. 4 af 10. januar 1996) og for 1997 sammen med punkt 2. 11 i oph(cid:230)velsesbestemmelsen i regionallov nr. 24 af juli 1996 (BOTHA nr. 90 af 9. august 1996) og syvende 5. till(cid:230)gsbestemmelse i regionallov nr. 31 af 18. december 1996 (BOTHA nr. 148 af 30. december 1996). For 1998 kan skattelet- telsen gives i medfłr af 11. till(cid:230)gsbestemmelse i regionallov nr. 33 af 19. december 1997 (BOTHA nr. 150 af 31. december 1997) og for 1999 i medfłr af syvende till(cid:230)gsbestemmelse i regionallov nr. 36 af 17. december 1998 (BOTHA nr. 149 af 30. december 1998). (8) Regionallov nr. 24/1996 om selskabsskat. (9) 33 produktionscentre, 33 datterselskaber og 19 filialer. (10) 2,388 mia. EUR (1 EUR = 1,1410 USD, Inf(cid:128)uros omregningskurs fra februar 1999). 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/3 vil foretage investeringer i Baskerlandet inden for miljł, forsk- ning og udvikling og energibesparelse. (cid:151) investeringsbelłbet skal overstige 360 mio. ESP Den maksimale stłtteintensitet i Baskerlandet er p(cid:229) 25 % i net- tosubventions(cid:230)kvivalent (11) (35 % for SMV). ser (cid:151) projektet skal indeb(cid:230)re oprettelse af mindst 30 arbejdsplad- I henhold til aftalen skulle Daewoo oprette en virksomhed med s(cid:230)de i Baskerlandet (Demesa). Den nye virksomhed skulle udarbejde en forretningsplan, hvis godkendelse af de regionale myndigheder var en ufravigelig betingelse for gennemfłrelsen af aftalen. Planen, der gjaldt for perioden 1996-2001, blev forelagt de regionale myndigheder i september 1996. Planen indebar en investering p(cid:229) 11 835,6 mio. ESP (12) og oprettelse af 745 arbejdspladser. Afs(cid:230)tningen, der skulle p(cid:229)begyndes i 1997, var hovedsagelig rettet mod det spanske marked samt markederne i Frankrig og Italien, men i 1998 ville man udvide til Det Forenede Kongerige og Tyskland. I begyndelsen skulle stłrstedelen af oms(cid:230)tningen skabes p(cid:229) hjemmemarkedet, men eksporten skulle stige hvert (cid:229)r og n(cid:229) op p(cid:229) i alt 60 % af den samlede oms(cid:230)tning efter 3-4 (cid:229)r. II. 4. Ekimen-programmet og det ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud til Demesa (cid:151) anl(cid:230)gsaktiver, som er overdraget til tredjemand eller frem- stillet af et selskab i samme koncern, er ikke stłtteberetti- gede (cid:151) stłttemodtageren skal finansiere mindst 30 % af investerin- gen med egne midler. Med hensyn til betingelserne for tildeling af stłtten og is(cid:230)r stłtteintensiteten efter bestemte kriterier moduleringen af bem(cid:230)rkede Kommissionen fłlgende i sit brev af 13. december 1996 (SG(96) D/11029), hvorved den godkendte Ekimen-pro- grammet: »Kommissionen konstaterer, at det ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud, der ikke m(cid:229) overstige stłtteloftet p(cid:229) 25 % i BS˘ (14), fordeles p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de: a) en tranche p(cid:229) 10 % som generel stłtte, b) en tranche p(cid:229) 5 % for strategiske eller jobskabende projekter, c) en tranche p(cid:229) 5 % for projekter i prioriterede omr(cid:229)der, og d) en tranche p(cid:229) 5 % for projekter, der yder et v(cid:230)sentligt bidrag til regionaludvikling eller jobskabelse. « Det ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud, der belłb sig til 25 % af investeringerne i anl(cid:230)gsaktiver, blev indfłjet i ovenn(cid:230)vnte samarbejdsaftale af 13. marts 1996, og blev givet den 24. december 1996 efter den baskiske regerings beslutning som led i det regionale stłtteprogram Ekimen, som Kommissionen godkendte den 13. december 1996. Det tilskud, der blev givet den 24. december 1996, svarer til en bruttosubventions(cid:230)kvivalent p(cid:229) 25 % af investeringsbelłbet, hvilket svarer til i alt 2 958 900 000 ESP (15), der skulle udbe- tales i rater (1 000 ESP) over fire (cid:229)r efter fłlgende tidsplan: Ordningen d(cid:230)kker perioden 1996-1998. Den tager sigte p(cid:229) regionaludvikling og besk(cid:230)ftigelsesfremme. Stłtten gives i form af tilskud, der ikke skal betales tilbage, eller l(cid:229)n med ren- tetilskud (13) til opfłrelse af nye anl(cid:230)g eller udvidelse eller modernisering af eksisterende infrastruktur. De stłtteberetti- gede omkostninger omfatter grunde, bygninger og installatio- ner. 1996 1997 1998 1999 30 500 1 557 600 759 900 610 900 Stłttemodtagerne er blandt andet industri- eller udvindingssel- skaber. For at kunne modtage stłtte under Ekimen-program- met skal investeringerne opfylde fłlgende betingelser: Dette belłb svarer til en intensitet p(cid:229) 18,76 % i nettosubven- tions(cid:230)kvivalent, alts(cid:229) under det loft p(cid:229) 25 %, der er fastsat for Baskerlandet. (cid:151) investeringsprojektet skal v(cid:230)re rentabelt set ud fra et tek- nisk, łkonomisk og finansielt synspunkt og gennemfłres i lłbet af tre (cid:229)r efter tildelingen af stłtten (11) Loftet for regionalstłtte i Baskerlandet i henhold til det spanske kort over regionalstłtte (EFT C 25 af 31. 1. 1996, s. 3). (12) 71 133 388,63 EUR. (13) Rentesatsen kan v(cid:230)re mellem 2 og 5 procentpoint lavere end den nominelle rente. I strid med Demesas forretningsplan skulle det samlede belłb p(cid:229) 11 835 600 000 ESP, der begrundede tildelingen af stłtten, investeres i perioden 1996-1999 og ikke fra 1996 til 2001. Kommissionen gav udtryk for sin tvivl om, hvorvidt betingel- sen om, at projektet skulle gennemfłres i lłbet af tre (cid:229)r, der var nłdvendig for at tilskuddet kunne gives, var opfyldt. De regionale myndigheder bekr(cid:230)ftede, at udbetalingen af stłtten (14) Bruttosubventions(cid:230)kvivalent. (15) 17 783 347,16 EUR. L 292/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 ville str(cid:230)kke sig over tre (cid:229)r, selv om den p(cid:229) grund af tildelings- datoen, dvs. den 24. december 1996, ville str(cid:230)kke sig over fire budgetter. De regionale myndigheder bekr(cid:230)ftede desuden, at Demesas investering skulle skabe 412 arbejdspladser i perioden 1996-1999. beskatningsgrundlag. Neds(cid:230)ttelsen g(cid:230)lder virksomheder, der har etableret sig for nylig i `lava, og som investerer mindst 80 mio. ESP og opretter mindst ti arbejdspladser. c) Forskellige nedslag i den pligtige skat (19), der tilsammen ikke m(cid:229) overstige 40 % af n(cid:230)vnte skat. Ifłlge oplysninger fra de regionale myndigheder, der blev ajourfłrt i juni 1998, havde Demesa givet meddelelse om inve- steringer svarende til 44 % af det samlede belłb. Samme dato var der i łvrigt skabt 201 arbejdspladser (16). II. 5. G(cid:230)ldende skattelettelser i provinsen `lava Skatteforholdene i Baskerlandet styres af den łkonomiske aftale i henhold til lov nr. 12 af 13. maj 1981, senest (cid:230)ndret ved lov nr. 38 af 4. august 1997. I henhold til den łkonomiske aftale kan de lokale myndigheder i `lava p(cid:229) visse betingelser h(cid:229)ndh(cid:230)ve, oprette og regulere skatteordningen inden for deres omr(cid:229)de (17). Med de befłjelser, den łkonomiske aftale gav de lokale myn- digheder i `lava, indfłrte de fłlgende lempelser: a) en skatteledelse p(cid:229) 45 % af det investerede belłb p(cid:229) betin- gelse af, at investeringerne overstiger 2,5 mia. ESP. Denne skattelettelse g(cid:230)lder udest(cid:229)ende selskabsskat. Oprindelig skulle den kun g(cid:230)lde investeringer foretaget mellem den 1. januar 1995 og den 31. december 1995, men denne periode blev senere forl(cid:230)nget til den 31. december 1997 gennem en r(cid:230)kke budgetm(cid:230)ssige foranstaltninger. Skatte- lettelser, der ikke er udnyttet, fordi det endelige skattebelłb er for lavt, kan overfłres til de efterfłlgende (cid:229)r. Beslutnin- gen om at indrłmme skattelettelsen indeholder desuden fri- ster og lofter samt eventuelle andre begr(cid:230)nsninger. Investe- ringer foretaget under forberedelsen af projektet kan med- tages ved beregningen af skattelettelsen, hvis de lokale myndigheder i `lava beslutter det. Demesa fik tilkendt skattelettelsen ved Diputaci(cid:243)n Foral de `lavas beslutning nr. 737 af 21. oktober 1997. b) Neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget (18) p(cid:229) henholdsvis 99 %, 75 %, 50 % og 25 % i fire p(cid:229) hinanden fłlgende (cid:229)r fłrste (cid:229)r, hvor virksomheden f(cid:229)r et positivt efter det (16) Ifłlge forlydender i den spanske presse, hvor man talte om en fag- lig aktion (El Pa(cid:237)s 11. november 1998), havde Demesa 170 ansat- te, hvoraf 90 % havde midlertidige kontrakter. (17) Jf. artikel 6 i den łkonomiske aftale, som (cid:230)ndret ved lov nr. 38 af 4. august 1997. De lokale myndigheder i de to łvrige provinser i Baskerlandet (Vizcaya og Guipœzcoa) har samme kompetence p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (18) Jf. artikel 26 i regionallov nr. 24/1996. III. KRAV OM FOREL˘GGELSE AF OPLYSNINGER VED INDLEDNINGEN AF PROCEDUREN I sin beslutning, der blev meddelt de spanske myndigheder ved brev af 16. december 1997: (cid:151) kr(cid:230)vede Kommissionen, at den spanske regering skulle forel(cid:230)gge de oplysninger, der var nłdvendige for at afgłre, om det i overensstemmelse med Ekimen-programmet, og om inve- steringsomkostningerne svarede til de faktiske investeringer ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud var tildelt (cid:151) indledte Kommissionen proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, over for visse skattem(cid:230)ssige foranstaltninger samt gratis benyttelse af en grund, som senere blev solgt til under markedsprisen. III. 1. De spanske myndigheders svar p(cid:229) kravet om oplysnin- ger: stłtten tildelt som led i Ekimen-programmet De spanske myndigheder forelagde nedenst(cid:229)ende oplysninger fra den regionale baskiske regering. Eftersom stłtten p(cid:229) 25 % i bruttosubventions(cid:230)kvivalent af de investeringer, der blev foretaget i perioden 1996-1999, blev givet som led i en regional stłtteordning godkendt af Kommis- sionen, finder de regionale myndigheder, at de ikke var forplig- tet til at anmelde den. De regionale myndigheder underrettede ikke desto mindre Kommissionen om, at stłtten blev tildelt, da Kommissionen (p(cid:229) grund af ovenn(cid:230)vnte klager) anmodede om oplysninger. De regionale myndigheder understreger endvidere, at det projekt, Demesa fremlagde, opfyldte alle betingelser for stłtte i henhold til Ekimen-programmet, og at den łkonomiske og finansielle rentabilitet var garanteret. (19) 15 % af investeringerne i nye anl(cid:230)gsaktiver, 10 % af regnskabs- resultatet med henblik p(cid:229) en investeringsreserve, 30 % af udgif- terne til forskning og udvikling, 15 % af investeringerne i miljłbe- skyttelse og 25 % af investeringer til fremme af eksporten. Jf. arti- kel 37, 39, 41, 42 og 43 i regionallov nr. 24/1996. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/5 Med hensyn til opfyldelse af betingelserne for tildelingen af stłtten oplyste de regionale myndigheder mere konkret fłlgen- de: (cid:151) Ekimen-programmet indfłrer en kontrol- og tilsynspro- cedure for investeringerne, der głr det muligt n(cid:229)r som helst at afgłre, om det tildelte stłttebelłb svarer til de fak- tiske investeringer. (cid:151) sektoren, elektriske husholdningsapparater, er af strategisk betydning for Baskerlandet; i denne forbindelse henviser de regionale myndigheder til teorien om konkurrencem(cid:230)ssig fordel og clusters (20); det cluster, der omfatter elektriske husholdningsapparater, tegner sig for 6 % af regionens BNP og kan s(cid:229)ledes betragtes som strategisk; desuden er selve projektet strategisk, idet Demesas placering i Baskerlandet sk(cid:230)rper konkurrencen mellem virksomhederne i en sektor, der i denne region er kendetegnet ved, at der ikke findes en st(cid:230)rk gruppe af lokale konkurrenter (cid:151) det var vigtigt at vise, at et multinationalt selskab investe- rede i en region, der er s(cid:230)rlig h(cid:229)rdt ramt af den łkonomi- ske krise (cid:151) stłtten til Demesa overstiger ikke Ekimen-programmets loft p(cid:229) 25 % i bruttosubventions(cid:230)kviv(cid:230)lent, der igen svarer til kun ca. 20 % af nettosubventions(cid:230)kvivalenten, hvilket er mindre end loftet i Baskerlandet (25 % i nettosubventions(cid:230)- kvivalent) (cid:151) at investeringen ikke foretages i et s(cid:230)rligt begunstiget omr(cid:229)de i henhold til Ekimen-programmet, betyder ikke, at stłtte til Demesa ikke kan n(cid:229) op p(cid:229) loftet p(cid:229) 25 % i brutto- subventions(cid:230)kvivalent; de regionale myndigheder har vide skłnsm(cid:230)ssige befłjelser, der głr det muligt at n(cid:229) op til lof- tet. (cid:151) der foreligger ingen objektive elementer, der kan begrunde klagerens p(cid:229)stand om, at Demesas faktiske investerings- omkostninger kun skulle udgłre halvdelen af det opgivne belłb; det er dog besluttet at foretage en opgłrelse over investeringerne (20) De regionale myndigheder henviser is(cid:230)r til professor Michael Por- ters teori om konkurrencem(cid:230)ssig fordel. Jf. f. eks. »The Competitive Advantage of Nations«, The Free Press, New York 1990, eller senere »Clusters and the New Economics of Competition«, Harvard Business Review, vol. 76, no 6, november-december 1998, s. 79-90. I sidstn(cid:230)vnte tekst defineres »cluster« (klynge) som en »ge- ografisk koncentration« af indbyrdes forbundne virksomheder og institutioner p(cid:229) et givet omr(cid:229)de (s. 78). »Clusters« omfatter s(cid:229)vel specialiserede leverandłrer (af komponenter, udstyr og tjenester) som udbydere af specialiseret infrastruktur. »Clusters« n(cid:229)r ofte helt ud til net og aftagere samt fabrikanter af komplement(cid:230)re produk- ter. De omfatter ogs(cid:229) offentlige og private institutioner, der tager sig af information, forskning, uddannelse og teknisk stłtte. Kende- tegnet for denne definition er den »geografiske koncentration«. I samme tekst bem(cid:230)rker forfatteren blandt andet, at »de offentlige myndigheder i udviklingsłkonomier modarbejder ofte (cid:151) uden at ville det (cid:151) dannelse af »clusters«. Restriktioner med hensyn til oprettelse af virksomheder samt tilskud til investeringer i krise- ramte omr(cid:229)der kan f. eks. sprede virksomhederne p(cid:229) en kunstig m(cid:229)de. « III. 2. De spanske myndigheders bem(cid:230)rkninger III. 2. 