title: Komission asetus (EY) N:o 450/1999, annettu 1 päivänä maaliskuuta 1999, tavallisen vehnän toimittamisesta elintarvikeapuna

text: 2. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 54/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 450/1999, annettu 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999, tavallisen vehn(cid:132)n toimittamisesta elintarvikeapuna EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, 1 artikla ottaa huomioon elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvi- elintarviketurvaan liittyvist(cid:132) keavun hallinnasta 1996 erityisist(cid:132) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 (1), ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta tukitoimista sek(cid:132) sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitussa asetuksessa vahvistetaan luettelo maista ja elimist(cid:132), joille voidaan toimittaa yhteison tukea ja m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n yleiset perusteet elintarvikeavun kuljettami- sesta fob-toimitusvaiheen j(cid:132)lkeen, useiden elintarvikeavun antamista koskevien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten johdosta komissio on my(cid:148)nt(cid:132)nyt Bangladeshille viljaa, ja n(cid:132)m(cid:132) toimitukset olisi teht(cid:132)v(cid:132) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 mukaisesti yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna toimi- tettavien tuotteiden liikkeelle saattamista koskevista ylei- sist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2519/ 97 (2) annettujen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaan; on tarpeen tarkentaa erityisesti toimittamista koskevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajat ja ehdot siit(cid:132) aiheutuneiden kustannusten m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132), Avataan tarjouskilpailu tavallisen vehn(cid:132)n toimittamisesta Bangladeshiin asetuksen (EY) N:o 2519/97 s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti ja kyseisen asetuksen liitteess(cid:132) I m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyin edellytyksin. J(cid:132)tetyt tarjoukset katsotaan tehdyiksi ottaen huomioon kustannukset ja rajoitukset, jotka aiheutuvat komission ja vastaanottajan v(cid:132)lisess(cid:132) kirjeenvaihdossa m(cid:132)(cid:132)ritellyist(cid:132), liitteess(cid:132) II osittain julkaistuista erityislausekkeista. Erityi- sesti purkausp(cid:132)iv(cid:132)t olisi arvioitava 2 400 tonnin keskim(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)isen p(cid:132)ivitt(cid:132)isen purkausnopeuden mukaisesti siten, ett(cid:132) tavaral(cid:132)hetys, vas- taanottajalle, tulee toimittajan laskuun. jonka Euroopan yhteis(cid:148) maksaa Tarjoajan katsotaan saaneen tietoonsa kaikki sovellettavat yleiset ja erityiset ehdot ja hyv(cid:132)ksyneen ne. Mit(cid:132)(cid:132)n muita h(cid:132)nen tarjoukseensa sis(cid:132)ltyvi(cid:132) ehtoja tai varauksia ei oteta huomioon. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 166, 5. 7. 1996, s. 1 (2) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 23 L 54/4 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 3. 1999 LIITE I ER(cid:142)T A ja B 1. Toimen N:o: 118/98 (A); 119/98 (B) 2. Edunsaaja (2): Bangladesh 3. Edunsaajan edustaja: The Secretary, Ministry of food, Bangladesh Secretariat, Dhaka, Bangladesh 4. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)maa: Bangladesh 5. Hankittava tuote: tavallinen vehn(cid:132) 6. Kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia netto): 60 000 7. Erien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 2 (A: 30 000 t; B: 30 000 t) 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (5): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 1. a) 9. Pakkaaminen: irtotavarana 10. Etiket(cid:148)inti ja pakkausmerkinn(cid:132)t: — merkinn(cid:148)iss(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kieli: — — lis(cid:132)merkinn(cid:132)t: — 11. Tuotteen hankintatapa: yhteis(cid:148)n markkinat 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu purkusatamaan–ilman purkausta (7) 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan–FOB ahdattuna ja sovitettuna ruumaan 14. a) Laivaussatama: — b) Lastauspaikka: — 15. Purkaussatama: Chittagong 16. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka: — — v(cid:132)lisatama tai -varasto: — — maakuljetusreitti: — 17. Toimituskausi tai toimituksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika vahvistettuun vaiheeseen: (6) (8) — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: A: 9. 5. 1999; B: 17. –23. 5. 1999 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: A: 23. 5. 1999; B: 31. 5–6. 6. 1999 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: A: 29. 3–4. 4. 1999; B: 5. –11. 4. 1999 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: A: 12. –18. 4. 1999; B: 19. –25. 4. 1999 19. Tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)aika kello 12:een menness(cid:132) (Brysselin aikaa): — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 16. 3. 1999 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 30. 3. 1999 20. Tarjousvakuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 5 EUR/t 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien l(cid:132)hetysosoite (1): Bureau de l’aide alimentaire Attn. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel teleksi: 25670 AGREC B; faksi: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (ainoastaan) 22. Vientituki (4): 28. helmikuuta 1999 sovellettava tuki, joka on vahvistettu komission asetuksella (EY) N:o 218/1999 (EYVL L 23, 30. 1. 1999, s. 16) 2. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 54/5 Viitteet: (1) Lis(cid:132)tietoja: Andr(cid:130) Debongnie puh: (32-2) 295 14 65 Torben Vestergaard puh: (32-2) 299 30 50. (2) Toimittajan on otettava yhteytt(cid:132) vastaanottajaan tai h(cid:132)nen edustajaansa mahdollisimman pian selvitt(cid:132)(cid:132)k- seen, mit(cid:132) kuljetusasiakirjoja tarvitaan. (3) Toimittajan on annettava vastaanottajalle viralliselta laitokselta per(cid:132)isin oleva todistus siit(cid:132), ett(cid:132) kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa voimassa olevat ydins(cid:132)teily(cid:132) koskevat normit eiv(cid:132)t ylity toimitettavan tuotteen osalta. Radioaktiivisuustodistuksessa on oltava cesium-134- ja -137- sek(cid:132) jodi-131-taso. (4) Komission asetusta (EY) N:o 259/98 (EYVL L 25, 31. 1. 1998, s. 39), sovelletaan vientitukeen. Edell(cid:132) mainitun asetuksen 2 artiklassa tarkoitettu p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on t(cid:132)m(cid:132)n liitteen kohtaan 22 merkitty p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Tavaran toimittajaa pyydet(cid:132)(cid:132)n kiinnitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomiota mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan viimeiseen alakohtaan. Kopio todistuksesta on toimitettava heti vienti-ilmoituksen hyv(cid:132)ksymisen j(cid:132)lkeen faksinume- roon (32-2) 296 20 05. (5) Toimittaja toimittaa vastaanottajalle tai t(cid:132)m(cid:132)n edustajalle toimituksen yhteydess(cid:132) seuraavat asiakirjat: — kasvien terveystodistus, — todistus sumutteen k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). (6) Katso liitteen II 4 kohdan 2 alakohta. (7) Asetuksen (EY) N:o 2519/97 14 artiklan 3 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten lis(cid:132)ksi vuokratut alukset eiv(cid:132)t saa esiinty(cid:132) miss(cid:132)(cid:132)n nelj(cid:132)st(cid:132) viimeisimm(cid:132)st(cid:132) nelj(cid:132)nnesvuosittaisesta pys(cid:132)ytettyjen alusten luettelosta, jota julkaistaan Pariisissa allekirjoitetun satamavaltioiden harjoittamaa tarkastustoimintaa koskevan yhteisymm(cid:132)rrysp(cid:148)yt(cid:132)- kirjan mukaisesti (neuvoston direktiivi 95/21/EY (EYVL L 157, 7. 7. 1995, s. 1)). (8) Asetuksen (EY) N:o 2519/97 (EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 23) 14 artiklan 14 kohdan viimeist(cid:132) alakohtaa sovelletaan. L 54/6 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 3. 1999 LIITE II Vastaanottaja purkaa vehn(cid:132)lastin seuraavissa olosuhteissa: 1. Tarvittava alustyyppi Kuljetuksiin tarvitaan kaksi alusta (automaattilastauksella varustettuja rahtilaivoja). Aluksissa on oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n viisi lastiruumaa. Alusten on oltava t(cid:132)ysin varustettuja ja niiss(cid:132) on oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yksi nosto- kurki yht(cid:132) tai kahta lastiruumaa kohden. Alusten on pystytt(cid:132)v(cid:132) kulkemaan Chittagongin ulompaan ankku- ripaikkaan ja, tarvittaessa proomukuljetusten j(cid:132)lkeen, pystytt(cid:132)v(cid:132) k(cid:132)(cid:132)ntym(cid:132)(cid:132)n ja kiinnittym(cid:132)(cid:132)n Chittagongin laituriin (Chittagong Jetties). T(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten alusten enimm(cid:132)ispituuden on oltava 610 jalkaa. Rahtaajien/laivanomistajien on varmistettava, ett(cid:132) kaikilla p(cid:132)tevill(cid:132) p(cid:132)(cid:132)llyst(cid:148)n j(cid:132)senill(cid:132) on laivalla mukanaan alkuper(cid:132)inen voimassa oleva p(cid:132)tevyystodistus ja ett(cid:132) kaikki alukset on miehitetty noudattaen tarkasti vuoden 1978 kansainv(cid:132)list(cid:132) STCW-yleissopimusta, jolloin kaikki viiv(cid:132)stykset, jotka aiheutuvat t(cid:132)st(cid:132) s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)st(cid:132) poikkeamisesta, ovat omistajan vastuulla. 2. Purkauslaitteisto Ilman ett(cid:132) vastaanottajalle aiheutuu kuluja, alukset hankkivat purkaussatamaan vinttureita ja/tai nostokurkia, s(cid:132)hk(cid:148)(cid:132) niiden k(cid:132)ytt(cid:132)miseen, hyv(cid:132)kuntoisia kolmijalkoja ja nostimia sek(cid:132) tavittaessa riitt(cid:132)v(cid:132)n valaistuksen laivassa, kannella tai lastiruumassa teht(cid:132)v(cid:132)(cid:132) y(cid:148)ty(cid:148)t(cid:132) varten. Alukset hankkivat vintturinohjaajat purkaus- ja lastaussatamiin omalla kustannuksellaan. 3. Alusten arvioitua saapumisaikaa (ETA) koskevat tiedot Aluksen kapteenin on l(cid:132)hetett(cid:132)v(cid:132) purkausta koskevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset radiolla tai kaapelis(cid:132)hkeell(cid:132) vastaanottajan eli Movements Chittagongin edustajille — teleksi: 642237 CMS C BJ — (tiedottaen asiasta samalla Bengalship Chittagongille, teleksi: 66277 BSC BJ, sek(cid:132) Movestore Dhakalle, teleksi: 642230 CMS BJ) 10 t(cid:132)sment(cid:132)en arvioidun saapumisajan ja p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) ennen saapumista purkaussatamaan, siis Chittagongiin, aluksen syv(cid:132)yksen. Purkausta koskevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset v(cid:132)litet(cid:132)(cid:132)n alusten tiedoksi viiden p(cid:132)iv(cid:132)n kuluttua kapteenin pyynn(cid:148)n saapumisesta. Kapteenin on annettava seuraavat Bengalship Chittagongille ja Movestore Dhakalle: tiedot vastaanottajan edustajille, siis Movements Chittagongille, a) lastaussatamasta l(cid:132)hdett(cid:132)ess(cid:132) on ilmoitettava: i) lastin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ii) syv(cid:132)ys saavuttaessa, iii) TPI (tonnia/tuuma). b) 10 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) ennen: ETA Chittagongin satamaan, 5 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) ennen: ETA Chittagongin satamaan, 72 tuntia, 48 tuntia ja 24 tuntia ennen: ETA Chittagongin satamaan. 4. Purkausaika ja purkaussatamassa oloajan laskeminen Lastin purkaminen, josta ei aiheudu kustannuksia alukselle, kuuluu vastaanottajalle ja se puretaan Chitta- gongissa keskim(cid:132)(cid:132)rin 2 400 tonnia yht(cid:132) ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) kohti, joka on mahdollisuuksien mukaan 24 tuntia. Aikaa, joka alkaa torstaikeskip(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) ja kello 17. 00 pyh(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132)n aattona ja kest(cid:132)(cid:132) lauantaihin kello 9. 00 tai seuraavaan ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n asti, ei lasketa purkausp(cid:132)iv(cid:132)ksi, vaikka niin(cid:132) teht(cid:132)isiinkin ty(cid:148)t(cid:132). Purkausaika on laskettu viiden tai useamman lastiruuman mukaan. Jos purettavia lastiruumia on kuitenkin v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin s(cid:132)(cid:132)detty v(cid:132)himm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132), purkausaikaa lyhennet(cid:132)(cid:132)n vastaavasti. Valmiustiedote on annettava ja hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132), kun laiva on saapunut Chittagongin ulommalle ankkuripai- kalle, ja purkausp(cid:132)ivien laskeminen alkaa 24 tuntia sen j(cid:132)lkeen kun tiedote on annettu ja hyv(cid:132)ksytty toimistoaikana, riippumatta siit(cid:132) onko alus ankkuroitunut purkaussatamaan. Jos komissio on kuitenkin vahvistanut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn ajanjakson toimitukselle, purkup(cid:132)ivien laskemista ei aloiteta ennen mainitun ajan- jakson ensimm(cid:132)ist(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132). Kustannuksista, joita aiheutuu purkaussatamassa ankkuripaikasta toiseen siirty- misest(cid:132), kiinnittymisest(cid:132) laituriin tai laiturista siirtymisest(cid:132), vastaa laivanomistaja/rahtaaja, eik(cid:132) t(cid:132)h(cid:132)n k(cid:132)ytetty(cid:132) aikaa lasketa purkausp(cid:132)iviksi. 2. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 54/7 Vaikka vastaanottaja on nimitt(cid:132)nyt oman ahtaajan, kaikki purkaustoimenpiteet on suoritettava laivan kapteenin ohjauksella/ohjeiden mukaisesti. Kaikki mahdollisesti tarvittava lastaus tapahtuu laivanomistajan kustannuksella ja v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n h(cid:132)nen ajastaan. Jos Chittagongin ulommassa ankkuripaikassa proomun on irrottauduttava em(cid:132)aluksesta korkeiden aaltojen ja/tai huonon s(cid:132)(cid:132)n vuoksi, kaikkea menetetty(cid:132) aikaa ei lasketa purkausp(cid:132)iviksi. Ajan laskeminen keskeytyy siit(cid:132) hetkest(cid:132), ja alkaa j(cid:132)lleen, kun proomu kiinnitet(cid:132)(cid:132)n emoalukseen. jona proomu irrottautuu, 5. Proomukuljetukset purkaussatamaan Kaikki proomukuljetukset Chittagongin ulommassa ankkuripaikassa tekee vastaanottaja omalla kustannuk- sellaan ja omalla ajallaan. Jos alukset eiv(cid:132)t voi saapua Chittagongin ulompaan ankkuripaikkaan siit(cid:132) syyst(cid:132), ett(cid:132) niiden syv(cid:132)ys on liian suuri, proomukuljetuksia voidaan tehd(cid:132) Kutubdian ankkuripaikasta laivanomis- tajan/rahtaajan toimesta, sen omalla kustannuksella ja ajalla. T(cid:132)llaisessa tapauksessa proomut luokitellaan j(cid:132)lleenkuljetusaluksiksi ja puretaan samoin ehdoin kuin em(cid:132)alus ilman, ett(cid:132) proomukuljetuksiin Kutub- diassa k(cid:132)ytetty(cid:132) aikaa lasketaan purkausajaksi. Mahdolliset proomukuljetusten aikana aiheutuneet t(cid:148)rm(cid:132)ys- vahingot selvitet(cid:132)(cid:132)n suoraan em(cid:132)aluksen omistajan ja proomujen omistajan v(cid:132)lill(cid:132) (riippumatta siit(cid:132), onko proomut vuokrannut laivanomistaja tai rahtaaja, kun on kyse proomukuljetuksista Kutubdialta, vai vastaa- nottaja, kun on kyse ankkuroitumisesta Chittagongin ulommalle ankkuripaikalle). Jos alusta ei voida ankkuroida turvallisesti Chittagongin ankkuripaikalle, proomukuljetuksista Kutubdialta aiheutuvista kustan- nuksista vastaa vastaanottaja. Aluksen kapteenin on joka hetki oltava valmis yhteisty(cid:148)h(cid:148)n vastaanottajan ja/tai niiden edustajien/agent- tien/ahtaajien/proomu-urakoitsijoiden kanssa lastin purkamisen jouduttamiseksi. Proomuissa tulee olla asianmukaiset lepuuttajat vahinkojen v(cid:132)ltt(cid:132)miseksi. 6. Seisontap(cid:132)iv(cid:132)t / s(cid:132)(cid:132)styneet purkausp(cid:132)iv(cid:132)t Jos alusten lastia ei pureta t(cid:132)ss(cid:132) liitteess(cid:132) erikseen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyll(cid:132) vauhdilla, vastaanottajan on maksettava seisontap(cid:132)ivist(cid:132) rahtaussopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn tariffin mukaan, n(cid:132)iden seisontamaksujen katon ollessa kuitenkin 8 000 Yhdysvaltain dollaria hukatulta p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) (vastaavasti). Lastaussatamassa s(cid:132)(cid:132)styneist(cid:132) ty(cid:148)tunneista on vastaanottajalle maksettava palkkio nopeasta ty(cid:148)st(cid:132) tariffin mukaan, joka vastaa 50 % rahtaussopimuksessa seisontamaksuille m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyst(cid:132) tariffista, n(cid:132)iden palkkioiden katon ollessa kuitenkin 4 000 Yhdysvaltain dollaria s(cid:132)(cid:132)styneelt(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132). Purkaussatamassa mahdolliset yll(cid:132) eriteltyjen tariffien mukaisesti maksettavat seisontamaksut tai palkkiot nopeasta ty(cid:148)st(cid:132) maksaa tapauksen mukaan joko vastaanottaja komissiolle tai komissio vastaanottajalle. Mahdollisia seisontamaksuja tai palkkioita koskevista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksist(cid:132) sopivat my(cid:148)hemmin tavarantoimittaja ja komissio. Purkausp(cid:132)ivi(cid:132) purkaussatamassa ei voida vaihtaa. 7. Yleist(cid:132) Satama- ja tullihenkil(cid:148)kunnan mahdollisten lis(cid:132)ty(cid:148)tuntien kustannuksista vastaa se osapuoli (laivanomistaja / joka niit(cid:132) on pyyt(cid:132)nyt; sit(cid:132) vastoin satamaviranomaisten sen edustajat tai vastaanottaja / sen edustajat), pyyt(cid:132)mien lis(cid:132)ty(cid:148)tuntien kustannuksista vastaavat vastaanottaja/laivanomistaja, joista kumpikin maksaa puolet. Aluksen miehist(cid:148)n lis(cid:132)ty(cid:148)tunneista aiheutuvista kustannuksista vastaa aina laivanomistaja. Lastiruuman avaamisesta ja sulkemisesta purkaussatamassa vastaa laivanomistaja, eik(cid:132) n(cid:132)ihin toimenpitei- siin kuuluvia tunteja lasketa purkausty(cid:148)tunneiksi. Aluksen miehist(cid:148)n on suoritettava lastiruuman ensimm(cid:132)inen avaaminen ja viimeinen sulkeminen purkaus- satamassa kellonajasta riippumatta. Riippumatta vaurioituneiden tavaroiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)np(cid:132)(cid:132)st(cid:132), niist(cid:132) on hankkiuduttava eroon tai ne on h(cid:132)vitett(cid:132)v(cid:132) satamam(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaisesti ennen alusten l(cid:132)ht(cid:148)(cid:132). Laivanomistaja vastaa kuljetusty(cid:148)ntekij(cid:148)iden edustajistomaksusta tai muusta vastaavasta maksusta. Jos vastaanottajan on rahoitettava ennakolta tietyt tavarantoimittajan vaatimat lis(cid:132)maksut, komissio voi maksaa n(cid:132)m(cid:132) maksut vastaanottajan nimiss(cid:132) suoraan mainitulle toimittajalle