1. Gratis brug af en grund p(cid:229) 500 000 m2, som senere blev solgt til under markedspris De regionale myndigheder fremfłrer, at Demesa aldrig har benyttet en grund p(cid:229) 500 000 m2 gratis. De dokumenterer, at virksomheden benyttede og senere kłbte en grund p(cid:229) blot 100 000 m2. I overensstemmelse med retsreglerne vedrłrende om fast ejendom fandt godkendelsen af salget fłrst sted, efter at der var foretaget en r(cid:230)kke opsplitninger og sammenl(cid:230)gnin- ger af de forskellige grunde, der tidligere havde v(cid:230)ret tale om. De regionale myndigheder har endvidere fremlagt luftfotografi- er, der viser, faktisk kun har benyttet de 100 000 m2, virksomheden har kłbt. at Demesa Der opstod imidlertid en komplikation i forbindelse med salget, fordi nogle landm(cid:230)nd, der havde dyrket jorden, kr(cid:230)vede erstat- ning for afgrłder, der gik til spilde som fłlge af byggeriet. Fłrst efter en fuldbrydelsesprocedure efterfulgt af en udenrets- lig transaktion blev salget formelt afsluttet den 30. december Ifłlge de regionale myndigheder kunne overdragelsen 1997. fłrst finde sted, n(cid:229)r striden om ejendomsretten til grunden var bilagt, idet s(cid:230)lgeren, Gazteiko Industria Lurra SA, fłlte sig for- pligtet til at handle i god tro over for kłber. Under alle omst(cid:230)ndigheder understreger de regionale myndigheder, at sal- get fandt sted i overensstemmelse med spansk lov, og at man derfor ikke kan tale om stłtte i forbindelse med salgsbetingel- serne. Med hensyn til salgsprisen g(cid:230)lder de gennemsnitspriser, klage- ren henviser til (6 000-7 000 ESP pr. m2), grunde af en stłr- relse (1 000-10 000 m2), der er langt mindre end den, Demesa kłbte (100 000 m2). Det er rimeligt at antage, at kvadratmeter- prisen for en ti gange s(cid:229) stor grund er mindre. Til stłtte for disse oplysninger henviser de regionale myndigheder til to rap- porter udarbejdet efter salget af to uafh(cid:230)ngige eksperter, som siger, at salgsprisen for en byggemodnet grund p(cid:229) 100 000 m2 ligger mellem 4 000 og 5 000 ESP pr. m2. De regionale myn- digheder finder derfor, at prisen p(cid:229) 4 125 ESP pr. m2, som Demesa betalte, svarer til markedsvilk(cid:229)rene. Endvidere indeholder den fremlagte dokumentation en »ikke- regnskabsm(cid:230)ssig rapport om grunde«, som ifłlge de spanske myndigheder er udarbejdet af revisionsfirmaet Price Water- L 292/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 house for regnskabs(cid:229)ret 1997. Heri anfłres en enhedsomkost- ning pr. m2 p(cid:229) 4 481 ESP for grunde p(cid:229) 50 000 m2 i samme omr(cid:229)de som Demesas. Endelig finder de regionale myndigheder, at Kommissionens meddelelse af 10. juli 1997 om statsstłtteelementer i forbin- delse med offentlige myndigheders salg af jord og bygnin- ger (21) ikke finder anvendelse i denne sag, idet det blev beslut- tet at kłbe grunden, inden denne meddelelse blev vedtaget. III. 2. 2. Skattem(cid:230)ssig stłtte De spanske myndigheder har forelagt en yderst detaljeret rap- port udarbejdet af de baskiske regionalmyndigheder om grund- laget for og brugen af skatteordningen for provinsen `lava. Ifłlge denne rapport tog Kommissionen ved indledningen af proceduren ikke tilstr(cid:230)kkeligt hensyn til den historiske, forfat- ningsm(cid:230)ssige og lovgivningsm(cid:230)ssige baggrund for den s(cid:230)rlige retlige ordning (rØgimen foral). en forudg(cid:229)ende kontrol af, at betingelserne for anvendelsen af skattelettelsen er opfyldt, og er begrundet i hensynet til retssik- kerheden og forsvarlig łkonomisk forvaltning. Det er til- str(cid:230)kkeligt, at virksomheden p(cid:229)viser, at der er tale om en (cid:229)rsagssammenh(cid:230)ng mellem de investeringer, der er foretaget i projektets forberedelsesfase, og gennemfłrelsen af disse investe- ringer, for at den har ret til skattelettelsen. Demesa har modtaget en skattelettelse af denne type i medfłr af beslutning 737/97 p(cid:229) et belłb svarende til 45 % af investe- ringerne. Skattelettelsen er uforenelig med enhver anden skatte- lempelse for de samme investeringer. Endelig har de regionale myndigheder fremlagt en rapport, der siger, at skattetrykket i Baskerlandet er hłjere end i resten af Spanien, selv om skatteprocenten er 2,5 % lavere, og skattelem- pelserne kun kan opn(cid:229)s i denne selvstyrende region (22). III. 3. De interesserede parters bem(cid:230)rkninger for denne s(cid:230)rordning P(cid:229) skatteomr(cid:229)det er udgangspunktet mere konkret den łkonomiske aftale, der er omtalt i punkt II. 5. Kommissionen har modtaget en r(cid:230)kke bem(cid:230)rkninger fra klagerne vedrłrende indledningen af proceduren, som kan sammenfattes s(cid:229)ledes: I medfłr af denne bemyndigelse til at fasts(cid:230)tte retsregler p(cid:229) skatteomr(cid:229)det vedtager Diputaci(cid:243)n Foral de `lava blandt andet retsregler vedrłrende selskabsbeskatning. De regionale myndigheder betragter disse bestemmelser om selskabsbeskatning som generelle foranstaltninger, som ikke skal undersłges i henhold til traktatens artikel 92, idet der er tale om en generelt g(cid:230)ldende selskabsskatteordning i provinsen `lava. Ifłlge de baskiske myndigheder tager Kommissionen ikke hensyn til den s(cid:230)rlige struktur af de skattem(cid:230)ssige befłjel- ser inden for den spanske retsorden, n(cid:229)r den anser denne ord- ning for at indeholde stłtteelementer, idet de skattelempelser, den (cid:229)bner mulighed for, er begr(cid:230)nset til virksomheder, der er etableret p(cid:229), eller som har łkonomiske forbindelser med en del af en medlemsstats territorium. Mere konkret kan skattelettelsen ikke gives i medfłr af en skłnsm(cid:230)ssig befłjelse hos Diputaci(cid:243)n Foral de `lava. Tildelin- gen er reguleret ved lov og er dermed automatisk. De regionale myndigheder minder om, at det efter spansk ret ikke er muligt at foretage skattem(cid:230)ssig forskelsbehandling undtagen i tilf(cid:230)lde, der er udtrykkeligt fastsat ved lov. Endvidere er individuelle skattem(cid:230)ssige bestemmelser forbudt. I forbindelse med skatte- lettelsen har de baskiske myndigheder ingen skłnsm(cid:230)ssige befłjelser. Beslutningen om at give skattelettelsen (beslutning 737/97), som er omfattet af den p(cid:229)g(cid:230)ldende regel, udgłr blot (cid:151) de spanske myndigheder har med overl(cid:230)g trukket deres svar p(cid:229) en r(cid:230)kke breve fra Kommissionen i langdrag og fłrt en politik baseret p(cid:229) fait accompli; klagerne anfłrer, at det fłrste udfłrlige svar p(cid:229) Kommissionens fłrste anmod- ning om oplysninger fra juni 1996 (hvor der stadig var mulighed for at forhindre, at stłtten blev udbetalt) ikke blev modtaget fłr den 11. februar 1997 (cid:151) sektoren, husholdningsapparater, og is(cid:230)r undersektoren, kłleskabe, er fortsat pr(cid:230)get af overkapacitet; tre af de stłr- ste europ(cid:230)iske producenter (Electrolux, Whirlpool og Fag- or) har meddelt, at de vil nedsk(cid:230)re antallet af anl(cid:230)g og arbejdsstyrken eller omstrukturere; i denne forbindelse p(cid:229)peger klagerne, at Domstolens retspraksis i Pyrsa-sagen januar 1997, sag C-169/95, Spanien mod (dom af 14. Kommissionen (23)) bekr(cid:230)ftede, at regionalstłtte ikke m(cid:229) skabe overkapacitet i en sektor (cid:151) betingelserne for tildeling af stłtten er ikke opfyldt, idet: i) projektet ikke vil blive gennemfłrt p(cid:229) tre (cid:229)r (22) »Principper og regler for skatteharmonisering i henhold til den łkonomiske aftale«, Fundaci(cid:243)n Banco Bilbao Vizcaya, 1997. (21) EFT C 209 af 10. 7. 1997, s. 3. (23) Sml. 1997 I, s. 135. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/7 ii) projektet ikke er »strategisk« og ikke fłrer til »oprettelse af arbejdspladser«; det kan kun begrunde et tilskud p(cid:229) 10 % i bruttosubventions(cid:230)kvivalent i henhold til Eki- men-programmets kriterier (cid:151) skattelettelsen er ulovlig, idet den ikke blev anmeldt til Kommissionen inden tildelingen (cid:151) Demesa benytter en grund p(cid:229) 500 000 m2 uden at have ejendomsretten og uden at betale leje; den gratis brug af grunden er 100 mio. ESP v(cid:230)rd om (cid:229)ret; prisen p(cid:229) grunde i omr(cid:229)det ligger omkring 6 000 ESP pr. m2 at undersłge, om tilskuddet til Demesa p(cid:229) 25 % i bruttosubven- tions(cid:230)kvivalent overholder Ekimen-programmets betingelser, meddelte Kommissionen ved brev af 4. juni 1998 de spanske myndigheder, at den havde besluttet at udvide proceduren til at omfatte den del af stłtten til Demesa, der ikke er omfattet af Ekimen-programmets generelle regler, der tillader en intensitet p(cid:229) 10 % af de faktiske stłtteberettigede omkostninger. IV. 1. De spanske myndigheders bem(cid:230)rkninger (cid:151) omkostningerne til maskiner og udstyr er overvurderet; p(cid:229) grund af denne overvurdering svarer stłtten til 51 % af de faktiske investeringsomkostninger De regionale myndigheder har gentaget, at betingelserne for anvendelse af Ekimen-programmet til tildeling af stłtte p(cid:229) 25 % af Demesas investeringsomkostninger i Vitoria-Gasteiz er over- holdt til punkt og prikke. (cid:151) Demesa har ikke opfyldt sin forpligtelse i henhold til Eki- men-programmet til at finansiere 30 % af de samlede net- toaktiver med egne midler i lłbet af det andet regnskabs(cid:229)r. III. 4. De spanske myndigheders kommentarer til de interesserede parters bem(cid:230)rkninger Disse kommentarer kan sammenfattes s(cid:229)ledes: (cid:151) de regionale myndigheder finder, at de har fremlagt til- str(cid:230)kkelige oplysninger til, at Kommissionen kan fastsl(cid:229), at betingelserne for anvendelse af Ekimen-programmet er opfyldt; med hensyn til p(cid:229)standen om, at Demesa ikke har opfyldt sin forpligtelse til at finansiere 30 % af de samlede nettoaktiver i lłbet af det andet regnskabs(cid:229)r minder de imidlertid om, at ved anvendelse af Ekimen-programmet p(cid:229) Demesas investering skal de tre (cid:229)r regnes fra januar 1997 og ikke fra den 24. december 1996, hvor stłtten blev til- delt; undersłgelsen af, om denne betingelse er opfyldt, skal derfor foretages ved udgangen af 1998 og ikke ved udgan- gen af 1997 (cid:151) den retspraksis, klageren henviser til (Pyrsa-sagen), kan ikke anvendes i denne sag; i mods(cid:230)tningen til Pyrsa-projektet er Demesa-projektet ikke er łkonomisk usikkert initiativ, og Demesa er ikke kriseramt (cid:151) klageren har ikke p(cid:229)vist, at udstyr og maskiner er overvur- derede. IV. UDVIDELSE AF PROCEDUREN Efter at have modtaget de spanske myndigheders svar p(cid:229) anmodningen om at forel(cid:230)gge de nłdvendige oplysninger for Der mindes om, at Kommissionen ved godkendelsen af Eki- men-programmet (december 1996) ikke blot accepterede pro- jektet som strategisk og jobskabende, men heller ikke gav udtryk for forbehold af hensyn til sektoren, med undtagelse af en generel henvisning til de sektorer, der er omfattet af speci- fikke rammebestemmelser, hvilket ikke er tilf(cid:230)ldet for sektoren elektriske husholdningsapparater. I Ekimen-programmet skelnes der mellem »strategiske projek- ter« og »strategiske sektorer«, som hver is(cid:230)r giver ret til en for- hłjelse p(cid:229) 5 % i henhold til artikel 10 i det dekret, der godken- der Ekimen-programmet. Alle projekter, der opfylder de rent kvantitative kriterier, som Kommissionen har accepteret ved godkendelsen af program- met, er »strategiske«. Komissionen kan ikke (cid:230)ndre disse krite- rier uden samtidig at kr(cid:230)nke principperne om berettiget for- ventning og retssikkerhed. P(cid:229) samme m(cid:229)de understreger de regionale myndigheder, at det er berettiget, at sektoren elektriske husholdningsapparater anses som »strategisk«, eftersom den tegner sig for 6 % af regionens BNP. Baskerlandets program for styrkelse af konkurrenceevnen regner det cluster, der vedrłrer store elektriske husholdnings- apparater, for et prioriteret cluster. Denne definition er baseret p(cid:229) den konkurrencem(cid:230)ssige fordels karakter og omfang samt disse virksomheders bidrag til at skabe merv(cid:230)rdi og arbejds- pladser i Baskerlandet. De regionale myndigheder minder om, at ved anvendelse af programmet skal spłrgsm(cid:229)let om jobskabelse vurderes p(cid:229) objektivt grundlag og ikke, som Kommissionen anfłrer i for- bindelse med udvidelsen af proceduren, i forhold til de sekto- rale virkninger af Demesas investering. De tilfłjer, at dette bekr(cid:230)ftes af retningslinjerne for statsstłtte med regionalt sigte, der siger, at ved jobskabelse forst(cid:229)s en nettoforłgelse af antallet af stillinger i en konkret virksomhed. L 292/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 Hvad sektoren ang(cid:229)r, har Kommissionen ikke fremlagt nłj- agtige tal, der głr det muligt at tage stilling til, i hvilken sektor der er tale om overkapacitet. N(cid:229)r Kommissionen anfłrer, at 95 % af salget af apparater er erstatningssalg, n(cid:230)vner den intet om produkter eller tidsrum. N(cid:229)r den anfłrer, at det europ(cid:230)iske marked er skrumpet ind med 5 % i de sidste to (cid:229)r, n(cid:230)vner den heller ikke, hvilken sektor der er tale om. Overkapaciteten p(cid:229) mere end 4 millioner kłleskabe/frysere er heller ikke relateret til et bestemt tidsrum. ESP pr. m2), medens der i kolonnen »Demesa« er anfłrt en pris p(cid:229) 413 mio. ESP (24) (eller 4 125 ESP pr. m2)] (cid:151) omkostningerne til bygninger og byggeri svarer til de typi- ske omkostninger i byggesektoren De regionale myndigheder freml(cid:230)gger tal, der dels stammer fra ANFEL og CECED (cid:151) som er klagerne i denne procedure (cid:151) og distributionsselskabet Master Cadena, der er fłrende p(cid:229) det spanske marked. Master Cadena h(cid:230)vder, at salget af elektriske husholdningsapparater steg med 3 % i 1997. For kłleskabe var tallet 4,4 %. Ifłlge tal fra CECED steg antallet af solgte enheder p(cid:229) det spanske marked fra 1 000 066 enheder i 1996 til 1 133 350 i 1997. I de łvrige medlemsstater med undtagelse af Tyskland og (cid:216)strig er antallet af solgte enheder steget. Antallet af kłleskabe produceret i Spanien steg fra 1 308 844 i 1996 til 1 456 019 i 1997. Ifłlge de regionale myndigheder viser Consumer Europes prognoser klart og tydeligt, at salget af kłleskabe (angivet i enheder) p(cid:229) det europ(cid:230)iske marked vil stige med 10 % i perioden 1996-2001. Endelig n(cid:230)vner de regionale myndigheder udtalelserne i april 1998 fra direktłren for Electrolux, der er Europas fłrende pro- ducent af elektriske husholdningsapparater, om at salget af disse produkter ville stige med 4 % i 1997 og forts(cid:230)tte den positive udvikling i 1998. Med hensyn til den kunstige overvurdering af Demesas investe- ringsomkostninger freml(cid:230)gger de regionale myndigheder detal- jerede oplysninger om procedurerne for kontrol af den faktiske investeringerne. De bekr(cid:230)fter desuden, at gennemfłrelse af udbetalingen af stłtten er betinget af, at investeringen faktisk gennemfłres. I denne forbindelse freml(cid:230)gger de detaljerede oplysninger om kontrollen i perioden mellem juni og septem- ber 1997. Hvad ang(cid:229)r tvivlen med hensyn til Demesas faktiske investe- ringsomkostninger, er der fremlagt en rapport udarbejdet af en konsulent, der ofte arbejder for Kommissionen, hvoraf blandt andet fłlgende fremg(cid:229)r: (cid:151) prisen p(cid:229) en ikke byggemodnet grund i industrizonen Jœn- diz (Vitoria-Gasteiz) er p(cid:229) 5 000 ESP pr. m2; den endelige pris p(cid:229) 4 125 ESP pr. m2, som Demesa betalte for en byg- gemodnet grund, svarer til markedsprisen med en normal rabat for grundens stłrrelse; i rapportens konklusioner vur- deres forskellene i konsulentens og de regionale myndighe- ders vurdering [i kolonnen »konsulentens vurdering« er anfłrt en pris for grunden p(cid:229) 500 mio. ESP (eller 5 000 installeret (cid:151) de samlede ansl(cid:229)ede omkostninger til maskiner og udstyr, til der er stedet 2 449 000 000 for ESP Demesas (15 029 939,72 EUR). De af konsulenten ansl(cid:229)ede omkost- ninger fordeler sig s(cid:229)ledes: łjeblikket, (14 718 786,44 p(cid:229) EUR) 2 500 771 550 ESP beregning dermed i stiger i Maskiner Udstyr Hj(cid:230)lpe-maskineri 1 565 mio. ESP (25) 819 mio ESP (26) 65 mio. ESP (27) (cid:151) i rapporten er ikke medregnet installationsomkostninger og omkostninger inden ibrugtagningen for et belłb p(cid:229) 525 mio. ESP. Rapporten siger desuden, at den nuv(cid:230)rende produktionskapaci- tet er p(cid:229) 140 000 kłleskabe p(cid:229) mellem 310 og 370 liter. I fremtiden regner man med at n(cid:229) op p(cid:229) 600 000 enheder. For at n(cid:229) dette produktionsniveau bliver det ifłlge konsulenten nłdvendigt at tilfłje en ny produktionslinje og indfłre toholds- skift eller at opfłre et nyt fabriksanl(cid:230)g med samme kapacitet. IV. 2. De interesserede parters bem(cid:230)rkninger De nye oplysninger, der er fremkommet, efter at de interesse- rede parter har fremsat deres bem(cid:230)rkninger, kan opsummeres s(cid:229)ledes: (cid:151) de baskiske myndigheders argument om, at det for at styrke konkurrencen i sektoren er nłdvendigt at yde stłtte (24) Dette belłb adskiller sig en smule fra de 412,5 mio. ESP, som man n(cid:229)r frem til ved at gange 100 000 m2 med kvadratmeterpri- sen. (25) Omkostninger ifłlge oplysninger fra de europ(cid:230)iske producenter. De omkostninger, Demesa har angivet, er ikke vist. (26) Omkostninger ifłlge oplysninger fra de europ(cid:230)iske producenter. Udstyret blev indkłbt hos Daewoo Electronics (Demesas ene- aktion(cid:230)r) for 718 565 011 ESP. En del af udstyret (for 300 mio. ESP) er installeret hos tredjemand. (27) Omkostninger ifłlge oplysninger fra de europ(cid:230)iske producenter. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/9 til en konkurrent, er usammenh(cid:230)ngende, i strid med den generelle opfattelse og har intet med strategi at głre; der er konkurrence p(cid:229) det spanske marked; argumentet ville kun give mening, hvis referencemarkedet var det geografiske marked i Baskerlandet, og dette marked var beskyttet, men referencemarkedet er det europ(cid:230)iske (cid:151) de oprettede arbejdspladser er usikre, og lłnningerne er meget lave (28) (cid:151) hvis prognoserne holder, vil Demesa tilfłre det europ(cid:230)iske marked 600 000 nye enheder, hvilket vil forv(cid:230)rre over- kapaciteten, der er beregnet til 5 millioner enheder. P(cid:229) baggrund heraf anmoder de interesserede parter i betragt- ning af den alvorlige situation Kommissionen om at kr(cid:230)ve, at stłtten til Demesa forelłbig betales tilbage af afventning af den endelige beslutning. IV. 3. De spanske myndigheders kommentarer til de interesse- rede parters bem(cid:230)rkninger I deres kommentarer til de interesserede parters bem(cid:230)rkninger gentager de spanske myndigheder de argumenter, der allerede er blevet fremfłrt under proceduren, og afviser, at Kommissio- nen skulle kunne kr(cid:230)ve den allerede udbetalte stłtte tilbagebe- talt. V. VURDERING AF ST(cid:216)TTEN Traktatens artikel 92, stk. 1, fastsl(cid:229)r princippet om, at bortset fra de i traktaten hjemlede undtagelser er statsstłtte, som for- drejer eller truer med at fordreje konkurrencevilk(cid:229)rene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, ufor- enelig med f(cid:230)llesmarkedet i det omfang, den p(cid:229)virker samhan- delen mellem medlemsstaterne. V. 1. Kłleskabssektoren i Europa Ifłlge Demesas forretningsplan skal fabrikken i `lava n(cid:229) op p(cid:229) en (cid:229)rlig produktionskapacitet p(cid:229) 600 000 enheder senest i 1999, hvoraf 30 % skal afs(cid:230)ttes p(cid:229) det spanske marked, og de resterende 70 % p(cid:229) andre markeder (i fłrste omgang det fran- ske og det britiske). Fabrikken vil fremstille kombinerede kłle-/ fryseskabe med no-frost-systemet. Investeringen indg(cid:229)r i Daewoo Electronics globale strategi (29), der har som m(cid:229)l at blive verdens fłrende producent af kłle- skabe i (cid:229)r 2002 med en andel p(cid:229) ca. 12 % af markedet for dette produkt og en (cid:229)rlig produktion p(cid:229) 7 millioner enheder, hvoraf de 5 millioner skal fremstilles p(cid:229) tolv centre uden for Sydkorea. Virksomheden vil investere ca. 1 mia. USD i opfł- relse af otte nye fabrikker i USA for at n(cid:229) op p(cid:229) de ca. 12 % af verdensmarkedet for kłleskabe. Indtil 2002 vil produktions- kapaciteten p(cid:229) de fire europ(cid:230)iske fabrikker v(cid:230)re p(cid:229) 1,5 millio- ner enheder (30), hvilket svarer til 13 % af den forventede europ(cid:230)iske produktionskapacitet i 2001. Ifłlge de oplysninger, Kommissionen har adgang til, varierer efterspłrgslen og produktionen fra land til land (31): (29) Daewoo Electronics havde ogs(cid:229) overvejet at opfłre en fabrik og oprette 300 arbejdspladser i Verdun i Frankrig. CECED indgav ligeledes en klage over den stłtte, de franske myndigheder ville give i forbindelse med denne investering. Kommissionen anmo- dede de franske myndigheder om oplysninger i december 1997. Myndighederne oplyste, at Daewoo Electronics havde stillet projek- tet i bero. (30) »Aims To Lead Global Refrigerator Market«, juni 1997, http://www. dwe. daewoo. co. kr/news. (31) Rapporten »World Major Household Appliances to 2001«, The Freedonia Group Inc, marts 1998. Se ogs(cid:229) Financial Times fra 2. juli 1997, s. 13: »Rough and tumble industry. Domestic appliance groups are adopting varied tactics to boost market share in Euro- pe’s stagnant market«, hvoraf det fremg(cid:229)r, at markedet for kłle- skabe og ovne har n(cid:229)et m(cid:230)tningspunktet. (28) Jf. fodnote 16. L 292/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 Efterspłrgsel efter og produktion af kłleskabe og frysere (millioner enheder) 1987-2006 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 1987 1992 1996 2001 2006 pro duktion Frankrig – eftersp ørgsel Tyskland – eftersp ørgsel pro duktion pro duktion Italien – eftersp ørgsel S panien – eftersp ørgsel D et Forenede K ongerige – eftersp ørgsel pro duktion pro duktion Ø vrige – eftersp ørgsel pro duktion Frankrig: Efterspłrgslen efter kłleskabe og frysere ligger for- holdsvis fast omkring 2,7 millioner enheder om (cid:229)ret. Frankrig er ikke en vigtig producent og d(cid:230)kker ca. 75 % af efterspłrgs- len med import fra Tyskland og Italien. De fłrende virksomhe- der p(cid:229) det franske marked er Brandt, Electrolux, Whirlpool og Bosch-Siemens. Tyskland: Efterspłrgslen efter kłleskabe og frysere vil falde svagt fra 4,4 millioner enheder i 1996 til 4,3 millioner enheder i 2001. Produktionen blev sk(cid:229)ret ned fra 4,2 millioner enheder i 1992 til 3,55 millioner i 1996 og forventes at ligge p(cid:229) 4 mil- lioner enheder i 2001. I 1996 steg produktionen af kłleskabe til 2,8 millioner, hvoraf 40 % blev fremstillet af Bosch-Siemens. Italien: Kombinerede kłle-/fryseskabe dominerer markedet p(cid:229) grund af d(cid:229)rlig plads i husstandene. Det samlede marked for kłle-/fryseanl(cid:230)g til hjemmebrug vil stige med 0,7 % om (cid:229)ret indtil 2001. Italien er en af de fłrende producenter af kłle- skabe og frysere. Produktionen var p(cid:229) 8 millioner enheder i 1996, hvoraf 75 % gik til eksport. Electrolux er fłrende p(cid:229) markedet med over 30 % af de 6,1 millioner enheder, der blev fremstillet i 1996. Whirlpool er ogs(cid:229) blandt de fremtr(cid:230)dende fabrikanter med 25 % af oms(cid:230)tningen. Spanien: Efterspłrgslen efter kłleskabe faldt fra 1,84 millioner enheder i 1992 til 1,36 millioner i 1996. Efterspłrgslen vil stige med 3,3 % fra 1996 til 2001, hvor den vil n(cid:229) op p(cid:229) 1,6 millioner enheder. Stigningen afspejler en markedstendens til, at erstatningssalg igen supplerer den installerede masse. Pro- duktionen vil stige fra 1,58 millioner enheder i 1996 til 1,7 millioner enheder i 2001. Fagor er en af de vigtigste producen- ter med 700 000 enheder (32), hvilket svarer til ca. 40 % af pro- duktionen. Det Forenede Kongerige: Efterspłrgslen efter kłleskabe og frysere faldt fra 2,46 millioner enheder i 1992 til 1,935 millioner enheder i 1996. Ikke desto mindre stiger salget med ca. 3,4 % om (cid:229)ret op til 2,3 millioner enheder i 2001. Produktionen stagnerer i takt med den stigende popularitet af importerede produkter. Andre lande i Vesteuropa: Resten af markedet er modent og sta- bilt. Efterspłrgslen vil holde sig omkring 4,8 millioner enheder, hvoraf 75 % vil blive d(cid:230)kket med import. Produktionen er fal- det siden 1992 og vil stabilisere sig omkring 1,4 millioner enheder. Markedet for kłleskabe og frysere er m(cid:230)ttet i Vesteuropa, hvor de fleste husstande har et kłleskab og en s(cid:230)rskilt fryser. For- (32) Jf. http://www. fagorelectrodomesticos/mcc. es. Fagor tilhłrer kon- cernen Mondrag(cid:243)n Corporaci(cid:243)n Cooperativa (MCC), (http://mon- dragon. mcc. es/spanish/indice. html) med s(cid:230)de i Mondrag(cid:243)n (Gui- pœzcoa, Baskerlandet). Med over 100 datterselskaber og filialer og over 29 % af sin oms(cid:230)tning uden for Spanien er MCC Baskerlan- dets vigtigste industrikoncern og blandt de fem stłrste industri- foretagender i Spanien med en oms(cid:230)tning i 1997 p(cid:229) 726 706 mio. ESP (4 367 591 023,28 EUR, hvoraf 86 000 mio. ESP (516 870 409,77 EUR) stammer fra salg af elektriske hushold- ningsapparater) i forhold til en oms(cid:230)tning i 1992 p(cid:229) 354 247 mio. ESP. MCC-koncernen har 34 397 ansatte, og dens aktiver er opgjort til 1 541 621 mio. ESP (9 265 328 813,72 EUR). Koncer- nen har fire fabrikker i Asien, fire i Latinamerika og to i Afrika (herunder to kłleskabsfabrikker i henholdsvis Argentina og Marok- ko). 