title: WRITTEN QUESTION No. 363/99 by Joaquín SISÓ CRUELLAS Cloning in Spain

eurovoc_concepts:
Spain
bio-ethics
experiment on humans
genetic engineering
report
scientific research
therapeutics

formats: html pdf print

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/99 Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (17 mars 1999) Kommissionen har beaktat rapporten från Internationella havsforskningsrådet (ICES) när det gäller de minskade ålfångsterna och läget för den europeiska ålen. Det framgår också tydligt av ICES:s rapport att forskarna inte har kunnat fastställa orsakerna till nedgången. ICES påpekar att det fortfarande finns stora luckor i kunskaperna om ålens livsprocess och om ålfiske, varför det inte finns tillräckliga underlag för att utveckla en vittomfattande förvaltningsstrategi för ål, baserad på praktiska och funktionella åtgärder som skulle bidra till en ökning av beståndet. Innan det kan utvecklas ett förvaltningssystem krävs därför mer information från vetenskapligt håll, från medlemsstaterna och från ålindustrin. Under 1998 sammanträdde kommissionen vid ett antal tillfällen med ålindustrin och ytterligare sammanträden planeras för 1999. Dessutom har ICES uppmanats tillhandahålla ytterligare information under 1999 om möjliga förvaltningsåtgärder. Kommissionen är också beredd att stödja vidare forskning om ål och har avsatt medel för ett projekt som syftar till att övervaka inflödet av ålyngel till Europa. För att kunna motivera ett förbud mot export av glasål, vilket skulle utgöra en form av handelshinder vilket gemenskapen traditionellt sett vill undvika, skulle det krävas tillräckligt med styrkande bevis och uppgifter för att stödja förbudet. För närvarande är de vetenskapliga bevisen inte tillräckligt starka för att motivera ett sådant förbud. Under tiden undersöker kommissionen möjligheterna att be de kinesiska myndigheterna om hjälp för att på bilateral nivå lösa problemet med obegränsad handel med glasål. (1999/C 341/139) SKRIFTLIG FRÅGA E-0363/99 från Joaquín Sisó Cruellas (PPE) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Kloning i Spanien Den första spanska expertkommittén för kloning, vilken är sammansatt av vetenskapsmän, jurister och sociologer, håller på att färdigställa en rapport som förespråkar en lagstiftningsreform varigenom nuvarande förbud skulle upphävas och det skulle bli tillåtet att utveckla kloningen i Spanien, dock endast för terapeutiska ändamål. Denna kommitté, som inrättats inom Stiftelsen för hälsovetenskaper och dess institutet för bioetik, har praktiskt taget avslutat sitt arbete, och rapporten skall läggas fram officiellt framemot juni månad, så snart man klarat av de juridiska och sociologiska frågorna. Slutsatserna kommer att vidarebefordras till ansvariga inom den spanska regeringen och inom Europeiska unionen samt till andra internationella institutioner som har med saken att göra. I rapporten framhålls att kloning kan vara en utomordentligt användbar teknik för vissa ändamål, eftersom man därigenom kan framställa vävnader för att bota vissa sjukdomar, medan det uppstår allvarliga problem om avsikten med kloningen är att skapa identiska människor, vilket svårligen torde kunna accepteras. Kan kommissionen, trots att vi ännu inte kan ta del av innehållet i den rapport som den spanska expertkommittén håller på att färdigställa, i förväg redogöra för sin ståndpunkt i den komplexa och kontroversiella frågan om kloning? Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (7 april 1999) I februari 1997 rådfrågade kommissionen sin rådgivande grupp om de etiska implikationerna av bioteknik, som i maj 1997 utfärdade ett yttrande om de etiska aspekterna av kloning (yttrande nr 9). I detta yttrande redogörs för olika kloningstekniker och slutsatsen är att ”varje försök att genom nukleär substitution av mänskliga celler från vuxna eller barn framställa en genetiskt identisk människa (reproduktiv kloning) bör förbjudas”. Kommissionens ståndpunkt är i linje med det ovannämnda yttrandet och fördömer således entydigt mänsklig reproduktiv kloning. Därför har kloning av människa genom medbestämmandeförfarande av parlamentet och rådet uteslutits ur både det fjärde och det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Det bör även erindras om att en deklaration antogs vid Europeiska rådets möte i Amsterdam (juni 1997), i vilken medlemsstaternas beslutsamhet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbjuda kloning av människa underströks