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/11 brugerne łnsker i stigende grad et kombineret kłle/fryseskab, idet husstandene har men markedet forventes ikke at vokse, tendens til at erstatte s(cid:230)rskilte kłleskabe og frysere med kom- binerede kłle-/fryseskabe. Indtil 2001 forventes s(cid:229)ledes kun en stigning p(cid:229) 0,6 % om (cid:229)ret (op til 18 millioner enheder) med en erstatningsefterspłrgsel p(cid:229) ca. 94 % af salget (33). ger fra Eurostat (41). I betragtning heraf vil enhver stłttefor- anstaltning nłdvendigvis p(cid:229)virke samhandelen og konkurren- cen. V. 2. P(cid:229)viste stłtteelementer Electrolux (Sverige) er den stłrste producent af kłleskabe og frysere i Vesteuropa foran Bosch-Siemens (Tyskland). Af andre store producenter kan n(cid:230)vnes Whirlpool (USA) og Merloni (Italien). Fagor ElectrodomØsticos er fłrende p(cid:229) det spanske marked (34). Ved proceduren efter traktaten artikel 93, stk. 2, har Kommis- sionen fastsl(cid:229)et, at der er tale om nedst(cid:229)ende stłtteelementer i henseende til artikel 92, stk. 1. Overkapaciteten i undersektoren kłleskabe ansl(cid:229)s til ca. 5 mil- lioner enheder i 1997 (35). De spanske myndigheder har ikke forelagt oplysninger om overkapaciteten. Denne markedssitua- tion har fłrt til en meget omfattende omstrukturering af sekto- ren med nedsk(cid:230)ring af kapacitet eller overfłrelse af produktion med omfattende tab af arbejdspladser, hvilket bekr(cid:230)ftes i ovenn(cid:230)vnte oplysninger og blandt andet fremg(cid:229)r af, at Electro- lux har lukket flere produktionsanl(cid:230)g i Europa. Kłleskabspro- duktionen i Spennymoor (County Durham i Det Forenede Kon- gerige) med en kapacitet p(cid:229) 320 000 enheder ophłrer i som- meren 1999, hvilket koster 650 arbejdspladser. Electrolux har desuden meddelt, at man vil lukke fabrikken i Luton (Det For- enede Kongerige) med tab af 650 arbejdspladser. Produktionen i Finland overfłres til andre fabrikker i af kłleskabe i Pori Europa, hvilket koster 200 arbejdspladser, og man har lukket en kummefryserfabrik i Ungarn med tab af 200 arbejdspladser til fłlge (36) (37). Desuden annoncerede Whirlpool i sin (cid:229)rsberet- ning for 1995 kraftige nedsk(cid:230)ringer af arbejdsstyrken i Vesteu- ropa p(cid:229) ca. 15 %. I september 1997 gav Whirlpool meddelelse om afskedigelse af 4 700 ansatte, stłrstedelen i Vesteuropa (38). Whirlpool har 11 000 ansatte i Europa (medio 1997) fordelt p(cid:229) 11 fabrikker, hvoraf Cassinetta i Italien (39), Calw i Tyskland og Trento i Italien fremstiller kłleskabe. MCC-koncernen, som Fagor tilhłrer, opgav i 1998 at producere kłleskabe i Basauri i Baskerlandet, hvilket betłd tab af 180 arbejdspladser. Merloni oplyser desuden i sin (cid:229)rsberetning for 1997 (40), at opsvinget p(cid:229) markedet for elektriske husholdningsapparater ikke har fłrt til prisstigninger, idet industrien har benyttet hidtil uudnyttet kapacitet. Denne analyse viser endvidere, at der er tale om betydelig sam- handel mellem medlemsstaterne, hvilket bekr(cid:230)ftes af oplysnin- (33) Jf. fodnote 31. (34) Jf. foodnote 32. (35) CECED: oplysninger forelagt i forbindelse med denne procedure. (36) »Electrolux to phase out production at two UK factories«, 14. okto- ber 1997, http://electrolux. se/corporate/pressnotes. (37) »Electrolux intends to move production from refrigerator factory in Finland«, 27. oktober 1997, http://electrolux. se/corporate/ pressnotes. (38) Jf. http://www2. whirlpool. com/htm/corp/investor. (39) Whirlpools stłrste fabrik i Vesteuropa. (40) Jf. http://www. merloni. it/fr_azi. htm. V. 2. 1. Gratis brug af en grund p(cid:229) 100 000 m2 Kommissionen har taget forklaringerne fra de regionale baski- ske myndigheder om problemerne med landm(cid:230)nd p(cid:229) den grund, hvor Daewoo Electronics ville etablere sig, til efterret- ning og bem(cid:230)rket sig, at salget fłrst kunne afsluttes, efter at opsplitningerne og sammenl(cid:230)gningerne af grundene var afslut- tet. Det er imidlertid ikke godtgjort, at Demesa har haft nogen form for omkostninger i perioden efter indg(cid:229)elsen af salgsafta- len i oktober 1996, hvor virksomheden overtog grunden for at opfłre fabrikken, til det tidspunkt, hvor salgsprisen faktisk blev erlagt. Det er navnlig ikke oplyst, hvorn(cid:229)r Demesa betalte belł- bet. Ifłlge de forelagte oplysninger blev arbejdet p(cid:229)begyndt i januar 1997. Den 13. januar 1997 henvendte landm(cid:230)ndene sig gen- nem deres advokat til s(cid:230)lgeren, Gasteizko Industria Lurra SA (42), for at klage over, at deres afgrłder blev łdelagt som fłlge af opfłrelsen af Demesas fabrik. Endvidere blev salgsprisen ikke betalt inden september 1997. Et dokument, som de regionale myndigheder sendte i forbin- delse med Demesas investeringer efter en undersłgelse af (41) Samhandelen mellem medlemsstaterne med kłleskabe til privat brug (KN-kode 8418 21, 8418 22 og 8418 29) belłb sig til 677 692 000 EUR i 1996 og 732 189 000 EUR i 1997. 6,91 % (1996) og 7,67 % (1997) udgjordes af kłleskabe til privat brug fremstillet i Spanien. 8,23 % (1996) og 7,41 % (1997) af denne oms(cid:230)tning udgjordes af eksport fra andre medlemsstater til Spani- en. Samhandelen mellem medlemsstaterne med kombinerede kłle-/fryseskabe med s(cid:230)rskilte dłre (med undtagelse af kombine- rede (KN-kode 8418 10 91 og 8418 10 99) belłb sig til 484 470 000 EUR i 1996 og 555 665 000 EUR i 1997. 19,41 % (1996) og 17,72 % (1997) af denne oms(cid:230)tning udgjordes af kłle-/fryseskabe fremstillet i Spani- en. 10 % (1996) og 9,42 % (1997) af denne oms(cid:230)tning udgjordes af eksport til det spanske marked. luftfartłjer) skabe civile til (42) Ifłlge de oplysninger, der er forelagt af regionale myndigheder, er aktiekapitalen i Gasteizko Industria Lurra SA fordelt s(cid:229)ledes: Vito- ria-Gasteiz kommune 58,22 %, Sprilur SA 41,78 %. Sprilur SA kontrolleres p(cid:229) sin side af den baskiske regering, der besidder 95,52 % af aktiekapitalen. L 292/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 perioden frem til den 10. september 1997, viser, at kun byg- ningen og ikke grunden betragtes som en gennemfłrt investe- ring, der giver ret til stłtte. Et andet dokument omtaler beta- ling af 413 mio. ESP for grunden i november-december 1997 (jf. bilag III til brev af 24. juli 1998). P(cid:229) baggrund af oplysningerne fra de regionale myndigheder kan man s(cid:229)ledes fastsl(cid:229), at Demesa i hvert fald i perioden fra februar 1997 til oktober 1997 benyttede en grund, som virk- somheden ville bygge eller lade bygge en fabrik p(cid:229), uden at have betalt for grunden og uden at have haft nogen udgift i forbindelse med brugen. De regionale myndigheder fremfłrer, at kłbet fłrst blev ende- ligt afsluttet den 30. december 1997 p(cid:229) grund af en retssag om brugsretten til grunden. I denne forbindelse henviser de til ejers rettigheder efter spansk ret og til reglerne om god tro, der udelukker, at ejendomsretten til en grund overdrages, n(cid:229)r der verserer en sag om brugsretten. Derfor blev formaliseringen af salget udskudt, indtil retssagen var afsluttet. Eftersom disse krav er baseret p(cid:229) de civilretlige principper og regler, konkluderer de regionale myndigheder, at de m(cid:229) betragtes som en generel foranstaltning, der ikke falder ind under anvendelsesomr(cid:229)det for traktatens artikel 92, stk. 1. forts(cid:230)tte og i Under alle omst(cid:230)ndigheder bem(cid:230)rker Kommissionen, at hver- ken ovenn(cid:230)vnte principper om god tro eller tilstedev(cid:230)relse af landm(cid:230)nd, der besad grunden, forhindrede Demesa i at p(cid:229)be- gynde, lłbet af 1997 afslutte opfłrelsen af fabrikken. I samme periode foretog Demesa betalinger for det udfłrte arbejde og undlod ikke at anmode om udbetaling af til- skuddet p(cid:229) 25 % af omkostningerne til de opfłrte bygninger. Den manglende formalisering af salget (cid:230)ndrer ikke ved den kendsgerning, at Demesa benyttede en grund uden at v(cid:230)re for- pligtet til at erl(cid:230)gge det łkonomiske modstykke, s(cid:230)lger kunne have kr(cid:230)vet. Hvis Demesa p(cid:229) trods af de forsigtighedsforanstaltninger, de regionale myndigheder n(cid:230)vner, ikke havde benyttet grunden og ikke havde p(cid:229)begyndt opfłrelsen af fabrikken efter den tids- plan, der fremg(cid:229)r af investeringsplanen, som myndighederne havde godkendt, var udbetalingen af tilskuddet kommet alvor- ligt i fare. Demesa havde derfor en tydelig interesse i at benytte grunden og begynde opfłrelsen hurtigst muligt. periode p(cid:229) ni m(cid:229)neder med en korrektion som anfłrt sidst i afsnit V. 2. 2. Rentesatsen er referencesatsen for 1997 (43). Den łkonomiske fordel bliver dermed p(cid:229) 184 075,79 EUR (44) (30 627 635 ESP), og udgłr traktatens artikel 92, stk. 1. statsstłtte efter V. 2. 2. Salg af en grund p(cid:229) andre vilk(cid:229)r end markedsvilk(cid:229)rene De regionale myndigheder afviser anvendelsen af meddelelsen af 10. juli 1997 (45). Kommissionen bem(cid:230)rker, at denne med- delelse ikke p(cid:229)l(cid:230)gger medlemsstaterne nogen forpligtelse, men blot definerer, under hvilke omst(cid:230)ndigheder man p(cid:229) grundlag af administrativ praksis kan formode, at de ikke er tale om stłtte. Kommissionen bem(cid:230)rker, som den p(cid:229)pegede ved indledningen af proceduren, at de kriterier, der er fastlagt i meddelelsen af 10. juli 1997, ikke er fulgt ved salget af grunden til Demesa. Man kan derfor ikke antage, at der ikke foreligger statsstłtte i forbindelse med salget af grunden til Demesa, som angivet i meddelelsen. Kommissionen błr derfor p(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger undersłge, om den pris, Demesa har betalt, svarer til markedsprisen, idet der samtidig tages hensyn til, at v(cid:230)rdien af to efterfłlgende vurderinger og en efterfłlgende rapport ikke kan v(cid:230)re den samme som v(cid:230)rdien af en forudg(cid:229)ende vurde- ring. De to vurderinger, der blev foretaget den 13. januar 1998 og den 6. februar 1998 af to eksperter i fast ejendom (jf. bilag IX til brevet af 6. marts 1998), n(cid:229)r frem til en enhedspris for en byggemodnet grund p(cid:229) ca. 6 120 ESP pr. m2. Det fremg(cid:229)r imidlertid af den fłrste vurdering, at prisen p(cid:229) en byggemodnet grund p(cid:229) over 10 000 m2 błr ligge mellem 4 000 ESP pr. m2 og 4 500 ESP pr. m2. Den anden vurdering, der er foretaget p(cid:229) baggrund af faktiske oplysninger, dvs. salgs- priser p(cid:229) byggemodnede grunde af samme type, som blev solgt i de foreg(cid:229)ende m(cid:229)neder, n(cid:229)r frem til en pris p(cid:229) 5 000 ESP pr. m2 for to grunde p(cid:229) ca. 33 000 m2 og 50 000 m2, alts(cid:229) langt mere end de 10 000 m2, og konkluderer, at der ikke findes Kommissionen finder derfor, at Demesa har haft en fordel sva- rende til henstanden med betalingen af prisen p(cid:229) grunden i ni m(cid:229)neder efter ibrugttagningen med henblik p(cid:229) opfłrelsen (fe- bruar 1997) til den dato, hvor belłbet blev erlagt (ikke fłr november 1997). Denne fordel kan i mangel af andre sammen- lignings- eller beregningselementer ansl(cid:229)s til afkastet p(cid:229) en investering af et belłb svarende til prisen p(cid:229) grunden i en (43) Denne rentesats var p(cid:229) 10,56 % i perioden 1. januar 1997-31. juli 1997 og 6,22 % i perioden 1. august 1997-31. december 1997. (44) Summen af de belłb, man n(cid:229)r frem til ved en proportionel anven- delse af referencesatserne for de to perioder i 1997 (januar-juli og august-december) p(cid:229) det relevante antal m(cid:229)neder (seks og tre), hvor grunden blev benyttet i hver af de to perioder. (45) Jf. fodnote 21. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/13 markedsreferencer for byggemodnede grunde p(cid:229) 100 000 m2, og at en pris p(cid:229) mellem 4 000 og 4 800 ESP pr. m2 derfor synes at v(cid:230)re rimelig p(cid:229) grund af de byggemodningsomkost- ninger, som store grunde kan give anledning til. Samtidig p(cid:229)peges det, at denne form for salg er af politisk karakter og derfor nłdvendigvis p(cid:229)virkes a ikke-łkonomiske betragtninger. I den rapport, der blev udarbejdet i juli 1998 (jf. bilag IV til brevet af 24. juli 1998), angives prisen pr. m2 ikke-byggemod- net grund i samme omr(cid:229)de til ca. 5 000 ESP. Den pris, Demesa betalte, skulle v(cid:230)re berettiget p(cid:229) grund af en rabat som fłlge af grundens stłrrelse. Imidlertid fastholder konsulenten prisen p(cid:229) 5 000 ESP pr. m2 i sin konklusion og p(cid:229)peger forskellen mel- lem sin egen vurdering og den pris p(cid:229) 4 125 ESP pr. m2, som de regionale myndigheder fastsatte. sig v(cid:230)sentligt Kommissionen bem(cid:230)rker, at gennemsnittet af disse vurderinger ikke adskiller fra den gennemsnitspris p(cid:229) 4 481 ESP m2 byggemodnet grund, som Price Waterhouse beregnede i januar 1997, hvori indg(cid:229)r byggemodningsomkost- ninger. finder Kommissionen, P(cid:229) baggrund heraf at prisen p(cid:229) 4 481 ESP pr. m2 er salgsprisen p(cid:229) markedet for grunde i indu- strizonen Jœndiz, der svarer til Demesas. Da Demesa betalte 4 125 ESP pr. m2, fik virksomheden en fordel, der svarer til i alt forskellen mellem de to tal 213 960,31 EUR (35 600 000 ESP). Det s(cid:229)ledes beregnede belłb udgłr statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. (356 ESP pr. m2), dvs. lent, beregnet p(cid:229) grundlag af de samlede stłtteberettigede omkostninger. I henhold til artikel 10 i den baskiske regerings dekret nr. 289/1996 vil det ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud p(cid:229) maksi- malt 25 % i bruttosubventions(cid:230)kvivalent blive tildelt efter fłl- gende kriterier: »1. Der tildeles generelt et tilskud p(cid:229) 10 % af den tilskudsberet- tigede investering. 2. Endvidere forhłjes ovenn(cid:230)vnte procentsats med 5 point, n(cid:229)r der er tale om strategiske projekter (46) eller investe- ringsprojekter med stor jobskabelsesvirkning, som fłrer til oprettelse af mindst 50 arbejdspladser og indeb(cid:230)rer inve- steringer p(cid:229) 750 mio. ESP. 3. Samtidig modtager virksomheder, hvis projekt gennemfłres i et omr(cid:229)de af s(cid:230)rlig interesse i henhold til dette dekrets artikel 4, et yderligere tilskud p(cid:229) 5 % af den tilskudsberetti- gede investering. 4. Endelig kan procentsatsen forhłjes med op til 5 point yderligere efter fłlgende kriterier: (cid:151) projektets integrationsniveau inden for den baskiske industrisektor V. 2. 3. Stłtteelementer, der ikke er omfattet af Ekimen- for Baskerlandet (cid:151) placering inden for en sektor af strategisk betydning programmet Tilskuddets stłrrelse De oplysninger, de spanske myndigheder har afgivet under proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, har givet Kom- missionen lejlighed til at undersłge, om de regionale myndig- heder har opfyldt betingelserne i Ekimen-programmet ved til- delingen af et ikke-tilbagebetalingspligtigt tilskud p(cid:229) 25 % af Demesas omkostninger til investeringer i anl(cid:230)gsaktiver i Vito- ria-Gasteiz. Denne undersłgelse har desuden gjort det muligt at fastsl(cid:229), hvilken del af de investeringer, tilskuddet vedrłrer, der er omfattet af Ekimen-programmet, og hvilken del der ligger under for programmets anvendelsesomr(cid:229)de. Kommissionen finder, at en korrekt anvendelse af Ekimen-pro- grammet ville have fłrt til tildeling af et ikke-tilbagebetalings- pligtigt tilskud p(cid:229) maksimalt 20 % i bruttosubventions(cid:230)kviva- (cid:151) jobskabelseseffekt. « Som n(cid:230)vnt i afsnit II. 4 gjorde Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229) fłlgende i sin beslutning om at godkende Ekimen-programmet, som blev meddelt ved brev af 13. december 1996: »Kommissionen konstaterer, at det ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud, der ikke m(cid:229) overstige stłtteloftet p(cid:229) 25 % i BS˘, for- deles p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de: a) en tranche p(cid:229) 10 % som generel stłtte, b) en tranche p(cid:229) 5 % for strategiske eller jobskabende projekter, c) en tranche p(cid:229) 5 % for projekter i prioriterede omr(cid:229)der, og d) en tranche p(cid:229) 5 % for projekter, der yder et v(cid:230)sentligt bidrag til regionaludvikling eller jobskabelse. « For at en investeringsprojekt kan nyde godt af et ikke-tilbage- betalingspligtigt tilskud fra Ekimen-programmet, skal tilskuddet (46) Dekretets artikel 6, stk. 1, litra a), definerer strategiske projekter som projekter, der indeb(cid:230)rer en investering p(cid:229) mindst 10 mia. ESP eller fłrer til oprettelse af mindst 300 arbejdspladser. Visse projekter »med kompleks finansiering« kan ogs(cid:229) komme i betragt- ning. L 292/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 alts(cid:229) gives efter de retningslinjer og kriterier, der er opstillet i det program, Kommissionen har godkendt. De regionale myndigheder p(cid:229)peger p(cid:229) side 8 i deres brev af 23. januar 1998 fłlgende: »I overensstemmelse med de fłrste [kriterier for fastl(cid:230)ggelse af stłttetranchen] modtager alle projekter mindst 10 % af den stłtteberettigede investering [jf. kriterium a), dvs. artikel 10, stk. 1, i dekret nr. 289/1996], og hvis projektet opfylder betin- gelserne i artiklens stk. 2 og 3 [kriterium b) og c), dvs. dekretets artikel 10, stk. 2 og 3], kan procentsatsen forhłjes med yderligere 5 % for hvert kriteriums vedkommende. Et pro- jekt, der opfylder alle disse betingelser, skal s(cid:229)ledes modtage et tilskud p(cid:229) 20 % brutto. « Kommissionen finder, at Demesas investeringsprojekt opfylder kriteriet i dekretets artikel 10, stk. 1 (10 % i generelt tilskud), samt kriteriet i artikel 10, stk. 4 (yderligere forhłjelse p(cid:229) 5 %). Hvad ang(cid:229)r kriteriet i artikel 10, stk. 3, er Vitoria-Gasteiz, hvor Demesa foretog sin investering, ikke et »omr(cid:229)de af s(cid:230)rlig inter- i Ekimen-programmet (47). Den hold- esse«, som omhandlet ning, de regionale myndigheder gav udtryk for p(cid:229) młdet den 15. december 1998, hvorefter de positive virkninger af »strate- giske« projekter, der ikke ligger i et »omr(cid:229)de af s(cid:230)rlig inter- esse«, spreder sig til disse omr(cid:229)der, er ikke tilstr(cid:230)kkelig til at retf(cid:230)rdiggłre ydelsen af den supplerende tranche p(cid:229) 5 % af Demesas investering i henhold til artikel 10, stk. 3. i Endelig finder Kommissionen med hensyn til kriteriet dekretets artikel 10, stk. 2, at tildelingen af to trancher p(cid:229) 5 % i henhold til denne bestemmelse er udtryk for en ukorrekt anvendelse af Ekimen-programmet, s(cid:229)ledes som det var god- kendt af Kommissionen ved dennes brev af 13. december 1996, eftersom hvert stykke i dekretets artikel 10 (eller hvert litra i ovenst(cid:229)ende udsnit af Kommissionens brev af 13. december 1996) giver mulighed for at give yderligere 5 %, ind- til man n(cid:229)r det loft p(cid:229) 25 % i bruttosubventions(cid:230)kvivalent, der g(cid:230)lder for ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud under Ekimen- programmet. Endvidere blev kriteriet »omr(cid:229)de af s(cid:230)rlig inter- esse« i dekretets pr(cid:230)ambel og artikel 4, at give en territorialt begrun- det positiv s(cid:230)rbehandling til visse omr(cid:229)der i Baskerlandet, hvor de łkonomiske eller udviklingsm(cid:230)ssige problemer er s(cid:230)rligt alvorlige, hvilket i łvrigt stemmer overens med princippet om modulering (inden for de gr(cid:230)nser, der s(cid:230)ttes af de maksimale stłttebelłb) af regionalstłtte efter de regionale problemers alvor og intensitet, hvilket er foreneligt med retningslinjerne for statsstłtte med regionalt sigte (48). form(cid:229)l, der er udtrykkeligt n(cid:230)vnt tilfłjet med det De regionale myndigheder tilkendegav ved ovenn(cid:230)vnte młder den 29. oktober og 15. december 1998, at der i beslutnin- gerne om indledningen og udvidelsen af proceduren ikke blev fokuseret i samme grad p(cid:229) dette aspekt af Ekimen-program- met. Kommissionen finder, at disse to tekster ikke kan fortol- kes p(cid:229) en m(cid:229)de, der tillader de regionale myndigheder ikke at opfylde betingelserne for anvendelse af ordningen, s(cid:229)ledes som de fremg(cid:229)r af brevet af 13. december 1996. Desuden bekr(cid:230)ftede de baskiske myndigheder ved deres brev af 23. januar 1998, at en investering, der opfyldte kriterierne i litra b) og c), kunne tildeles to trancher p(cid:229) hver 5 % ud over den generelle tranche p(cid:229) 10 %. Hvad ang(cid:229)r den strategiske karakter af Demesas projekt, gav Kommissionen allerede ved indledningen og senere ved udvi- delsen af proceduren udtryk for alvorlig tvivl, og ligeledes med hensyn til den faktiske oprettelse af arbejdspladser. Denne tvivl er ikke fjernet. Kommissionen mener fortsat, at situationen med overkapacitet i sektoren, der er beskrevet i afsnit V. 1, samt tilstedev(cid:230)relsen i Baskerlandet af Spaniens stłrste pro- ducent af kłleskabe, Fagor (49) (som tilhłrer MCC-koncernen), der har en andel p(cid:229) 25 % af et nationalt marked, som ikke er beskyttet af handelsbarrierer eller p(cid:229) anden m(cid:229)de, głr det mere end tvivlsomt, om projektet kan anses for strategisk. MCC-in- dustrikoncernen bliver mere og mere fremtr(cid:230)dende p(cid:229) f(cid:230)lles- markedet og resten af verden (50). Endvidere finder Kommissio- nen fortsat, at der er tale om en betydelig risiko for, at den investering, stłtten skal g(cid:229) til, fłrer til nedsk(cid:230)ringer af kapaci- teten i Spanien, is(cid:230)r i Baskerlandet, og i andre dele af EF, hvil- ket fremg(cid:229)r af de omstruktureringer, som Electrolux og Whirl- pool for nylig har besluttet. Med hensyn til investeringsprojektets klassificering som »strate- gisk«, fordi det overholder visse kvantitative kriterier (investe- ring p(cid:229) over 10 mia. ESP og oprettelse af over 300 arbejds- pladser), gav Kommissionen ved godkendelsen af Ekimen-pro- grammet ikke udtryk for forbehold af hensyn til mulige pro- blemer enten i sektoren for husholdningsapparater eller andre sektorer med undtagelse af de s(cid:230)dvanlige forbehold med hen- syn til sektorer, der allerede er omfattet af specifikke ramme- bestemmelser eller sektorm(cid:230)ssige regler. Det ville s(cid:229)ledes v(cid:230)re i strid med principperne om retssikkerhed og berettiget for- ventning at (cid:230)ndre denne globale godkendelse, n(cid:229)r de regionale baskiske myndigheder har opfyldt kriterierne for, at et projekt kan betragtes som strategisk. P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende kan tilskuddet ikke overstige 20 % af de stłtteberettigede omkostninger. De resterende 5 %, der svarer til kriteriet »omr(cid:229)der af s(cid:230)rlig interesse«, udgłr stats- stłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1, da de ikke er omfattet af programmet. Der er tale om ny stłtte, da den ikke er omfat- tet af en allerede godkendt stłtteordning, og dens forenelighed skal undersłges direkte p(cid:229) grundlag af traktatens bestemmel- ser, som Kommissionen allerede p(cid:229)pegede i sit brev af 4. juni 1998. (47) Fortegnelsen over »omr(cid:229)der af s(cid:230)rlig interesse« findes i dekretets bilag I. (48) EFT C 74 af 10. 3. 1998, s. 9. (49) Jf. fodnote 32. (50) MCC har gennemfłrt en egentlig internationalisering af sine indu- strianl(cid:230)g og sine forretningsm(cid:230)ssige forhold. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/15 Stłtteberettigede omkostninger i henhold til Ekimen-programmet V. 2. 4. 1. Skattelettelsen p(cid:229) 45 % I den rapport udarbejdet af et datterselskab til et af CECED’s medlemmer, som klagerne har fremlagt, hedder det, at investe- ringsomkostningerne er kunstigt overvurderet. Kommissionen bem(cid:230)rker, at denne rapport ikke er baseret p(cid:229) de samme pro- gnoser om produktionskapacitet og produkttype, som Demesas investering er baseret p(cid:229). Endvidere bekr(cid:230)fter den rapport udarbejdet af en uafh(cid:230)ngig ekspert, som de baskiske myndigheder har forelagt, at omkost- ningerne er reelle, og at de faktisk er afholdt af Demesa, dog med undtagelse af et belłb p(cid:229) 525 mio. ESP i installations- omkostninger inden ibrugtagningen. De regionale myndighe- der har ligeledes afvist disse omkostninger i forbindelse med kontrollen med projektets gennemfłrelse. Hvad ang(cid:229)r de stłtteberettigede omkostninger, har de regio- nale myndigheder forelagt tilstr(cid:230)kkeligt bevis for, at de interne revisionsprocedurer głr det muligt at forhindre udbetaling af stłtte under Ekimen-programmet, hvis der ikke er bel(cid:230)g for, at investeringen er gennemfłrt. De samme procedurer giver myndighederne mulighed for at kontrollere, om forpligtelsen til at finansiere 30 % af de samlede nettoaktiver med egne mid- ler i det andet regnskabs(cid:229)r (dekretets artikel 5 b) er overholdt. I overensstemmelse med afsnit II. 4 fastsl(cid:229)r Kommissionen, at det andet (cid:229)r i henseende til n(cid:230)vnte bestemmelse er 1998 og ikke 1997. At omkostningerne faktisk har v(cid:230)ret afholdt, og at de svarer til markedspriserne, er imidlertid ikke nłdvendigvis ensbety- dende med, at de er stłtteberettigede. Kommissionen bem(cid:230)rker i denne forbindelse, at i henhold til artikel 7 i dekretet om Ekimen-programmet er faste aktiver, der overdrages tredjemand, ikke stłtteberettigede. Ifłlge rap- porten er en del af det produktionsudstyr, som Demesa har = belłb anskaffet 1 803 036,31 EUR) installeret hos tredjemand. Dette udstyr er derfor ikke stłtteberettiget under Ekimen-programmet, og finansieringen heraf udgłr ligeledes statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. 