title: QUESTION ECRITE no 418/99 de Michl EBNER Frais de change dans les banques

eurovoc_concepts:
bank
bank charges
euro
exchange rate
exchange transaction
fixing of prices
monetary union
national currency
publication of tariffs
restriction on competition

text: 21. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 370/39 (1999/C 370/050) QUESTION ÉCRITE E-0416/99 posée par Jens-Peter Bonde (I-EDN) à la Commission Objet: Droits des Groenlandais et des Danois (1er mars 1999) La Commission peut-elle indiquer quels sont les droits des Danois résidant au Danemark en vertu des dispositions relatives à la citoyenneté de l’Union et des principes fondamentaux reconnus par la Cour de justice dans l’Union européenne dont ne bénéficient pas les Danois et les Groenlandais résidant au Groenland? Réponse complémentaire donnée par M. Monti au nom de la Commission (30 juin 1999) Toutes les dispositions particulières concernant le Groenland qui touchent aux droits des personnes résidant au Groenland en vertu de la législation communautaire ont été fixées, à l’origine, dans l’acte d’adhésion du Danemark aux Communautés européennes, dans les traités instituant les Communautés européennes et dans le droit dérivé relatif à leur application. Le traité modifiant les traités instituant les Communautés européennes concernant le Groenland est entré en vigueur le 1er février 1985 (1). D’après ce traité qui a été présenté au Danemark, les traités instituant les Communautés ne s’appliquent plus au Groenland et les dispositions du traité applicables aux pays et territoires d’outre-mer (PTOM) constituent le nouveau cadre régissant les relations entre les Communautés et le Groenland. Depuis le 1er février 1985, le Groenland est l’un des pays et territoires d’outre-mer auquel s’appliquent les articles 182 à 187 du traité CE (ex-articles 131 à 136) et dont la liste figure à l’annexe II du traité CE. les dispositions des articles 182 à 187 sont D’après l’article 188 du traité CE (ex-article 136 bis), applicables au Groenland sous réserve des dispositions spécifiques pour le Groenland figurant dans le protocole sur le régime particulier applicable au Groenland, annexé au traité CE. L’article 17 du traité instituant l’Union européenne (ex-article 8) prévoit que toute personne ayant la nationalité d’un État membre est citoyen de l’Union. Par conséquent, toute personne ayant la nationalité d’un État membre qui réside au Groenland est également citoyen de l’Union. L’article 5 (1) de l’acte d’adhésion du Danemark à la convention de Schengen prévoit que cette convention ne s’applique pas au Groenland. Toutefois, conformément à l’article 5 (2), les personnes voyageant entre le Groenland et les pays signataires de la convention de Schengen (ainsi que l’Islande et la Norvège) ne sont pas contrôlées aux frontières. Cette disposition sera appliquée lorsque le Danemark aura mis en œuvre la convention de Schengen. Il convient toutefois de noter qu’il n’existe aucun contrôle entre le Groenland et les pays de l’Union nordique des passeports. (1) JO L 29 du 1. 2. 1985. (1999/C 370/051) QUESTION ÉCRITE E-0418/99 posée par Michl Ebner (PPE) à la Commission (1er mars 1999) Objet: Frais de change dans les banques Depuis le début de l’année 1999, les monnaies de 11 États membres de l’UE sont assorties de taux de change fixes, ce qui supprime le bénéfice que tiraient les banques des fluctuations des cours du change. Afin de compenser ces pertes, les banques ont, semble-t-il, augmenté les commissions qu’elles perçoivent sur les opérations de change. Ainsi il n’est pas rare qu’aujourd’hui les banques réclament des commissions de 3 % et plus


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 421/99 του Ernesto CACCAVALE Νομοθετικές ελλείψεις όσον αφορά τους κινδύνους που συνδέονται με την έκθεση σε αμίαντο για τους εργαζομένους στον ναυτιλιακό τομέα

eurovoc_concepts:
EC Directive
air transport
application of EU law
asbestos
carcinogenic substance
crew
health policy
maritime transport
occupational health
occupational safety

text: 29. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 341/109 (1999/C 341/153) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0414/99 υποβολη΄: Vincenzo Viola (PPE) προς την Επιτροπη΄ (19 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Επιβολη΄ υποχρεω΄σεων παροχη΄ς δηµο΄σιας υπηρεσι΄ας στις τακτικε΄ς αεροπορικε΄ς µεταφορε΄ς που συνδε΄ουν τις νησιωτικε΄ς µε τις ηπειρωτικε΄ς περιοχε΄ς. Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τα α΄ρθρα 154 και 158 της Συνθη΄κης του Άµστερνταµ, τα οποι΄α αναφε΄ρονται στις νησιωτικε΄ς περιοχε΄ς της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης και στην ανα΄γκη συ΄νδεση΄ς τους µε τις κεντρικε΄ς περιοχε΄ς της Κοινο΄τητας, δεδοµε΄νου ο΄τι συγκαταλε΄γονται µεταξυ΄ των πλε΄ον µειονεκτικω΄ν περιοχω΄ν εξαιτι΄ας των γεωγραφικω΄ν διαρθρωτικω΄ν δυσκολιω΄ν που αποτελου΄ν µο΄νιµο εµπο΄διο στην οικονοµικη΄ και κοινωνικη΄ τους ανα΄πτυξη. Ζητει΄ται απο΄ την Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει ποιες πρωτοβουλι΄ες προτι΄θεται να αναλα΄βει προκειµε΄νου να εξαλει΄ψει τις αρνητικε΄ς επιπτω΄σεις της λειτουργι΄ας του αεροδροµι΄ου της Malpensa 2000 για τις πτη΄σεις απο΄ και προς τη Σαρδηνι΄α και κατα΄ πο΄σο ελε΄γχει την εφαρµογη΄ του κανονισµου΄ (ΕΟΚ) 2408/92 (1) σχετικα΄ µε την επιβολη΄ υποχρεω΄σεων παροχη΄ς δηµο΄σιας υπηρεσι΄ας στις τακτικε΄ς αεροπορικε΄ς µεταφορε΄ς προκειµε΄νου να διασφαλι΄σει την εκπλη΄ρωση των κριτηρι΄ων «συνε΄χειας, τακτικο΄τητας, µεταφορικη΄ς ικανο΄τητας και τιµω΄ν», γεγονο΄ς που ση΄µερα δεν ισχυ΄ει για τις πτη΄σεις που συνδε΄ουν, για παρα΄δειγµα, τα µικρα΄ νησια΄ της Σικελι΄ας (Pantelleria και Lampedusa) µε την ιταλικη΄ χερσο΄νησο η΄ τη Σικελι΄α. (1) ΕΕ L 240 της 24. 8. 1992, σελ. 8. Απα΄ντηση του κ. Kinnock εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (6 Απριλι΄ου 1999) πως αναφε΄ρει στην ερω΄τηση΄ του το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου, ο κανονισµο΄ς (ΕΟΚ) 2408/92 του Συµβουλι΄ου, της 23ης Ιουλι΄ου 1992, για την προ΄σβαση των κοινοτικω΄ν αεροµεταφορε΄ων σε δροµολο΄για ενδοκοινοτικω΄ν αεροπορικω΄ν γραµµω΄ν, προβλε΄πει ο΄τι οι κυβερνη΄σεις των κρατω΄ν µελω΄ν δυ΄νανται να κηρυ΄σσουν υποχρεω΄σεις παροχη΄ς δηµο΄σιας υπηρεσι΄ας. Η απο΄φαση, ωστο΄σο, σχετικα΄ µε την επιβολη΄ υποχρεω΄σεων παροχη΄ς δηµο΄σιας υπηρεσι΄ας σε ορισµε΄νες γραµµε΄ς προς περιφερειακα΄ αεροδρο΄µια, επειδη΄ οι γραµµε΄ς αυτε΄ς θεωρου΄νται ζωτικη΄ς σηµασι΄ας για την οικονοµικη΄ ανα΄πτυξη µιας δεδοµε΄νης περιφε΄ρειας, δεν υπα΄γεται στη δικαιοδοσι΄α της Επιτροπη΄ς. Πρε΄πει να συντρε΄χουν οι αναγκαι΄ες πρου¨ ποθε΄σεις για να εξασφαλι΄ζεται η παροχη΄ επαρκω΄ν υπηρεσιω΄ν αεροµεταφορω΄ν στις συγκεκριµε΄νες γραµµε΄ς συ΄µφωνα µε ορισµε΄να προ΄τυπα, την οποι΄α κανε΄νας αεροµεταφορε΄ας δεν επρο΄κειτο να αναλα΄βει, εα΄ν ελα΄µβανε αποκλειστικα΄ υπο΄ψη το εµπορικο΄ συµφε΄ρον του. Η Επιτροπη΄ γνωρι΄ζει ο΄τι οι ιταλικε΄ς Αρχε΄ς µελετου΄ν πιθανου΄ς τρο΄πους διευκο΄λυνσης των υπηρεσιω΄ν αεροµεταφορω΄ν προς τις περιφερειακε΄ς περιοχε΄ς, συµπεριλαµβανοµε΄νων των µικρω΄ν νησιω΄ν της Σικελι΄ας. Οι εναλλακτικε΄ς δυνατο΄τητες που παρε΄χει η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α, ει΄ναι ει΄τε η προαναφερο΄µενη επιβολη΄, εκ µε΄ρους των ιταλικω΄ν Αρχω΄ν, υποχρεω΄σεων παροχη΄ς δηµο΄σιας υπηρεσι΄ας στις υπο΄ψη γραµµε΄ς η΄ η θε΄σπιση κα΄ποιας µορφη΄ς κοινωνικη΄ς ενι΄σχυσης, χωρι΄ς διακρι΄σεις, προς ο΄φελος των κατοι΄κων αυτω΄ν των νησιω΄ν. Εναπο΄κειται στις ιταλικε΄ς Αρχε΄ς να αποφασι΄σουν ποιες υπηρεσι΄ες αεροµεταφορω΄ν θα πρε΄πει να καλυ΄πτονται απο΄ τις εν λο΄γω ρυθµι΄σεις. σον αφορα΄ τις υπηρεσι΄ες προς το Μιλα΄νο, θα η΄ταν δυ΄σκολο να ληφθου΄ν ειδικα΄ µε΄τρα υπε΄ρ ενο΄ς αεροδροµι΄ου, εα΄ν παρε΄χονται επαρκει΄ς υπηρεσι΄ες προς α΄λλα αεροδρο΄µια που εξυπηρετου΄ν την πο΄λη. (1999/C 341/154) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0421/99 υποβολη΄: Ernesto Caccavale (UPE) προς την Επιτροπη΄ (1 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Νοµοθετικε΄ς ελλει΄ψεις ο΄σον αφορα΄ τους κινδυ΄νους που συνδε΄ονται µε την ε΄κθεση σε αµι΄αντο για τους εργαζοµε΄νους στον ναυτιλιακο΄ τοµε΄α Έχοντας υπο΄ψη ο΄τι η οδηγι΄α 83/477/ΕΟΚ (1) σχετικα΄ µε την προστασι΄α των εργαζοµε΄νων απο΄ τους κινδυ΄νους που συνδε΄ονται µε ε΄κθεση σε αµι΄αντο κατα΄ τη δια΄ρκεια της εργασι΄ας τους, περιλαµβα΄νει την οδηγι΄α 80/1107/ΕΟΚ (2) σχετικα΄ µε τις πτυχε΄ς ο΄σον αφορα΄ την ασφα΄λεια στο χω΄ρο εργασι΄ας, στο σηµει΄ο 2 του α΄ρθρου 1, αποκλει΄ει σαφω΄ς απο΄ τη σχετικη΄ ρυ΄θµιση τους εργαζοµε΄νους στον ναυτιλιακο΄ τοµε΄α καθω΄ς και τον τοµε΄α των εναερι΄ων µεταφορω΄ν αφη΄νοντας ο΄µως την ελευθερι΄α στα κρα΄τη µε΄λη να εφαρµο΄ζουν η΄ να καθιερω΄νουν νοµοθετικε΄ς, ρυθµιστικε΄ς η΄ διοικητικε΄ς διατα΄ξεις διασφαλι΄ζουσες µια µεγαλυ΄τερη προστασι΄α των εργαζοµε΄νων; Η ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση, ε΄στω και αν ε΄χει µεταφε΄ρει στο εθνικο΄ δι΄καιο την κοινοτικη΄ οδηγι΄α, δεν φρο΄ντισε να ρυθµι΄σει την κατα΄σταση σχετικα΄ µε τους εργαζοµε΄νους που αποκλει΄ονται απο΄ τους ως α΄νω κανονισµου΄ς, αφη΄νοντας ε΄τσι ε΄να νοµοθετικο΄ κενο΄, σχετικα΄ µε το προ΄βληµα και στερω΄ντας της αναγκαι΄ας προστασι΄ας στους εν λο΄γω τοµει΄ς;