300 mio. ESP (for sig p(cid:229) et Sjette till(cid:230)gsbestemmelse i regionalloven om gennemfłrelse af provinsens budget for 1995 (regionallov 22/1994) har fłl- gende ordlyd: »For investeringer i nye anl(cid:230)gsaktiver, der foretages mellem den 1. januar 1995 og den 31. december 1995, og som over- stiger 2,5 mia. ESP, jf. beslutning vedtaget af Diputaci(cid:243)n Foral de `lava, indrłmmes en skattelettelse p(cid:229) 45 % af investerings- belłbet, som Diputaci(cid:243)n Foral de `lava fasts(cid:230)tter. Skattelettel- sen fradrages i det belłb, der skal betales i indkomstskat. Fradrag, som ikke kan udnyttes p(cid:229) grund af for lavt skattebe- lłb, kan udnyttes op til ni (cid:229)r efter det (cid:229)r, hvor Diputaci(cid:243)n Foral de `lava har vedtaget sin beslutning. Denne beslutning truffet af Diputaci(cid:243)n Foral de `lava fast- s(cid:230)tter de frister og begr(cid:230)nsninger, der g(cid:230)lder i de enkelte til- f(cid:230)lde. De lempelser, der indrłmmes ved denne bestemmelse, er ufor- enelige med enhver anden skattelempelse for samme investe- ring. « Diputaci(cid:243)n Foral de `lava fasts(cid:230)tter ligeledes varigheden af investeringsprocessen, der kan omfatte investeringer foretaget i forberedelsesfasen til det projekt, der ligger til grund for inve- steringen. Denne bestemmelse gjaldt indtil 1996 i medfłr af budgetloven for dette (cid:229)r (regionallov 33/1995), (cid:230)ndret ved den nye lov om selskabsbeskatning (regionallov 24/1996, hvorefter bestemmel- sen om ni (cid:229)rs overfłrsel i stk. 2 udg(cid:229)r), og for 1997 ved bud- getloven for dette (cid:229)r (regionallov 31/1996). Skattelettelsen p(cid:229) 45 % af investeringsbelłbet er bevaret i en modificeret udgave for (cid:229)rene 1998 og 1999 ved henholdsvis regionallov 33/1997 og 36/1998. Princippet om uforenelighed med f(cid:230)llesmarkedet og undtagel- serne fra disse regler g(cid:230)lder statsstłtte under enhver form, navnlig visse skattem(cid:230)ssige foranstaltninger. V. 2. 4. Skattelettelse p(cid:229) 45 % af investeringsbelłbet og neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget for nyoprettede virksomheder For at blive anset for statsstłtte skal en foranstaltning opfylde alle de fire kriterier i artikel 92, som er beskrevet udfłrligt nedenfor. Det skal forelłbig bem(cid:230)rkes, at Kommissionen i denne beslut- ning har begr(cid:230)nset sig til at foretage en undersłgelse i hen- seende til traktatens artikel 92 af skattelettelsen p(cid:229) 45 % samt fradraget i beskatningsgrundlaget for nyoprettede virksomhe- der, men ikke de łvrige skattelempelser. For det fłrste skal foranstaltningen give stłttemodtageren en fordel, der letter den byrde, som normalt belaster vedkommen- des budget. Denne fordel kan opn(cid:229)s gennem forskellige lem- pelser af virksomhedens skattebyrde og is(cid:230)r gennem en skatte- fritagelse eller en delvis neds(cid:230)ttelse af skatten. L 292/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 Den skattelettelse p(cid:229) 45 %, der er tale om, opfylder afgjort dette kriterium, da Demesa i kraft af skattelettelsen f(cid:229)r et ned- slag i skatten p(cid:229) 45 % af det investeringsbelłb, Diputaci(cid:243)n Foral de `lava fasts(cid:230)tter. Det skal i łvrigt bem(cid:230)rkes, at denne skattelettelse g(cid:230)lder uden tidsbegr(cid:230)nsning fra det fłrste (cid:229)r, hvor virksomheden opn(cid:229)r overskud. De spanske myndigheder har endvidere bekr(cid:230)ftet (51), at Demesa hvert regnskabs(cid:229)r kan v(cid:230)lge det fradrags- eller neds(cid:230)ttelsessystem, der er det mest fordelagtige, hvilket indeb(cid:230)rer, at det i praksis er umuligt at fasts(cid:230)tte stłttens intensitet for hele den periode, den g(cid:230)lder. For det andet skal fordelen indrłmmes af staten eller gives ved hj(cid:230)lp af statsmidler. Tab af skatteprovenu svarer til brug af offentlige midler i form af skattem(cid:230)ssige udgifter. Dette krite- rium anvendes ligeledes for stłtte fra medlemsstaternes regio- nale og lokale myndigheder (Domstolens dom af 14. oktober 1987, sag 248/84, Tyskland mod Kommissionen) (52). End- videre kan statens indgreb have form af s(cid:229)vel skattem(cid:230)ssige bestemmelser af lovgivningsm(cid:230)ssig eller administrativ karakter som skattemyndighedernes praksis. Den skattelettelse, der er indrłmmet Demesa, er en fłlge af den kombinerede virkning af en skattem(cid:230)ssig budgetbestem- melse og en ad hoc-beslutning (beslutning 737/97), der begge kan fłres tilbage til en offentlig myndighed. Foranstaltningen skal for det tredje p(cid:229)virke konkurrencen og kriterium samhandelen mellem medlemsstaterne. Dette indeb(cid:230)rer, at stłttemodtageren skal udłve en łkonomisk akti- vitet uafh(cid:230)ngigt af sin retlige status og finansieringsm(cid:229)de. Ifłlge domstolens faste retspraksis vedrłrende denne bestem- melse er betingelsen om, at foranstaltningen skal p(cid:229)virke sam- handelen, opfyldt, n(cid:229)r blot den stłttemodtagende virksomhed udłver en łkonomisk aktivitet, der giver anledning til samhan- del mellem medlemsstaterne. Det er tidligere p(cid:229)vist, at Demesa udłver en łkonomisk aktivi- tet, der giver anledning til samhandel mellem medlemsstaterne inden for en meget konkurrencebetonet sektor. Endelig skal foranstaltningen v(cid:230)re specifik og selektiv. Det vil sige, at den skal begunstige »visse virksomheder eller visse pro- duktioner«. Denne karakter af selektiv fordel kan fłlge s(cid:229)vel af en fritagelse lovgiv- ningsm(cid:230)ssig eller administrativ karakter som skattemyndighe- dernes skłnsm(cid:230)ssige praksis. I den foreliggende sag skyldes det selektive element hovedsagelig de skłnsbefłjelser, admi- nistrationen har p(cid:229) dette omr(cid:229)de. skattem(cid:230)ssige bestemmelser fra af Hvad ang(cid:229)r det sidste krav, erkendte Domstolen i sagen Kim- berley Clark Sopalin (Domstolens dom af 26. september 1996, (51) Jf. brev af 6. marts 1998, s. 42. (52) Sml. 1987, s. 4013. sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen (53)), at n(cid:229)r den myndighed, der indrłmmer en fordel, har en skłnsm(cid:230)ssig befłjelse, der giver den mulighed for at afpasse den finansielle intervention efter forskellige hensyn, s(cid:229)som navnlig valget af begunstigede, stłrrelsen af belłbet for den finansielle interven- interventionen, blandt andet de tion og betingelserne for tidsm(cid:230)ssige betingelser, eller spłrgsm(cid:229)let om fornyelse af de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger det fłlgende (cid:229)r efter kriterier, Kommissionen ikke har kendskab til, kan betingelserne for interventionen stille visse virksomheder gunstigere end andre, hvorved betingelserne for statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1, er opfyldt. Ved vedtagelsen af beslutning 737/97 havde Diputaci(cid:243)n Foral de `lava i medfłr af ovenn(cid:230)vnte bestemmelser en skłnsm(cid:230)s- sig befłjelse til at afgłre, hvilke investeringer i anl(cid:230)gsaktiver for over 2,5 mia. ESP der kunne nyde godt af skattelettelsen, hvilken del af investeringer der kunne give anledning til lettel- sen p(cid:229) 45 %, og hvilke tidsfrister og lofter der skulle g(cid:230)lde i de enkelte tilf(cid:230)lde. De spanske myndigheder har ikke fremsendt teksten til beslut- ning 737/97, hvorved skattelettelsen til Demesa blev godkendt. Kommissionen har derfor ikke nłjagtigt kendskab til, hvor stort et belłb der er tale om (54). Det m(cid:229) imidlertid v(cid:230)re et belłb p(cid:229) mellem 1 125 000 000 ESP og 5 326 020 000 ESP, hvilket svarer til henholdsvis 45 % af 2,5 mia. ESP (mindstebe- lłbet, 45 % af 11 835 600 000 ESP (det belłb, Demesa officielt har investe- ret). Da skattelettelsen g(cid:230)lder uden tidsbegr(cid:230)nsning, kan inten- siteten ikke beregnes nłjagtigt. Den kan n(cid:229) op p(cid:229) 45 % i netto- subventions(cid:230)kvivalent. Benytter man de overskudsprognoser, der er udarbejdet i Demesas forretningsplan, bliver intensiteten af skattelettelsen p(cid:229) 34 % i nettosubventions(cid:230)kvivalent. lettelsen) adgang giver der og til Det skal for det andet bem(cid:230)rkes, at selv om den skłnsm(cid:230)ssige karakter er tilstr(cid:230)kkelig til at give foranstaltningen en specifik karakter og dermed głre skattelettelsen til statsstłtte, finder Kommissionen, at det mindstebelłb for investeringen (2,5 mia. ESP), der giver adgang til skattelettelsen, i sig selv er s(cid:229) hłjt, at det i praksis begr(cid:230)nser anvendelsen af lettelsen til investerin- ger, der indeb(cid:230)rer store finansielle ressourcer, og som ikke er begrundet i karakteren af eller łkonomien i det skattesystem, der indrłmmes en undtagelse fra. At kun store investorer kan f(cid:229) skattelettelsen, giver den en specifik karakter, og den m(cid:229) derfor betragtes som statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. For det trejde finder Kommissionen, at foranstaltningens mid- lertidige karakter ((cid:229)rlig) i virkeligheden betyder, at det er over- (53) Sml. 1996 I, s. 4551. (54) I de spanske myndigheders svar p(cid:229) meddelelsen om indledningen af proceduren hed det ordret: »virksomheden Demesa fik ved beslutning 737/1997 af 21. oktober tildelt de skattem(cid:230)ssige for- dele, der er hjemlet ved sjette till(cid:230)gsbestemmelse i regionallov 22/1994 (skattelettelse p(cid:229) 45 % af investeringerne) i forbindelse med sit investeringsprojekt«. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/17 ladt til myndighedernes forgodtbefindende at give den til bestemte virksomheder, nemlig dem, der p(cid:229)begynder deres investeringer i den p(cid:229)g(cid:230)ldende periode. Kommissionen bem(cid:230)rker, at denne bestemmelse ikke indg(cid:229)r i den generelle skattelovgivning, men i de (cid:229)rlige budgetlove, hvilket bekr(cid:230)fter, at den kan anvendes alt efter konjunkturerne og til specifikke projekter. For de fjerde understreger Kommissionen, at denne foranstalt- ning er fuldst(cid:230)ndig parallel med Ekimen-programmet b(cid:229)de med hensyn til m(cid:229)ls(cid:230)tninger (finansiering af nye investeringer) og geografisk omr(cid:229)de (den selvstyrende region i det ene til- f(cid:230)lde og provinsen i det andet), et program som den spanske myndigheder i łvrigt betragter som regionalstłtte og har anmeldt det som s(cid:229)dan. Den eneste forskel er, at Ekimen-pro- grammet kun giver tilskud til investeringer i industrien, hvilket imidlertid forekommer at v(cid:230)re en rent formel idet mindstebelłbet (2,5 mia. ESP) for, at en investering kan nyde godt af skattelettelsen, i praksis begr(cid:230)nser stłttemodtagerne til virksomheder i industrisektoren. forskel, Den skattelettelse til fordel for Demesa p(cid:229) 45 % af investerings- belłbet, som Diputaci(cid:243)n Foral de `lava indrłmmede virksom- heden, udgłr derfor statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. Kommissionen minder om sit brev SG(89) D/5521 af 29. april 1989 til medlemsstaterne, hvoraf det fremg(cid:229)r, at »Det er Kom- missionens opfattelse, at medlemsstaterne ikke overholder deres pligt til at underrette Kommissionen, n(cid:229)r gennemfłrelsen af en stłtteforanstaltning er indledt. Ved gennemfłrelsen for- st(cid:229)r Kommissionen ikke handlingen at bevilge stłtten til mod- tagerne, men derimod den forudg(cid:229)ende handling at indfłre stłtten eller s(cid:230)tte den i kraft at lovgivningens vej i henhold til den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats forfatningsm(cid:230)ssige bestemmel- ser. En stłtteforanstaltning betragtes s(cid:229)ledes som v(cid:230)rende gen- nemfłrt, s(cid:229) snart den lovgivningsmekanisme, der giver mulig- hed for, at stłtten bevilges, er indledt uden andre formalite- ter« (55). Dette er afgjort for den foreliggende for- tilf(cid:230)ldet anstaltning, som er gennemfłrt ulovligt i strid med traktatens artikel 93, stk. 3. V. 2. 4. 2. Neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget for nyoprettede virksomheder 1. Selskaber, der starter en erhvervsaktivitet, nyder godt af en neds(cid:230)ttelse p(cid:229) henholdsvis 99 %, 75 %, 50 % og 25 % af det positive beskatningsgrundlag for regnskabs(cid:229)ret for deres łko- nomiske aktivitet, inden modregning af negative beskatnings- grundlag for tidligere perioder, fire p(cid:229) hinanden fłlgende skatte(cid:229)r regnet fra det fłrste (cid:229)r inden for fristen p(cid:229) fire (cid:229)r efter erhvervsaktivitetens selskaberne opn(cid:229)r positive beskatningsgrundlag. start, hvor i [(cid:133)]. For at nyde godt af denne neds(cid:230)ttelse skal de skatteplig- 2. tige selskaber opfylde fłlgende krav: a) De skal starte deres erhvervsaktivitet med en indbetalt kapi- tal p(cid:229) mindst 20 mio. ESP. b) [(cid:133)]. c) [(cid:133)]. d) Den nye aktivitet m(cid:229) ikke hverken direkte eller indirekte v(cid:230)re blevet udłvet tidligere under en anden ben(cid:230)vnelse. e) Den nye erhvervsaktivitet skal udłves i lokaler eller anl(cid:230)g, hvor der ikke udłves nogen anden aktivitet af nogen fysisk eller juridisk person. f) Selskaberne skal foretage investeringer i anl(cid:230)gsaktiver i lłbet af de fłrste to aktivitets(cid:229)r for et minimumsbelłb p(cid:229) 80 mio. ESP, idet samtlige investeringer skal foretages i aktiver, der er forbeholdt den p(cid:229)g(cid:230)ldende aktivitet, og som ikke er genstand for leje eller overdragelse til tredjemand med henblik p(cid:229) anvendelsen. I den forbindelse omfatter investeringer i anl(cid:230)gsaktiver ogs(cid:229) goder, der erhverves gen- nem leasing, forudsat at selskabet forpligter sig til at udłve forkłbsretten. g) Efter erhvervsaktivitetens start skal der i lłbet af de fłrste seks m(cid:229)neder oprettes mindst 10 arbejdspladser, og dette antal skal derefter opretholdes som (cid:229)rsgennemsnit for per- sonalet indtil det regnskabs(cid:229)r, hvor retten til at anvende neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget ophłrer. Neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget for nyoprettede virk- somheder blev indfłrt ved artikel 26 i regionallov 24/1996. Den har fłlgende ordlyd (56): h) [(cid:133)]. »Artikel 26. Neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget: Nyoprettede virksomheder (55) Jf. Konkurrencereglerne i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber, Del IIA, Statsstłtteregler, Kontoret for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Offici- elle Publikationer, Luxembourg 1995, s. 72. (56) Der er kun gengivet den del af bestemmelsen, der er relevant for at vurdere statsstłtteelementerne. i) Selskaberne skal r(cid:229)de over en driftsplan, som d(cid:230)kker en periode p(cid:229) mindst fem (cid:229)r. 3. [(cid:133)]. 4. Minimumsbelłbet for investeringerne, litra f), og oprettelsen af et mindsteantal af arbejdspladser, jf. stk. 2, jf. stk. 2, L 292/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 litra g), kan ikke forenes med nogen anden form for skat- tem(cid:230)ssig fordel for samme investeringer eller samme oprettelse af arbejdspladser. ger, men for oprettelsen af en ny virksomhed. Derfor falder neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget ikke ind under anven- delsesomr(cid:229)det for kriteriet om uforenelighed i n(cid:230)vnte bestem- melse. 5. Anmodning om neds(cid:230)ttelse i henhold til denne artikel skal indgives til skatteforvaltningen, som efter at have kontrol- leret, om de oprindeligt fastsatte krav er opfyldt, i givet fald meddeler det ansłgende selskab sin midlertidige tilladelse, som derefter skal godkendes ved beslutning truffet af Diputaci(cid:243)n Foral de `lava. [(cid:133)]. « De regionale myndigheder fastholder i deres brev af 6. marts 1998, at denne foranstaltning ikke kan kumuleres med skatte- lettelsen p(cid:229) 45 %. Inden det undersłges, om den neds(cid:230)ttelse af beskatnings- grundlaget, der er hjemlet ved denne artikel, indeholder stats- stłtteelementer efter traktatens artikel 92, stk. 1, m(cid:229) Kommis- sionen undersłge, om skattelettelsen, s(cid:229)ledes som de regionale myndigheder fremfłrer, ikke kan indrłmmes, n(cid:229)r den skatte- pligtige beslutter at udnytte den neds(cid:230)ttelse af beskatnings- grundlaget, som vedkommende er berettiget til i medfłr af artikel 26 i regionallov 24/1996. Ordlyden af artikel 24, stk. 6, og systemets struktur tillader ikke denne fortolkning. For det fłrste bem(cid:230)rker Kommissionen, at foruds(cid:230)tningerne, dvs. de omst(cid:230)ndigheder, der giver anledning til, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende fordel indrłmmes, er forskellige. Hvad ang(cid:229)r skattelettelsen (jf. afsnit V. 2. 4. 1), er foruds(cid:230)tnin- gen, at investeringerne i nye anl(cid:230)gsaktiver overstiger 2,5 mia. ESP. Foruds(cid:230)tningen for neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget er derimod, at der oprettes en ny virksomhed. En nyoprettet virksomhed kan s(cid:229)ledes undlade at investere 2,5 mia. ESP og alligevel have ret til et nedslag i beskatningsgrund- laget, og omvendt kan en eksisterende virksomhed, der investe- rer over 2,5 mia. ESP, opn(cid:229) skattelempelsen, men ikke nedsla- get i beskatningsgrundlaget. I den foreliggende sag st(cid:229)r vi imid- lertid over for en nyoprettet virksomhed, Demesa, der har investeret over 2,5 mia. ESP i `lava. i henhold til Dette bekr(cid:230)ftes af artikel 26, stk. 4, i regionallov 24/1996, hvorefter mindstebelłbet for investeringer (80 mio. ESP) i hen- hold til artikel 26, stk. 2, litra f), og mindstekravet for opret- i samme telse af arbejdspladser (10) bestemmelse er uforenelige med enhver anden skattelempelse i forbindelse med disse investeringer eller denne oprettelse af arbejdspladser. I realiteten er kun skattelempelser indrłmmet som fłlge af disse 80 mio. ESP (eller oprettelse af 10 arbejds- ikke kumulable med neds(cid:230)ttelsen af beskatnings- pladser) grundlaget. Anvendes kriteriet for uforenelighed, kan 80 mio. ESP af de 11 835 600 000 ESP, som Demesa investerede, ikke medtages ved beregningen af 45 % af investeringerne. litra g) Set fra et skatteforvaltningssynspunkt kan kumuleringen heller ikke udelukkes, idet skattelettelsen g(cid:230)lder den pligtige skat (dvs. efter alle fradrag og neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrund- laget), medens neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget finder sted p(cid:229) et tidligere trin i ligningen. Derfor vil den skattepligti- ge, n(cid:229)r der er tale om et positivt beskatningsgrundlag, udnytte neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget, n(cid:229)r der er givet til- ladelse hertil. Efter at neds(cid:230)ttelsen er foretaget, foretages bereg- ningen af den pligtige skat. I denne forbindelse udnytter Demesa skattelettelsen p(cid:229) 45 %, der forinden er beregnet p(cid:229) grundlag af det samlede investeringsbelłb, hvorfra der er truk- ket 80 mio. ESP. Efter at have fastsl(cid:229)et, at der er mulighed for at kumulere de to (neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget og foranstaltninger skattelettelsen til Demesa), m(cid:229) Kommissionen undersłge, om denne neds(cid:230)ttelse udgłr statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. For at neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget kan betegnes som stłtte, skal den opfylde alle de fire kriterier, der er fastlagt i artikel 92, og som der i det nedenst(cid:229)ende głres n(cid:230)rmere rede for. fłrste giver neds(cid:230)ttelsen i beskatningsgrundlaget For det Demesa en fordel, der letter den byrde, som normalt belaster virksomhedens budget. For det andet medfłrer neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget et tab af skatteprovenu, som svarer til brug af offentlige midler i form af fiskale udgifter. I henhold til bestemmelsen om skattelettelsen (jf. afsnit V. 2. 4. 1) er fordelene herved uforenelige med enhver anden form for skattelempelser for de samme investeringer. Neds(cid:230)t- telsen af beskatningsgrundlaget indrłmmes ikke for investerin- For det trejde p(cid:229)virker neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, idet Demesa udłver en łkonomisk aktivitet, der giver anledning til 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/19 samhandel mellem medlemsstaterne inden for en meget kon- kurrencebetonet sektor. Endelig skal foranstaltningen v(cid:230)re specifik og selektiv. Det vil sige, at den skal begunstige »visse virksomheder eller visse pro- duktioner«. I den foreliggende sag fłlger den selektive karakter is(cid:230)r af den omst(cid:230)ndighed, at kun nyoprettede virksomheder har mulighed for at opn(cid:229) skattefordelen. Ifłlge artikel 26 i regionallov 24/1996 kan nyoprettede virksomheder indrłm- mes en skattebehandling, som er mere fordelagtig end den, der anvendes over for de łvrige virksomheder p(cid:229) markedet. Denne omst(cid:230)ndighed er tilstr(cid:230)kkelig til at fastsl(cid:229) denne foranstalt- nings specifikke karakter, hvilket betyder, at Kommissionen m(cid:229) betegne neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget til fordel for Demesa som statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. Den specifikke karakter forst(cid:230)rkes yderligere af den omst(cid:230)ndighed, at det kun er de virksomheder, der investerer 80 mio. ESP og opretter 10 arbejdspladser, som kan nyde godt af neds(cid:230)ttelsen af beskatningsgrundlaget. karakter specifikke forst(cid:230)rkes ogs(cid:229) af Foranstaltningens begrundelsen herfor, s(cid:229)ledes som den fremg(cid:229)r af regionallov 24/1996, ved hvilken foranstaltningen indfłres. I begrundelsen for denne regionallov fremfłres der s(cid:229)ledes efter de generelle m(cid:229)l for skatteordningen en r(cid:230)kke andre m(cid:229)l, som er af mere industripolitisk art; bl. a. anfłres det specielt, at det skal til- str(cid:230)bes, at »der tages nye erhvervsinitiativer«, og dette m(cid:229)l konkretiseres derefter ved de foranstaltninger, som tager sigte p(cid:229) den s(cid:230)rlige kategori af nyoprettede virksomheder (jf. litra g) i begrundelsen), som forbeholdes muligheden for at opn(cid:229) neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget i de fłrste fire aktivitets- (cid:229)r, hvori de opn(cid:229)r overskud. Det er ikke p(cid:229) grundlag af denne begrundelse, tale om stłtte til igangs(cid:230)ttelsen af nyoprettede virksomheder, muligt at anse foranstaltningen for at v(cid:230)re i overensstemmelse med det p(cid:229)g(cid:230)ldende skattesystems karakter eller forvaltning. Desuden har de regionale myndigheder ikke i deres svar i anledning af indledningen af proceduren angivet eller godtgjort (jf. Domsto- lens dom af 2. juli 1974, sag 173/73, Italien mod Kommissio- nen (57)), at foranstaltningens selektive karakter er berettiget p(cid:229) grund af det p(cid:229)g(cid:230)ldende skattesystems »karakter eller forvalt- ning«. som bekr(cid:230)fter, at der er Den p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltning har tydelig karakter af drifts- stłtte. I betragtning af, at opn(cid:229)elsen af overskud har en over- vejende fremtidig og uvis karakter, er det ikke muligt nłjagtigt at beregne den stłtteintensitet, som n(cid:230)vnte neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget indeb(cid:230)rer. ling at indfłre stłtten eller s(cid:230)tte den i kraft ad lovgivningens vej i henhold til den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats forfatningsm(cid:230)s- sige bestemmelser. En stłtteforanstaltning betragtes s(cid:229)ledes som v(cid:230)rende gennemfłrt, s(cid:229) snart den lovgivningsmekanisme, der giver mulighed for, at stłtten bevilges, er indledt uden andre formaliteter« (58). Dette er afgjort tilf(cid:230)ldet for den forelig- gende foranstaltning, som er gennemfłrt ulovligt i strid med traktatens artikel 93, stk. 3. Hvad ang(cid:229)r karakteren af stłtten til Demesa set i forhold til EF-retten, blev stłtten med undtagelse af den del, de baskiske myndigheder tildelte i overensstemmelse med Ekimen-pro- grammet, ikke givet som led i ordninger godkendt af Kommis- sionen, men som led i nationale foranstaltninger, som Kom- missionen ikke havde godkendt, og som skulle have v(cid:230)ret anmeldt til denne i projektfasen i henhold til traktatens artikel 93, stk. 3. Denne stłtte er derfor ulovlig set i forhold til EF-ret- ten. Ifłlge traktatens artikel 92, stk. 1, er stłtte, der opfylder bestemmelsens kriterier, i princippet uforenelig med f(cid:230)llesmar- kedet. I den foreliggende sag kan undtagelserne i traktatens artikel 92, stk. 2, ikke anvendes, idet stłtten ikke har til form(cid:229)l at n(cid:229) de m(cid:229)l, der er anfłrt i dette stykke. Desuden har de spanske myndigheder ikke p(cid:229)ber(cid:229)bt sig disse undtagelser. Investeringsstłttens forenelighed (afsnit V. 2. 1, V. 2. 2, V. 2. 3 og V. 2. 4. 