title: WRITTEN QUESTION No. 380/99 by Alexandros ALAVANOS Operation of detoxification unit in Greece

eurovoc_concepts:
Greece
dismissal
drug addiction
medical institution
psychiatric institution
public service
therapeutics

text: 29. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 341/103 luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) 6 artiklan 3 ja 4 kohdan noudattamisen varmistamiseksi. (1) (2) (3) Komission päätös C(95) 3068, tehty 11. joulukuuta 1995. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna 12. joulukuuta 1996 tehdyllä päätöksellä C(96) 3776. Komission päätös C(96) 2626, tehty 23. syyskuuta 1996. EYVL L 206, 22. 7. 1992. (1999/C 341/144) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0380/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Vieroitusklinikan toiminnan lopettaminen Kreikassa (1. maaliskuuta 1999) Huolimatta siitä, että huumeongelma on saamassa katastrofaaliset mittasuhteet Kreikassa ja koko Euroopassa, Attikan läänin psykiatrisen sairaalan vieroitusklinikka, joka on yksi harvoista Kreikassa toimivista vieroitus- yksiköistä, on vaarassa lopettaa toimintansa ja lakkauttaa aineriippuvuuden hoito-ohjelmansa ja ehkäisevän työnsä. Lakkautusuhka johtuu yksikön henkilökunnan irtisanomisista, mikä aiheuttaa ongelmia huumeriip- puvuudesta kärsivien henkilöiden hoidon jatkamisessa, koska hoitoon osallistuvien ja hoitajien välille muodostuvat siteet katkeavat. 1. Mikä on komission kanta hoitohenkilökunnan usein toistuvaan vaihtamiseen tämän kaltaisissa laitok- sissa? 2. Voiko komissio ryhtyä toimiin Kreikan hallituksen suhteen, jotta julkisen sektorin palkkausta koskevaa lakia ei tarvitsisi noudattaa tämän kaltaisten laitosten osalta siinä tapauksessa, että hoitohenkilökunnan vaihtamisesta aiheutuu selvää haittaa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Yleisesti myönnetään, että hoitajan ja erityisesti huumeriippuvuudesta kärsivän potilaan suhteen 1. äkillinen katkeaminen saattaa vaikuttaa potilaaseen haitallisesti. Sellaisten ongelmien ratkaiseminen kuuluu kuitenkin jäsenvaltioille. Komissio luottaa siihen, että Kreikan viranomaiset ryhtyvät tarvittaviin toimiin tilanteen hoitamiseksi, ja 2. antaa heille siinä täyden tukensa. On syytä huomata, että komissio tutkii parhaillaan Kreikan viranomaisten tekemää ehdotusta Attikan psykiatrisen sairaalan erityistoimiksi, joiden tarkoituksena on potilaiden elinolojen parantaminen ja mahdollisimman monien potilaiden laitoshoidon vähentäminen. (1999/C 341/145) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0382/99 esittäjä(t): Nuala Ahern (V) komissiolle (19. helmikuuta 1999) Aihe: Joule-Thermie-ohjelman toteuttaminen tutkimuksen neljännessä puiteohjelmassa Kun otetaan huomioon Joule-Thermie-tutkimusta koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus N:o 17/98 (1), voiko komissio selittää, miksi hankkeiden kuluihin ennakoidut määrät ovat runsaat 20 prosenttia pienemmät kuin neljänteen puiteohjemaan sisältyvän energia-alan erityisohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen liitteessä II (94/806/EY) (2), ja etenkin miksi pk-yritysten osuudet eivät ole mukana hankkeen määrärahoissa, vaan erillään, jolloin pk-yritykset näyttäisivät osallistuvan ohjelmiin 5 prosentin osuudella? Voiko komissio myös selittää, miksi Joule-ohjelman uusiutuvia energialähteitä koskevissa kuluissa on 70 miljoonan ecun vajaus vuoden 1997 loppuun mennessä, mutta energian järkevän käytön ja fossiilisten polttoaineiden aloihin on käytetty liikaa rahaa (edelliseen 8,9 ja jälkimmäiseen 6,8 miljoonaa ecua)?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 418/99 του Michl EBNER Τραπεζικά τέλη μετατροπής συναλλάγματος

text: 21. 12. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 370/39 (1999/C 370/050) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0416/99 υποβολη΄: Jens-Peter Bonde (IEDN) προς την Επιτροπη΄ (1 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ικαιω΄µατα των ∆ανω΄ν και των Γροιλανδω΄ν Ποια δικαιω΄µατα ε΄χουν οι ∆ανοι΄ που κατοικου΄ν στη ∆ανι΄α, τα οποι΄α δεν ε΄χουν οι ∆ανοι΄ και οι Γροιλανδοι΄ στη Γροιλανδι΄α, µε βα΄ση τις διατα΄ξεις για την ιθαγε΄νεια της Ένωσης και τα θεµελιω΄δη δικαιω΄µατα της ΕΕ που ε΄χουν κατοχυρωθει΄ απο΄ το ∆ικαστη΄ριο; Συµπληρωµατικη΄ απα΄ντηση του κ. Monti εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (30 Ιουνι΄ου 1999) λες οι ειδικε΄ς διατα΄ξεις που αφορου΄ν τη Γροιλανδι΄α και θι΄γουν τα δικαιω΄µατα των κατοι΄κων της Γροιλανδι΄ας στα πλαι΄σια της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας προβλε΄φθηκαν αρχικα΄ το΄σο απο΄ την πρα΄ξη προσχω΄ρησης της ∆ανι΄ας στις Κοινο΄τητες, ο΄σο και απο΄ τις συνθη΄κες ι΄δρυσης των Κοινοτη΄των και απο΄ το παρα΄γωγο δι΄καιο που τις υλοποιει΄. Η συνθη΄κη που τροποποιει΄, ο΄σον αφορα΄ τη Γροιλανδι΄α, τις συνθη΄κες ι΄δρυσης των Κοινοτη΄των τε΄θηκε σε ισχυ΄ την 1η Φεβρουαρι΄ου 1985 (1). Συ΄µφωνα µε την ενλο΄γω συνθη΄κη που προτα΄θηκε απο΄ τη ∆ανι΄α, οι συνθη΄κες ι΄δρυσης των Κοινοτη΄των ε΄παυσαν να ισχυ΄ουν για τη Γροιλανδι΄α, ενω΄ ως νε΄ο πλαι΄σιο για τις σχε΄σεις µεταξυ΄ των Κοινοτη΄των και της Γροιλανδι΄ας επιλε΄χθηκαν οι διατα΄ξεις της συνθη΄κης που εφαρµο΄ζονται για τις υπερπο΄ντιες χω΄ρες και εδα΄φη (ΥΧΕ). Απο΄ την 1η Φεβρουαρι΄ου 1985, η Γροιλανδι΄α ει΄ναι µια απο΄ τις υπερπο΄ντιες χω΄ρες και εδα΄φη που καλυ΄πτονται απο΄ τα α΄ρθρα 182 ε΄ως 187 της Συνθη΄κης των ΕΚ (πρω΄ην α΄ρθρα 131 ε΄ως 136) και που αναφε΄ρονται στο παρα΄ρτηµα II της Συνθη΄κης των ΕΚ. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 188 της Συνθη΄κης των ΕΚ (πρω΄ην α΄ρθρο 136α), οι διατα΄ξεις των α΄ρθρων 182 ε΄ως 187 θα ισχυ΄ουν για τη Γροιλανδι΄α, και θα υπο΄κεινται στις ειδικε΄ς διατα΄ξεις για τη Γροιλανδι΄α ο΄πως καθορι΄ζονται στο πρωτο΄κολλο σχετικα΄ µε το ιδιαι΄τερο καθεστω΄ς που εφαρµο΄ζεται στη Γροιλανδι΄α, το οποι΄ο αποτελει΄ παρα΄ρτηµα της Συνθη΄κης των ΕΚ. Το α΄ρθρο 17 της Συνθη΄κης δρυσης της Ευρωπαι¨κη΄ς νωσης (πρω΄ην α΄ρθρο 8) ορι΄ζει ο΄τι κα΄θε α΄τοµο που ε΄χει την ιθαγε΄νεια ενο΄ς κρα΄τους µε΄λους θα ει΄ναι πολι΄της της νωσης. Εποµε΄νως, κα΄θε α΄τοµο το οποι΄ο κατοικει΄ στη Γροιλανδι΄α και το οποι΄ο ει΄ναι υπη΄κοος ενο΄ς κρα΄τους µε΄λους, ει΄ναι επι΄σης πολι΄της της νωσης. Το α΄ρθρο 5(1) της πρα΄ξης προσχω΄ρησης της ∆ανι΄ας στη Συ΄µβαση του Schengen ορι΄ζει ο΄τι η ενλο΄γω συ΄µβαση δεν ισχυ΄ει για τη Γροιλανδι΄α. µως, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 5(2) τα α΄τοµα τα οποι΄α ταξιδευ΄ουν µεταξυ΄ της Γροιλανδι΄ας και των χωρω΄ν της Συ΄µβασης του Schengen (και της Ισλανδι΄ας και της Νορβηγι΄ας) δεν θα ελε΄γχονται στα συ΄νορα. Αυτο΄ θα ισχυ΄σει ο΄ταν η ∆ανι΄α θα υλοποιη΄σει τη Συ΄µβαση του Schengen. µως, πρε΄πει να σηµειωθει΄ ο΄τι δεν υπα΄ρχουν ε΄λεγχοι στα συ΄νορα µεταξυ΄ Γροιλανδι΄ας και των χωρω΄ν της νωσης ∆ιαβατηρι΄ων των Βο΄ρειων Χωρω΄ν (Nordic Passport Union). (1) ΕΕ L 29 της 1. 2. 1985. (1999/C 370/051) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0418/99 υποβολη΄: Michl Ebner (PPE) προς την Επιτροπη΄ (1 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Τραπεζικα΄ τε΄λη µετατροπη΄ς συναλλα΄γµατος Απο΄ την αρχη΄ του χρο΄νου ε΄χουν πια καθορισθει΄ οι ισοτιµι΄ες νοµισµα΄των στην ΕΕ των Ένδεκα, πρα΄γµα που συνεπα΄γεται για τις τρα΄πεζες απω΄λεια των κερδω΄ν που αποκο΄µιζαν απο΄ τις διακυµα΄νσεις των ισοτιµιω΄ν. Προκειµε΄νου να αντισταθµισθει΄ αυτη΄ η απω΄λεια, οι τρα΄πεζες αυ΄ξησαν προφανω΄ς τον συντελεστη΄ προµη΄θειας για συναλλαγε΄ς συναλλα΄γµατος. Έτσι λοιπο΄ν δεν ει΄ναι ση΄µερα σπα΄νιο να απαιτου΄ν οι τρα΄πεζες προµη΄θεια υ΄ψους 3 % και περισσο΄τερο


title: PERGUNTA ESCRITA n. 397/99 do Deputado Alexandros ALAVANOS Driftstillstånd för marmorbrytning i ett skyddat område

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
environmental impact
environmental protection
mining operation
project evaluation
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 368/99 af Antonio TAJANI Beskyttelse af naturparken Arcipelago Toscano og øen Elba

eurovoc_concepts:
Tuscany
bird
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
mining operation
protection of animal life
protection of plant life

text: 3. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 348/55 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Marín (16. marts 1999) Kommissionen følger fortsat meget nøje de repressive foranstaltninger, som Burmas militærstyre anvender over for befolkningen. Kommissionen går fuldt ud ind for en vedvarende og konsekvent anvendelse af EU’s fælles holdning vedrørende Burma. Der er i lyset af de seneste begivenheder i Burma ingen grund til at ændre EU’s holdning, og følgelig opretholdes foranstaltningerne mod Burma. (1999/C 348/067) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0368/99 af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Beskyttelse af naturparken Arcipelago Toscano og øen Elba Naturparken Arcipelago Toscano og kommunen Marciano har afgivet negativ udtalelse om udnyttelsen af minen EURIT-EURELBA på grund af den høje natur- og landskabsværdi i det område, hvor virksomheden er beliggende. Distriktskontoret for miner i Firenze (organ under den italienske stat) har derimod anmodet om forlængelse af udnyttelsen af minen i yderligere fem år. Mener Kommissionen ikke, at dette initiativ, som vil skade området alvorligt, er i modstrid med de europæiske miljøbestemmelser om beskyttelse af øen Elba? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. april 1999) Det fremgår af de oplysninger, det ærede medlem er fremkommet med, at den nævnte situation ikke er omfattet af Rådets direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (1). Anmodningen fra Firenze-distriktet om forlængelse af tilladelsen til at udnytte den allerede eksisterende mine synes ikke at henhøre under de projekter, der er omfattet af direktivet. Derimod kunne Rådets direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2), komme på tale, hvis den beskrevne situation kan anses for at henhøre i artikel 6, stk. 2, der lyder: »Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at undgå forringelse af naturtyperne og levestederne for arterne i de særlige bevaringsområder samt forstyrrelser af de arter, for hvilke områderne er udpeget, for så vidt disse forstyrrelser har betydelige konsekvenser for dette direktivs målsætninger«. Denne bestemmelse i direktiv 92/43/EØF gælder for særligt beskyttede områder (SBO) som udpeget i henhold til Rådets direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle (3). Det område, det ærede medlem omtaler, er ikke udpeget som SBO i henhold til direktiv 79/409/EØF. Dog omtales det som værende et vigtigt fugleområde på listen over sådanne områder i Europa, som er opstillet af Det Internationale Fuglebevarelsesråd. I princippet burde det have været fredet som SBO i henhold til direktiv 79/409/EØF. På denne baggrund er der blevet afsendt et brev til de italienske myndigheder med anmodning om nærmere oplysninger. Kommissionen vil træffe de nødvendige forholdsregler for at sikre, at fællesskabslovgivningen overholdes. (1) (2) (3) EFT L 175 af 5. 7. 1985. EFT L 206 af 22. 7. 1992. EFT L 103 af 25. 4. 1979


title: PERGUNTA ESCRITA n. 361/99 do Deputado James MOORHOUSE Brott mot de mänskliga rättigheterna i Myanmar

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
ethnic discrimination
ethnic group
human rights
international sanctions
military regime
protection of minorities
the EU's international role


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 410/99 af Honório NOVO Modydelser i forbindelse med den fremtidige handelsaftale med Sydafrika

eurovoc_concepts:
EU aid
South Africa
designation of origin
export
marketing
negotiation of an agreement (EU)
tariff quota
trade agreement (EU)
wine

text: C 348/64 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 3. 12. 1999 Kan Kommissionen oplyse, om muligheden for udførsel af sydafrikanske vine med betegnelserne 1. »PORTO«, »PORT« og »PORTWINE« ifølge udkastet til aftale mellem EU og Sydafrika først vil ophøre efter udløbet af den femårige periode? Kan Kommissionen bekræfte, hvorvidt nogen af de tre oprindelsesbetegnelser er omfattet af dette 2. forbud? (1999/C 348/080) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0410/99 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Modydelser i forbindelse med den fremtidige handelsaftale med Sydafrika Det fremgår af forskellige oplysninger, at der foreligger et udkast til aftale mellem Sydafrikas handelsminister og medlem af Kommissionen, João de Deus Pinheiro, om de fremtidige rammer for handelsforbindelserne mellem EU og Sydafrika. Det skulle af udkastet fremgå, at landet fortsat kan fremstille vin med betegnelsen »PORTO«, »PORT« og »PORTWINE« til hjemmemarkedet (som ikke kun omfatter Sydafrika, men også Botswana, Lesotho, Namibia og Swaziland) i en 12-årig periode, hvorefter spørgsmålet blot skal tages op til fornyet behandling = dvs. at der ikke på forhånd stilles krav om et forbud mod fremstilling af vin med denne oprindelsesbetegnelse efter periodens udløb. Det skulle af udkastet også fremgå, at Sydafrika efter en femårig overgangsperiode ikke længere må anvende betegnelserne »PORTO«, »PORT« og »PORTWINE« for vine, der udføres til tredjelande. Samtidig oplyste »Agence Europe« den 4. februar, at Sydafrika til gengæld for disse indrømmelser skulle opnår toldmæssige fordele for andre typer vin, som landet udfører til det europæiske marked = i nogle tilfælde endda til nulsats. Kommissionen bedes derfor besvare følgende: 1. Kan den bekræfte, at udkastet indeholder sådanne indrømmelser til Sydafrika? Finder Kommissionen i bekræftende fald ikke, at der er tale om for store modydelser til gengæld for en overholdelse af europæiske oprindelsesbetegnelser, der burde være sikret med omgående virkning? Under alle omstændigheder vil jer gerne have tilsendt en liste over de sydafrikanske vine, for hvilke der 2. allerede nu gælder en nultoldsats ved indførsel på det europæiske marked. Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro på skriftlige forespørgsler E-0408/99, E-0409/99 og E-0410/99 (30. april 1999) Den 24. marts 1999 godkendte Det Europæiske Råd i Berlin handels-, udviklings- og samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og Sydafrika. Hvad angår portvin og sherry ser det endeligt godkendte kompromis således ud: 1. 2. 3. 4. Sydafrika har endnu en gang understreget, at navnene »port« og »sherry« ikke bliver og ikke vil blive brugt ved eksport til EU. Sydafrika vil gradvis afskaffe brugen af »port«- og »sherry«-navne til alle eksportmarkeder inden 5 år, undtagen til ikke-SACU SADC-lande, hvor der vil blive tale om en afvikling over 8 år. I vin- og spiritusaftalen er det sydafrikanske hjemmemarked defineret, så det dækker SACU (Sydafrika, Botswana, Lesotho, Namibia og Swaziland). Sydafrikanske produkter kan markedsføres som »port« og »sherry« på det sydafrikanske hjemmemarked i en tolvårs overgangsperiode. Efter denne periode vil den nye betegnelse for disse produkter, som skal anvendes på det sydafrikanske hjemmemarked, blive aftalt i fællesskab mellem Sydafrika og EU


title: WRITTEN QUESTION No. 396/99 by Alexandros ALAVANOS Environmental damage to Gavdos - Gavdopoula group of islands

eurovoc_concepts:
Crete
European Commission
Greece
environmental impact
environmental protection
exchange of information
impact study
industrial project
island
protected area

text: 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 370/35 (1999/C 370/045) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0396/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Ympäristötuhot Gavdosin ja Gavdopoulan pienillä kalliosaarilla Kreetan ympäristöjärjestöjen esittämien syytösten mukaan Gavdosin ja Gavdopoulan pienille kalliosaarille Etelä-Kreetan alueelle, joka kuuluu Natura 2000 -alueiden verkkoon ja on luonnehdittu aluetyypiksi A, aiotaan rakentaa teollisuuslaitoksia, helikopterikenttiä ja koko Gavdopoulan kalliosaaren ympäri laitureita, joihin alukset voivat kiinnittyä, sekä Gavdosin saareen laivojen huoltopaikkoja ja 400 henkilön asuinalue. Jos syytöksissä on perää, merkittävä biotooppi tuhoutuu. Tämän vuoksi komissiolta kysytään: ja koko alueen kulttuurinen ja sosiaalinen yhtenäisyys 1. Onko se tietoinen siitä, että edellä mainitut hankkeet ovat suunnitteilla? 2. Tietääkö se, onko ympäristövaikutuksista tehty vaadittavat tutkimukset, ja tietääkö se, että kyseessä on suojelualue? 3. Aikooko se pyytää kreikkalaisilta viranomaisilta, että asiaa koskevat päätökset peruttaisiin, jotta ympäristön tasapaino ja alueen poikkeuksellinen kauneus säilytettäisiin? (1999/C 370/046) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0493/99 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Kreikkalaisen Gavdopoula-saaren tuhoaminen Äskettäin julkistettiin suunnitelma satamalaitteiston rakentamiseksi kreikkalaiselle Gavdopoula-saarelle. Tämä tuhoaisi täysin paikallisen ekosysteemin. Koko saari aiotaan tasoittaa 6 metrin korkuiseksi meren- pinnasta. Tästä kertyvä maa-aines aiotaan käyttää saaren pinta-alan lisäämiseen sellaisen yksityissataman rakennuttamiseksi, jossa laivoilla olisi noin 12 km tilaa ankkuroitua. Tämän lisäksi on tarkoitus pystyttää teollisuusrakennuksia, varastohalleja ja hallintokomplekseja. Gavdopula-saari kuuluu ympäröivine alueineen luontotyyppidirektiivin tarjoaman suojan piiriin; Kreikan tälle alueelle erityissuojelun. Saari on tärkeä levähdyspaikka hallitus on jo aikoja sitten myöntänyt joita ei tavata missään Afrikkaan matkaaville muuttolinnuille. Saarella elää mm. 14 erilaista etanalajia, muualla. Vesistöissä elää mm. munkkihylkeitä ja merikilpikonnia. Lisäksi saarella on tehty antiikkilöydök- siä, jotka ovat merkittäviä eurooppalaiselle kulttuuriperinnölle. 1. Mitä mieltä komissio on luontotyyppidirektiivin määräyksistä johtuvista suojelustandardeista, joita on noudatettava Gavdopoulan alueella, jotta edes ekologisen tilanteen huononeminen kyettäisiin välttämään direktiivissä edellytetyllä tavalla? Katsooko komissio, että Gavdopoula-saarelle suunniteltu hanke voidaan hyväksyä, kun otetaan 2. huomioon eurooppalaiset ympäristöstandardit? Pitääkö komissio sikäläisten suunnitelmien yhteydessä toteutettua ympäristövaikutusten arviointia 3. riittävänä eurooppalaisten määräysten perusteella?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 359/99 van Elisabeth SCHROEDTER Bestemmingswijziging m.b.t. middelen uit het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling (EFRO) door de deelstaatregering van Mecklenburg-Vorpommern voor aanvoerwegen naar de A20

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
European Regional Development Fund
Mecklenburg-Western Pomerania
competitiveness
job creation
motorway
regional development
road building
town and country planning
transport infrastructure

text: 3. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 348/53 (1999/C 348/064) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0358/99 van Paul Rübig (PPE) aan de Commissie (1 maart 1999) Betreft: Studie over criminaliteit in Europese steden Uit een actuele studie naar ernstige criminaliteit in Oostenrijk, Duitsland en Zwitserland blijkt dat het percentage misdrijven in de Oostenrijkse hoofdstad Wenen duidelijk onder dat in Duitse of Zwitserse steden ligt. In 1997 kwamen er in Wenen bijvoorbeeld per 100. 000 inwoners 3,9 moorden voor. Ook het aantal roofovervallen, dat in Wenen op 82 per 100. 000 inwoners ligt, is duidelijk geringer dan in andere grote steden. Bestaat er een representatieve studie voor alle grote steden in de Europese Unie waaruit blijkt voor welke congestiegebieden er bijzondere maatregelen nodig zijn om de veiligheid van de burgers te waarborgen? Zo niet, wanneer wil de Commissie een dergelijke studie in opdracht geven? Antwoord van mevrouw Gradin namens de Commissie (19 april 1999) De Commissie heeft tot nu toe geen opdracht gegeven voor het soort studie dat het geachte parlementslid bedoelt. Aangezien de lidstaten de bestrijding van de diverse vormen van georganiseerde criminaliteit op het niveau van de Unie als prioriteit aanmerken, werd bij de studies over diverse verschijnselen op het gebied van de criminaliteit vooral aandacht besteed aan dit specifieke aspect. Een van de resultaten daarvan is het jaarverslag van de Raad over de georganiseerde criminaliteit in Europa, dat aan het Parlement wordt toegezonden. Een van de moeilijkheden bij vergelijking van de in de lidstaten verzamelde statistische gegevens is dat zij niet gelijkwaardig zijn aangezien er geen gemeenschappelijke criteria zijn vastgesteld om bepaalde verschijnselen op het gebied van de criminaliteit te meten. Een studie op dit gebied is zeker noodzakelijk. Daarnaast zouden ook studies kunnen worden verricht betreffende de kwetsbaarheid ten opzichte van bepaalde vormen van criminaliteit als gevolg van verschillen in maatschappelijk of cultureel milieu. Voor dergelijke studies zou de Commissie eventueel financiële steun kunnen verlenen. De Commissie is ten volle bewust van de noodzaak om te kunnen beschikken over instrumenten voor de statistische vergelijking van criminele verschijnselen, en zij is voornemens om vóór de zomer een meerjaren- programma voor te stellen dat erop gericht is de samenwerking tussen deskundigen op het gebied van misdaadstatistieken te bevorderen, met name met het oog op de uitwerking van statistieken op het gebied van de criminaliteit in Europa. (1999/C 348/065) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0359/99 van Elisabeth Schroedter (V) aan de Commissie (1 maart 1999) Betreft: Bestemmingswijziging m. b. t. middelen uit het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling (EFRO) door de deelstaatregering van Mecklenburg-Vorpommern voor aanvoerwegen naar de A20 In haar antwoord op mijn vraag over hetzelfde onderwerp van 16 april 1998 (E-0518/98) (1) stelde de Commissie vast dat zij niet in kennis is gesteld van een bestemmingswijziging m. b. t EFRO-middelen voor basisinfrastructuurmaatregelen van de federale staat en de deelstaat in Mecklenburg-Vorpommern. Ook constateerde de Commissie dat algemene infrastructuurmaatregelen niet met EFRO-middelen kunnen worden gesubsidieerd. Tegelijkertijd blijkt evenwel uit publieke verklaringen van de minister van Economische Zaken van Mecklenburg-Vorpommern, Rolf Eggert, dat momenteel wordt begonnen met de planning van de verbinding tussen het eiland Rügen en de A20, een project dat blijkbaar met 272 miljoen DM aan EFRO-middelen (op een geraamd totaal van 724 miljoen DM, dus ruim een derde) wordt gesubsidieerd


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 370/99 af Edgar SCHIEDERMEIER Foranstaltninger til bekæmpelse af social udstødelse (for at fremme aktioner til fordel for familier og børn)

eurovoc_concepts:
EU action
European social policy
child
cooperation policy
dissemination of EU information
family policy
invitation to tender
marginalisation

text: C 325/114 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 12. 11. 1999 (1999/C 325/157) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0370/99 af Edgar Schiedermeier (PPE) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Foranstaltninger til bekæmpelse af social udstødelse (for at fremme aktioner til fordel for familier og børn) Hvorledes vurderer Kommissionen den engelske by Readings ansøgning om støtte til ovennævnte foran- staltninger? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (20. april 1999) Amsterdam-traktatens artikel 137, stk. 2, henviser til muligheden for, at Rådet vedtager foranstaltninger med henblik på at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne på grundlag af initiativer med det formål at øge kendskabet til problemet, tilvejebringe metoder til udveksling af oplysninger og bedste praksis, fremme innovative metoder og evaluere erfaringer med henblik på at bekæmpe social udstødelse. Kommissionen offentliggør snart en indkaldelse af forslag, som skal danne grundlag for fællesskabsaktioner inden for området. Forslag, som indsendes ifølge denne indkaldelse, kan også omfatte udstødelse af familier og børn. Kommissionen underretter naturligvis Reading Borough Council (og brevets øvrige underskrivere), når denne indkaldelse offentliggøres. Oplysninger om denne indkaldelse og Kommissionens øvrige indkaldelser og aktiviteter på dette område vil også kunne findes på Internettet: »http://europa. eu. int/comm/dg05/inde- xoo_en. htm«. (1999/C 325/158) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0416/99 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Grønlændere og danskeres rettigheder Hvilke rettigheder har danskere med bopæl i Danmark, som danskere og grønlændere i Grønland ikke har, i henhold til bestemmelserne om unionsborgerskab og af Domstolen anerkendte grundlæggende rettigheder i EU? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (19. april 1999) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger. (1999/C 325/159) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0417/99 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Grønlændernes fri bevægelighed i EU og EØS Hvorledes er grønlændere stillet i forhold til reglerne om fri bevægelighed i EU og EØS?


title: WRITTEN QUESTION No. 362/99 by Esko SEPPÄNEN Human rights in Latvia

eurovoc_concepts:
Communist Party
Latvia
accession to the European Union
application of EU law
civil law
human rights
organisation of elections
parliamentary election
political militant
political rights

text: C 325/112 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 Kun otetaan huomioon, että lainsäätäjä on delegoinut eri kauppakamareille vallan määritellä tiettyjä parametrejä, joita käytetään kyseisen verotuksen laskennassa, komissio ei voi lausua kantaansa kyseisen verotuksen yhteensopivuudesta edellä mainitun direktiivin 10 artiklan kanssa muutoin kuin sille toimitetta- vien sellaisten tietojen perusteella, jotka koskevat kunkin kauppakamarin tekemää valintaa. (1999/C 325/154) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0357/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Rooman kunnallisen maidonjakelukeskuksen omistajan vaihtuminen Mitä komissio voi kertoa parlamentille Italiaa vastaan aloitetusta rikkomismenettelystä, joka koskee Rooman maidonjakelukeskuksen yksityistämistä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1999) Komissio aloitti 25. maaliskuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski Rooman kaupungin myöntämiä Centrale del Latte di Roma -yrityksen yksityistämiseen liittyneitä tukia. Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (1). Komissio tutkii menettelyn yhteydessä esitetyt huomautukset, ja tekee sen jälkeen kyseisiä tukia koskevan lopullisen päätöksen. (1) EYVL C 206, 2. 7. 1998. (1999/C 325/155) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0362/99 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Ihmisoikeudet Latviassa Tietooni on tullut, että Latvian Riikassa asuva ihmisoikeusaktivisti Tatjana Zhdanok asetetaan syytteeseen kommunistipuolueen jäsenyydestä Riikan hovioikeudessa 15. helmikuuta 1999 ja että hänet mahdollisesti erotetaan Riikan kaupunginvaltuutetun virastaan. Voiko komissio tutkia asiaa ja kiinnittää Latvian hallituksen huomion kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen ja erityisesti sen 25 artiklaan? Voidaanko Latvian kaltaisen valtion komission mielestä sallia liittyä Euroopan unioniin, vaikka se ei kykene takaamaan kaikkien alueellaan asuvien ihmisten oikeuksien kunnioittamista? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Komissio on tutustunut Riikan kaupunginvaltuuston jäsenen Tatjana Zhdanokin tapaukseen. Riikan alueellinen oikeusistuin totesi 15. helmikuuta, että Tatjana Zhdanok toimi aktiivisesti kommunistisessa puolueessa 13. tammikuuta 1991 jälkeen. Koska kommunistisessa puolueessa kyseisen päivämäärän jälkeen toimineilla henkilöillä ei Latvian vaalilakien mukaan ole vaalikelpoisuutta, kumotaan Tatjana Zhdanokin valtuus toimia tehtävässään. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) Euroopan demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuk- sien toimisto (ODIHR) ilmaisi huolensa Latvian vuoden 1995 parlamenttivaalien johdosta todeten, että vaaleissa esiintyi piirteitä, jotka ovat ristiriidassa 7 artiklan 5 kohdan kanssa, jossa kansalaisille taataan oikeus toimia poliittisessa tai julkisessa virassa yksityishenkilöinä tai poliittisten puolueiden tai järjestöjen edustajina


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 406/99 του Giuseppe RAUTI Απόπειρα κατά της υγείας λόγω μόλυνσης στο Podenzano της Piacenza (Ιταλία)

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
European Commission
application of EU law
atmospheric pollutant
chemical industry
environmental impact
environmental protection
exchange of information
impact study
public health

text: C 370/36 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 12. 1999 Κοινη΄ απα΄ντηση του κας Bjerregaard εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις E-0396/99 και E-0493/99 (21 Απριλι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ παραπε΄µπει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου στην απα΄ντηση που ε΄δωσε στην προφορικη΄ ερω΄τηση Η-669/98 του κ. Εφραιµι΄δη κατα΄ την ω΄ρα των ερωτη΄σεων της περιο΄δου συνο΄δου (1) του Ιουλι΄ου του 1998 του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου καθω΄ς και στις απαντη΄σεις στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις Ε-741/98 (2) του κ. Παπαγιαννα΄κη και Ε-3607/98 (3) της κας Schroedter. Πε΄ραν των ως α΄νω απαντη΄σεων, η Επιτροπη΄ ε΄χει αποστει΄λει πλε΄ον επι΄σηµη αποστολη΄ στην Ελλα΄δα ζητω΄ντας ακριβει΄ς πληροφορι΄ες για το θε΄µα αυτο΄. Ανα΄λογα µε την απα΄ντηση των ελληνικω΄ν αρχω΄ν, η Επιτροπη΄ θα εξετα΄σει τη συνε΄χεια που επιβα΄λλεται να δοθει΄ στο θε΄µα αυτο΄. (1) (2) (3) Κοινοβουλευτικοι΄ δια΄λογοι ( Ιουλι΄ου 1998). ΕΕ C 402 της 22. 12. 1998, σελ. 27. ΕΕ C 297 της 15. 10. 1999, σελ. 88. (1999/C 370/047) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0406/99 υποβολη΄: Giuseppe Rauti (NI) προς την Επιτροπη΄ (1 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Απο΄πειρα κατα΄ της υγει΄ας λο΄γω µο΄λυνσης στο Podenzano της Piacenza (Ιταλι΄α) Στις 27. 11. 1998 η Επιτροπη΄ των κατοι΄κων της περιοχη΄ς Colombaia της κοινο΄τητας του Podenzano (Piacenza) εξε΄δωσε ε΄να ε΄γγραφο, το οποι΄ο απεστα΄λη στον προ΄εδρο της Επιτροπη΄ς Περιβα΄λλοντος (µε πρωτο΄κολλο αριθ. 123), στο οποι΄ο περιγραφο΄ταν η υγειονοµικη΄ και περιβαλλοντικη΄ κατα΄σταση της περιοχη΄ς λο΄γω της λεγο΄µενης River s. p. a. , η οποι΄α ε΄χει καταχωρηθει΄ ως «ιδιαιτε΄ρως ανθυγιεινη΄». Στο µεταξυ΄, ε΄χουν καταστει΄ γνωστα΄ τα αποτελε΄σµατα των νε΄ων µετρη΄σεων της τοπικη΄ς AUSL, βα΄σει των οποι΄ων ει΄ναι ανυ΄παρκτοι οι κι΄νδυνοι που ε΄χουν πιστοποιηθει΄ απο΄ α΄λλες πηγε΄ς, ο΄πως ει΄ναι οι 161 ειδικευµε΄νοι γιατροι΄ των πολιτω΄ν, µι΄α οµα΄δα του C. N. R. της Ρω΄µης και µι΄α γνωµοδο΄τηση, κατο΄πιν ανα΄θεσης της εισαγγελικη΄ς αρχη΄ς της Piacenza, του ∆ρ. Soffritti, ειδικου΄ ογκολο΄γου του Πανεπιστηµι΄ου της Pavia. Αυτε΄ς οι αναλυ΄σεις, ο΄πως υποστη΄ριξαν δυ΄ο συ΄µβουλοι της Επιτροπη΄ς (ο ∆ρ. Bressa του «Toxicology Consultant» της Padova και ο ∆ρ. Vianello του χηµικου΄ εργαστηρι΄ου «R. D. Chem» του Dosson di Casier (TV), απε΄δειξαν την επιπολαιο΄τητα των µεθοδολογιω΄ν που χρησιµοποιου΄νται. Τε΄λος, ο ι΄διος φορε΄ας δηµιου΄ργησε περιβαλλοντικε΄ς ζηµιε΄ς στο S. Stefano Lodigiano µε παρο΄µοιες χηµικε΄ς εγκαταστα΄σεις. Κατο΄πιν των ανωτε΄ρω, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: 1. εα΄ν υπα΄ρχει αστικη΄ ευθυ΄νη εκ µε΄ρους των τοπικω΄ν αρχω΄ν ελε΄γχου; 2. να παρε΄µβει προκειµε΄νου να προστατευ΄σει την υγει΄α των κατοι΄κων της περιοχη΄ς αυτη΄ς, συ΄µφωνα µε τις ευρωπαι¨κε΄ς οδηγι΄ες, ο΄πως ει΄ναι η περι΄πτωση της οδηγι΄ας 84/360/ΕΟΚ (1) που απαγορευ΄ει κα΄θε ε΄γκριση πριν απο΄ την εγγυ΄ηση της απουσι΄ας ατµοσφαιρικη΄ς ρυ΄πανσης; 3. να προωθη΄σει µια ε΄ρευνα σε σχε΄ση µε τους διεξαγο΄µενους ελε΄γχους; 4. να δηλω΄σει στην ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση τη δυσφορι΄α των ιταλω΄ν υπηκο΄ων που δεν φαι΄νεται να ελη΄φθη υπο΄ψη απο΄ τις τοπικε΄ς αρχε΄ς και απο΄ τον Υπουργο΄ Περιβα΄λλοντος Ronchi. Ο ερωτω΄ν καταγγε΄λλει την κατα΄σταση πειραµατο΄ζωων που αντιµετωπι΄ζουν οι κα΄τοικοι της περιοχη΄ς εδω΄ και τε΄σσερα χρο΄νια, κατα΄ τα οποι΄α καµι΄α απο΄ τις πολυα΄ριθµες αναλυ΄σεις δεν παρη΄γαγε κα΄ποιο αποτε΄λεσµα; αντιθε΄τως, συ΄µφωνα µε τον ογκολο΄γο Soffritti, ο πληθυσµο΄ς πα΄σχει απο΄ ασθε΄νειες που ενδεχοµε΄νως προκαλου΄ν µελλοντικε΄ς περιπτω΄σεις ο΄γκων και επιβεβαιω΄νει ο΄τι τα ενδεχο΄µενα κε΄ρδη και η εγκατα΄σταση µιας βιοµηχανικη΄ς µονα΄δας δεν µπορου΄ν να αντιτα΄σσονται στην προστασι΄α της δηµο΄σιας υγει΄ας και της προστασι΄ας του περιβα΄λλοντος. (1) ΕΕ L 188 της 16. 7. 1984, σελ. 20


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 422/99 af Ernesto CACCAVALE Manglende gennemførelse i Italien af de seneste europæiske bestemmelser om arbejdstiden i søfartssektoren

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 546/99 του Miguel ARIAS CANETE Μη κανονικές ενισχύσεις προς το Γιβραλτάρ

eurovoc_concepts:
Gibraltar
State aid
restriction on competition
single market
tax system
type of business


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 399/99 von Phillip WHITEHEAD Brandschutz

eurovoc_concepts:
EU statistics
fire
fire protection
member country

text: 3. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 348/61 Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (20. April 1999) 1. Das von dem Herrn Abgeordneten bezeichnete Gebiet („Pieria Ori“) wurde in der Tat von der griechischen Regierung als Gebiet von gemeinschaftlichem Interesse im Sinne der Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der natürlichen Lebensräume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen vorgeschlagen (1). Da dieses Gebiet einige prioritäre Lebensräume und Arten beherbergt, müßte es somit gemäß den Kriterien der Richtlinie in das Natura-2000-Netz aufgenommen werden. Folglich muß der Mitgliedstaat angemessene Maßnahmen ergreifen, um mit Blick auf die künftige Nutzung eine Schädigung des Gebietes zu verhindern. Deshalb wird die Kommission bei der griechischen Regierung anfragen, ob die Bestimmungen der Richtlinie 85/337/EWG des Rates vom 27. Juni 1985 über die Umweltverträglichkeits- prüfung bei bestimmten öffentlichen und privaten Projekten (2) im vorliegenden Fall eingehalten wurden und der ökologische Wert des betreffenden Standorts berücksichtigt wurde. 2. Die Genehmigung bzw. Schließung des Steinbruchs liegt in der alleinigen Zuständigkeit des Mitglied- staats. Die Kommission könnte nur im Falle einer offensichtlichen Verletzung des Gemeinschaftsrechts tätig werden. (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985. (1999/C 348/075) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0399/99 von Phillip Whitehead (PSE) an die Kommission (1. März 1999) Betrifft: Brandschutz Ist die Kommission bereit, eine Liste der Länder zu übermitteln, welche auf die vom französischen Unternehmen CETEN-APAVE erstellte Studie über die Umsetzung der gemeinschaftlichen Empfehlungen zum Brandschutz von 1986 geantwortet haben? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (16. April 1999) Zu dem Teil der Studie über den Brandschutz in Hotels von 1996, die auf der Grundlage einer Erhebung durchgeführt wurde, hat CETEN F APAVE Fragebogenantworten aus acht Mitgliedstaaten erhalten (Belgien, Griechenland, Frankreich, Irland, Italien, Niederlande, Portugal und Vereinigtes Königreich). l (1999/C 348/076) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0404/99 von Gerardo Fernández-Albor (PPE) an die Kommission Betrifft: Maßnahmen gegen die Fälschung des Euro (1. März 1999) Im Hinblick auf das Inverkehrbringen der Euro-Münzen und -Banknoten sind die Experten auf dem Gebiet der Bekämpfung der Geldfälschung der Ansicht, daß eine multinationale Agentur zur Koordinierung der Politik der einzelnen Länder und der Kontrollsysteme der Notenbanken eingerichtet werden sollte. Sie deuten sogar an, daß die Schaffung eines Europäischen Zentralbüros, das die von den einzelnen Ländern gespeiste Datenbank zentral verwaltet, bereits erwogen wird. Ferner sind die Behörden einiger Länder der Euro-Zone der Auffassung, daß man die Rechtsvorschriften und Strafen für die Fälschung des Euro angleichen sollte, um zu verhindern, daß dieses Verbrechen in einigen Ländern weniger streng geahndet wird als in anderen. Geschieht das nämlich nicht, werden die Fälscher wahrscheinlich Fälscherwerkstätten in den Ländern mit weniger strikten Rechtsvorschriften einrichten, wobei die gefälschten Banknoten jedoch in gleichem Maße alle schädigen können


title: PREGUNTA ESCRITA n. 396/99 del Alexandros ALAVANOS Ympäristötuhot Gavdosin ja Gavdopoulan pienillä kalliosaarilla

text: 21. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 370/35 (1999/C 370/045) PREGUNTA ESCRITA E-0396/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión (1 de marzo de 1999) Asunto: Daños para el medio ambiente en el sistema de islotes rocosos Gavdos-Gavdopoula Organizaciones de defensa del medio ambiente de Creta denuncian que se proyecta industrializar el grupo de islas Gavdos-Gavdopoula, situado en el Sur de Creta, e incluido en la lista de regiones «Natura 2000» con la categoría «A», con la construcción de helipuertos y muelles de atraque en todo el perímetro de Gavdopoula, así como instalaciones para suministro de barcos y viviendas para 400 personas en Gavdos. Si estas denuncias son ciertas, lo que se propone es la destrucción de un importante biótopo, así como de la cohesión cultural y social de la zona en general, por lo que se pregunta a la Comisión: 1. ¿Está informada de dichos proyectos? 2. 3. ¿Sabe si se han realizado los obligatorios estudios sobre las repercusiones en el medio ambiente? ¿Sabe que se trata de una zona protegida? ¿Tiene intención de solicitar a las autoridades griegas que revoquen las decisiones correspondientes, con el fin de preservar el equilibrio ecológico y la excepcional belleza de la zona? (1999/C 370/046) PREGUNTA ESCRITA E-0493/99 de Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) a la Comisión (5 de marzo de 1999) Asunto: Destrucción de la isla griega de Gavdhopoula Hace poco se tuvo conocimiento de unos proyectos con vistas a la construcción de una instalación portuaria en la isla griega de Gavdhopoula que destruirá completamente el ecosistema del lugar. Se prevé rebajar el relieve de toda la isla hasta una altura de 6 metros sobre el nivel del mar. Con los materiales resultantes se aumentará la superficie de la isla para poder construir un puerto privado que ofrecerá a los barcos la posibilidad de fondear en una extensión de unos 12 km. Además se construirán instalaciones industriales, almacenes y edificios administrativos. La isla de Gavdhopoula y la región circundante se encuentran al amparo de la Directiva relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres; hace tiempo que el Gobierno griego concedió a esta región un estatuto especial de protección. Constituye un importante lugar de descanso para las aves migratorias en su vuelo hacia África. Entre otros, en ella se encuentran 14 tipos distintos de caracoles de tierra que no existen en ninguna otra parte del mundo. En sus aguas existen, entre otros tortugas marinas y focas fraile. Además, se han encontrado restos arqueológicos de gran animales, importancia para el patrimonio cultural europeo. 1. ¿Qué opina la Comisión sobre las normas de protección resultantes de las disposiciones de la Directiva relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres que tienen que aplicarse en la región de Gavdhopoula para evitar en la zona al menos (tal como lo exige la Directiva) la degradación de la situación ecológica? ¿Considera la Comisión admisibles los proyectos previstos en la región de Gavdhopoula a la luz de 2. las normas europeas de protección del medio ambiente? ¿Considera la Comisión suficientes las evaluaciones de las incidencias sobre el medio ambiente 3. realizadas de acuerdo con la normativa comunitaria en el marco de los proyectos previstos en la isla?


title: WRITTEN QUESTION No. 421/99 by Ernesto CACCAVALE Gap in legislation on the risks related to exposure to asbestos for workers in the sea transport sector

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/109 (1999/C 341/153) SKRIFTLIG FRÅGA P-0414/99 från Vincenzo Viola (PPE) till kommissionen (19 februari 1999) Angående: Särskilda bestämmelser för allmän trafikplikt för regelbunden flygtrafik mellan öregioner och kontinenten I artikel 154 och 158 i Amsterdamfördraget behandlas Europeiska unionens öregioner och behovet av att förbinda dem med gemenskapens centrala regioner, bl. a. med utgångspunkt i deras ställning som mindre gynnade regioner, vilket är en följd av strukturella geografiska svagheter som, om de fortgår, hindrar dessa regioners ekonomiska och sociala utveckling. Vilka åtgärder avser kommissionen, mot bakgrund av detta, att vidta för att upphäva de negativa effekterna på flygresor från och till Sardinien som orsakats av öppnandet av Malpensa 2000? Övervakar kommissionen bestämmelserna i förordning (EEG) 2408/92 (1) om särskilda bestämmelser för allmän trafikplikt för regel- bunden flygtrafik som borde garantera tillhandahållandet av tjänster som uppfyller kriterierna ”kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och prissättning”, kriterier som för tillfället inte uppfylls av den flygtrafik som förbinder t. ex. de sicilianska öarna Pantelleria och Lampedusa med det italienska fastlandet eller Sicilien? (1) EGT L 240, 24. 8. 1992, s. 8. Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (6 april 1999) Som frågeställaren nämner i sin fråga föreskrivs det i rådets förordning (EEG) 2408/92 av den 23 juli 1992 (om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen) att medlemsstaterna får införa allmän trafikplikt. Den rättsliga befogenheten att besluta huruvida allmän trafikplikt skall införas för vissa flyglinjer till regionala flygplatser, eftersom sådana flyglinjer anses vara av vitalt intresse för den ekonomiska utvecklingen i regionen, ligger därför inte hos kommissionen. Villkoren måste vara nödvändiga för att säkerställa ett adekvat utbud av lufttrafik på sådana flyglinjer, i enlighet med vissa normer som lufttrafikföretagen inte skulle uppfylla om de enbart tog hänsyn till sina kommersiella intressen. Kommissionen är medveten om att de italienska myndigheterna överväger olika sätt att stimulera luft- transporttjänster till ytterområden, däribland de mindre sicilianska öarna. De alternativ som är tillgängliga enligt gemenskapens lagstiftning är antingen införande av allmän trafikplikt på de berörda flyglinjerna, i enlighet med vad som nämns ovan, eller införande av en icke-diskriminerande form av socialt stöd till förmån för invånarna på sådana öar. Det är upp till de italienska myndigheterna att avgöra vilka lufttransporttjänster som bör omfattas av sådana arrangemang. Vad gäller flygtrafiken till Milano, skulle det vara svårt att införa särskilda bestämmelser för en viss flygplats om det finns tillfredsställande flyglinjer till andra flygplatser som betjänar denna stad. (1999/C 341/154) SKRIFTLIG FRÅGA E-0421/99 från Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Brister i lagstiftningen när det gäller risker i samband med att arbetstagare inom sjöfartssektorn exponeras för asbest Följande fråga ställs mot bakgrund av att ; det i direktiv 83/477/EEG (1) om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (ett särdirektiv enligt direktiv 80/1107/EEG (2) om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för kemiska, fysikaliska och biologiska agenser i arbetet), i artikel 1. 2 uttryckligen står att direktivet inte skall tillämpas på sjötransporter och lufttransporter, trots att detta inte påverkar medlemsstaternas möjlighet att tillämpa eller införa lagstiftningsbestämmelser eller administrativa bestämmelser som säkerställer ett bättre skydd för arbetstagarna, ; den italienska regeringen, trots införlivandet av gemenskapsdirektivet, inte har lyckats lösa situationen för de arbetstagare som inte omfattas av ovannämnda bestämmelser, vilket innebär att det skapas brister i lagstiftningen när det gäller detta problem och att sektorerna i fråga inte får det skydd de behöver, och att


title: WRITTEN QUESTION No. 407/99 by Honório NOVO Semi-generic designations of origin for Port Wine

eurovoc_concepts:
European Union
Portugal
South Africa
bilateral agreement
designation of origin
fortified wine
location of production
product designation
trade agreement


title: PERGUNTA ESCRITA n. 409/99 do Deputado Honório NOVO Förslag till handelsavtalet mellan EU och Sydafrika

text: 3. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 348/63 Resposta dada pelo Comissário Hans van den Broek em nome da Comissão (12 de Abril de 1999) A renovação da central de tratamento de esgotos de Sortavala é de grande importância tanto para a cidade de Sortavala como para a melhoria da qualidade da água do Lago Ladoga. O projecto tem por objectivo melhorar o tratamento dos esgotos e renovar, e se necessário reconstruir, caso existam fundos disponíveis, os esgotos de Sortavala a fim de servir toda a população da cidade. O atraso na execução do projecto foi causado pelas dificuldades em determinar o papel exacto das três partes envolvidas: a Comissão, o Governo da Finlândia e o município de Sortavala. O concurso foi publicado em 1997, após a adopção do programa correspondente, na sequência de um parecer positivo emitido pelo Comité TACIS. Foi dada a possibilidade de concorrer até Outubro de 1998. Está prevista para breve a elaboração de uma lista de pré-selecção para um concurso limitado. Resta ainda, no entanto, especificar as condições e obter a aprovação formal (declaração de aprovação) do beneficiário (município de Sortavala). Espera-se que todos os procedimentos necessários estejam concluídos nos próximos dois ou três meses, dependendo isso, em grande medida, da rapidez com que possam ser obtidas as autorizações necessárias das partes terceiras. (1999/C 348/078) PERGUNTA ESCRITA E-0408/99 apresentada por Honório Novo (GUE/NGL) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Negociações do futuro acordo comercial entre a UE e a África do Sul Notícias com origem diversa, nesta incluída a associação empresarial do Vinho do Porto, dão nota da existência de um projecto de acordo entre o Ministro do Comércio da África do Sul e o Senhor Comissário Deus Pinheiro relativo ao futuro enquadramento das relações comerciais entre a UE e a África do Sul. Deste projecto constaria que aquele país africano poderá continuar a produzir vinho com denominação «PORTO» e/ou «PORT» e/ou «PORTWINE» para o mercado interno (neste incluído não apenas a África do Sul mas igualmente o Botswana, o Lesotho, a Namíbia e a Suazilândia) por um período de 12 anos, havendo apenas a previsão da questão voltar a ser analisada no final deste período de tempo, isto é, sem qualquer obrigatoriedade imposta à partida, de proibição da produção de vinho com aquelas denominações de origem no final desses 12 anos. 1. Pode a Comissão confirmar se o projecto de acordo entre a UE e a África do Sul prevê a possibilidade da comercialização de vinho sul-africano com a designação «PORT» e/ou «PORTO» e/ou «PORTWINE» na totalidade do mercado interno da África do Sul por um período de 12 anos sem que à partida exista a previsão de proibição dessa possibilidade no final desse período? Pode a Comissão confirmar se nesta possibilidade de comercialização está incluída qualquer uma das três 2. seguintes denominações de origem I «PORTO», «PORT», «PORTWINE» I, as quais, todas elas, identificam de facto o produto com tal rótulo com o Vinho do Porto produzido em Portugal? (1999/C 348/079) PERGUNTA ESCRITA E-0409/99 apresentada por Honório Novo (GUE/NGL) à Comissão Objecto: Projecto de acordo comercial entre a UE e a África do Sul (1 de Março de 1999) Notícias com origem diversa, nesta incluída a associação empresarial do Vinho do Porto, dão nota da existência de um