1) Traktatens artikel 92, stk. 3, opregner de stłtteformer, der kan betragtes som forenelige med f(cid:230)llesmarkedet. Forenelighed med traktaten skal vurderes i forhold til F(cid:230)llesskabet som hel- hed, ikke i forhold til en enkelt medlemsstat (cid:151) eller region (cid:151) isoleret set. For at garantere et velfungerende indre marked og i overensstemmelse med princippet i traktatens artikel 3, litra g), skal undtagelserne i artikel 92, stk. 3, fortolkes restriktivt ved vurderingen af enhver stłtteordning eller individuel stłtte- tildeling. Det skal is(cid:230)r bem(cid:230)rkes, at undtagelserne kun kan benyttes, n(cid:229)r det kan p(cid:229)vises, at markedskr(cid:230)fterne uden stłt- ten ikke ville v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkelige til at tilskynde stłttemod- tagerne til en adf(cid:230)rd, der ville głre det muligt at n(cid:229) de m(cid:229)l, der er opremset i undtagelserne. Kommissionen henleder opm(cid:230)rksomheden p(cid:229) sit brev SG(89) D/5521 af 29. april 1989 til medlemsstaterne, hvori den med- delte, at »Det er Kommissionens opfattelse, at medlemsstaterne ikke overholder deres pligt til at underrette Komissionen, n(cid:229)r gennemfłrelsen af en stłtteforanstaltning er indledt. Ved gen- nemfłrelsen forst(cid:229)r Kommissionen ikke handlingen at bevilge stłtten til modtagerne, men derimod den forudg(cid:229)ende hand- Artikel 92, stk. 3, litra a), hjemler en undtagelse i tilf(cid:230)lde af stłtte til fremme af den łkonomiske udvikling i omr(cid:229)der, hvor levestandarden er us(cid:230)dvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbesk(cid:230)ftigelse. Vitoria-Gasteiz kommune ligger ikke i et omr(cid:229)de, som er berettiget til regionalstłtte i medfłr af traktatens artikel 92, stk. 3, litra a). (57) Sml. 1974, s. 709. (58) Jf. fodnote 55. L 292/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 Hvad ang(cid:229)r de undtagelser, der er fastsat i artikel 92, stk. 3, litra b) og d), tager den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte ikke sigte p(cid:229) et pro- jekt af f(cid:230)lles interesse eller et projekt, der kan afhj(cid:230)lpe en alvorlig forstyrrelse i Spaniens łkonomi, og det frembyder hel- ler ikke karakteristika, der kendetegner projekter af denne type. Stłtten tager heller ikke sigte p(cid:229) at fremme kulturen eller bevare kulturarven. Hvad ang(cid:229)r undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), befinder Vitoria-Gasteiz sig i en region, der i henhold til n(cid:230)vnte bestemmelse er berettiget til regionalstłtte. Stłtteloftet for Baskerlandet er p(cid:229) 25 % i nettosubventions(cid:230)kvivalent (59) (35 % for SMV). intensiteten af stłtten til Demesa (20 % brutto) er der en margen, og Kommissionen m(cid:229) derfor undersłge, om den stłtte, der er givet inden for denne gr(cid:230)nse, kan betragtes som regionalstłtte, der er forenelig i medfłr af denne undtagelse. I betragtning af af p(cid:229) stłtten Det skal erindres, at den n(cid:230)vnte stłtte ikke er tildelt som led i de regionale stłtteprogrammer, som Kommissionen har god- kendt, men ved ad hoc-beslutninger truffet af de kompetente myndigheder. I s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde er det p(cid:229)kr(cid:230)vet at undersłge f(cid:230)llesskabsplan. Domstolen virkningerne bekr(cid:230)ftede denne fortolkning i Hytasa-sagen (dom af 14. sep- tember 1994, sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen (60)) og Pyrsa-sa- gen (61). Clusters-modellen, der er baseret p(cid:229) begrebet »geogra- fisk koncentration«, og hvis relevans for de regionale myndig- heders industripolitik ikke vurderes i denne beslutning, vil ikke kunne fłre til en analyse af konsekvenserne af stłtten, der ikke tager hensyn til den n(cid:230)vnte f(cid:230)llesskabssynsvinkel. forenede Ad hoc-stłtte kan betragtes som stłtte med regionalt sigte, der er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, n(cid:229)r den i praksis bidrager til regionens udvikling p(cid:229) lang sigt og ikke p(cid:229)virker de f(cid:230)lles interesser og konkurrencevilk(cid:229)rene i F(cid:230)llesskabet negativt. Stłtten kan derfor betragtes som forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, n(cid:229)r den ikke (cid:230)ndrer samhandelsvilk(cid:229)rene p(cid:229) en m(cid:229)de, der stri- der mod den f(cid:230)lles interesse. Som n(cid:230)vnt opererer stłttemodtageren ifłlge de oplysninger, Kommissionen har indsamlet som led i proceduren efter trak- tatens artikel 93, stk. 2, inden for en sektor, der er pr(cid:230)get af overkapacitet p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan, hvilket fremg(cid:229)r af den omfat- tende omstruktureringsproces, som har fłrt til nedsk(cid:230)ring af kapacitet eller overfłrsel af kapacitet med store tab af arbejds- pladser i F(cid:230)llesskabet til fłlge. Den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte, der blev givet uden for Ekimen-programmet og de łvrige regionale stłtteordninger, som Kommissionen har godkendt, medvirker til en yderligere forv(cid:230)rring af situationen og modvirker den (59) Jf. fodnote 11. (60) Sml. 1994 I, s. 4103. (61) Jf. fodnote 23. proces, som de vigtigste europ(cid:230)iske konkurrenter har p(cid:229)be- gyndt. Tildeling af stłtte inden for en meget konkurrencepr(cid:230)get sek- tor og p(cid:229) et m(cid:230)ttet marked, der er pr(cid:230)get af en n(cid:230)sten per- manent omstrukturering, ikke til nettooprettelse af fłrer arbejdspladser p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan eller i Spanien, ja end ikke i Baskerlandet, og vil heller ikke medfłre andre łkonomiske for- dele. Stłtten fordrejer konkurrencen, hvorved nogle konkur- renter tvinges ud af markedet, eller fłrer til overfłrsel af pro- duktionskapacitet eller arbejdspladser fra den ene konkurrent eller region til den anden, hvilket m(cid:229) betragtes som v(cid:230)rende i strid med den f(cid:230)lles interesse. At der i 1998 var en vis gunstig udvikling i efterspłrgslen p(cid:229) f(cid:230)llesskabsmarkedet, (cid:230)ndrer intet ved den kendsgerning, at industrien stadig er ved at tilpasse sig til overkapaciteten i F(cid:230)llesskabet ved at foretage kraftige nedsk(cid:230)ringer i antallet af arbejdspladser, der langt overskrider det antal arbejdspladser, Demesa h(cid:229)ber at oprette i Vitoria-Ga- steiz. F. eks. har MCC-koncernen indstillet sin produktion af kłleskabe i Basauri med tab af 180 arbejdspladser til fłlge, hvilket den baskiske regering godkendte netop p(cid:229) grund af de d(cid:229)rlige konjunkturer inden for sektoren. Det er sv(cid:230)rt ikke at se en forbindelse mellem nedl(cid:230)ggelsen af arbejdspladser i for- bindelse med produktion af kłleskabe i Basauri og Demasas bekendtgłrelse fra samme periode af, at man havde skabt 200 arbejdspladser i Vitoria-Gasteiz. Endvidere m(cid:229) vurderingen af stłttens forenelighed inddrage de oplysninger og prognoser om markedsudviklingen, der var til r(cid:229)dighed p(cid:229) det tidspunkt, hvor beslutningen om at yde Demesa stłtte blev truffet. Dvs. det tidspunkt, hvor de stłrste europ(cid:230)iske producenter besluttede at foretage de justeringer, som situationen inden for sektoren kr(cid:230)vede. Faktisk befandt sektoren sig i denne periode i den allerv(cid:230)rste situation (cid:151) hvil- ket fremg(cid:229)r tydeligt af de stłrste europ(cid:230)iske producenters (cid:229)rs- beretning (cid:151) og derfor foretog man de n(cid:230)vnte omstrukturerin- ger. I denne forbindelse skal der mindes om, at udtalelserne fra Electrolux’ direktłr den 29. april 1998, som de regionale myn- digheder henviser til som stłtte for postulatet om, at udviklin- gen inden for undersektoren for kłleskabe og frysere havde v(cid:230)ret gunstig siden 1997, is(cid:230)r vedrłrte det meget omfattende omstruktureringsprogram, der blev bekendtgjort i 1996, og som blandt andet indebar lukning af tre fabrikker inden for F(cid:230)llesskabet for at »forbedre udnyttelsen af kapaciteten«. Den relativt gunstige udvikling i 1997, som Electrolux’ direktłr henviser til, vedrłrer sektoren for elektriske husholdnings- apparater generelt, ikke kłleskabssektoren, der stadig er under omfattende omstrukturering. Man m(cid:229) derfor konkludere, at den undersłgte stłtte (cid:230)ndrer samhandelsvilk(cid:229)rene inden for F(cid:230)llesskabet p(cid:229) en m(cid:229)de, der strider mod den f(cid:230)lles interesse, og dermed ikke kan betragtes som forenelig med traktatens artikel 92, stk. 3, litra c). Den p(cid:229)g(cid:230)ldende investeringsstłtte kan ikke komme i betragtning med henblik p(cid:229) nogen af traktatens undtagelser. Kommissio- nen konkluderer derfor, at den er uforenelig med f(cid:230)llesmarke- det. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/21 Driftsstłtte: Neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget (afsnit V. 2. 4. 2) d) en skattelettelse p(cid:229) 45 % af det investeringsbelłb, der blev fastsat af Diputaci(cid:243)n Foral de `lava ved beslutning 737 af 21. oktober 1997 I princippet er regionalstłtte til nedbringelse af virksomheder- nes lłbende omkostninger (driftsstłtte) forbudt. Imidlertid kan denne form for stłtte undtagelsesvis gives i regioner, der er omfattet af undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), n(cid:229)r det er berettiget p(cid:229) grund af stłttens bidrag til den regio- nale udvikling og stłttens karakter, og belłbet st(cid:229)r i forhold til de ulemper, stłtten skal afbłde. Kommissionen bem(cid:230)rker, at Baskerlandet ikke er en af de regioner, der er omfattet af trak- tatens artikel 92, stk. 3, litra a). Man m(cid:229) derfor konkludere, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende driftsstłtte er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet, da den ikke kan komme i betragtning med henblik p(cid:229) nogen af traktatens undtagelser. Denne beslutning vedrłrer kun de skattem(cid:230)ssige foranstaltnin- ger, som der er blevet udtrykkeligt undersłgt, den vedrłrer ikke andre foranstaltninger i den specifikke skatteordning for provinsen `lava. Kommissionen forbeholder sig muligheden for at undersłge disse foranstaltninger, der kan indeholde statsstłtte, s(cid:229)vel med hensyn til den generelle ordning, de indeb(cid:230)rer, som deres anvendelse p(cid:229) Demesa. VI. KONKLUSIONER Kommissionen fastsl(cid:229)r, at Spanien ulovligt har tildelt fłlgende stłtte i strid med traktatens artikel 93, stk. 3: a) til sig der fordel, belłber 184 075,79 en EUR (30 627 635 ESP), svarende til uds(cid:230)ttelsen af betalingen af prisen p(cid:229) en grund af industrizonen Jœndiz (i Vitoria-Ga- steiz) i ni m(cid:229)neder efter det tidspunkt (februar 1997), hvor indtil Demesa overtog grunden for at opfłre bygninger, det i tidspunkt, hvor betalingen blev foretaget november 1997) (tidligst b) en der fordel, belłber EUR (35 600 000 ESP), svarende til forskellen mellem markeds- prisen og den pris, Demesa betalte for en grund i industri- zonen Jœndiz 213 960,31 sig til c) et belłb svarende til en overskridelse p(cid:229) fem procentpoint af stłtteloftet p(cid:229) 20 % af de stłtteberettigede omkostninger i henhold til Ekimen-programmet, dvs. ved at der i disse omkostninger ikke medregnes udstyr, som blev vurderet til 1 803 036,31 EUR i den rapport, de regionale myndighe- der fremsendte som bilag til brev fra de spanske myndighe- der af 24. juli 1998 e) neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget for nyoprettede virk- somheder, jf. artikel 26 i regionallov 24/1996. Denne stłtte m(cid:229) betragtes som uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. For at genoprette den łkonomiske situation, virksomheden ville have befundet sig i, hvis den ikke havde modtaget den ulovlige stłtte, skal de spanske myndigheder tr(cid:230)ffe alle de nłdvendige foranstaltninger for at geninddrive stłtten fra stłt- temodtageren (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den spanske stats stłtte til Daewoo Electronics Manufacturing Espaæa SA i form af: a) en fordel, der belłber sig til 184 075,79 EUR, svarende til uds(cid:230)ttelsen af betalingen af prisen p(cid:229) en grund i industri- zonen Jœndiz (i Vitoria-Gasteiz) i ni m(cid:229)neder efter det tids- punkt, hvor Daewoo Electronics Manufacturing Espaæa SA overtog grunden for at opfłre bygninger, indtil det tids- punkt, hvor betalingen blev foretaget b) en fordel, der belłber sig til 213 960,31 EUR, svarende til forskellen mellem markedsprisen og den pris, Daewoo Electronics Manufacturing Espaæa SA betalte for en grund i industrizonen Jœndiz c) et belłb svarende til en overskridelse p(cid:229) fem procentpoint af stłtteloftet p(cid:229) 20 % af de stłtteberettigede omkostninger i henhold til Ekimen-programmet, dvs. ved at der i disse omkostninger ikke medregnes udstyr, som blev vurderet til 1 803 036,31 EUR i den rapport, de regionale myndighe- der fremsendte som bilag til brev fra de spanske myndighe- der af 24. juli 1998 d) en skattelettelse p(cid:229) 45 % af det investeringsbelłb, der blev fastsat af Diputaci(cid:243)n Foral de `lava ved beslutning 737 af 21. oktober 1997 e) neds(cid:230)ttelse af beskatningsgrundlaget for nyoprettede virk- somheder, jf. artikel 26 i regionallov 24 af 5. juli 1996 er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. L 292/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 Artikel 2 Artikel 3 1. at: a) Spanien tr(cid:230)ffer alle de nłdvendige foranstaltninger for Spanien underretter senest to m(cid:229)neder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, Spa- nien har truffet for at efterleve den. inddrive den stłtte, der er n(cid:230)vnt i artikel 1, litra a), b) og c), som stłttemodtageren har modtaget ulovligt Artikel 4 b) fjerne fordelene ved den stłtte, der er n(cid:230)vnt i artikel 1, litra d) og e), som stłttemodtageren har modtaget ulovligt. Denne beslutning er rettet til Kongeriget Spanien. 2. Tilbagebetalingen af stłtten skal foretages i overensstem- melse med den nationale lovgivnings bestemmelser herom, idet der beregnes renter fra den dato, hvor stłttemodtageren fik stłtten stillet til r(cid:229)dighed, indtil den faktisk er betalt tilbage; som rentesats benyttes referencesatsen for beregning af stłt- te(cid:230)kvivalenten for regionalstłtte. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 24. februar 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen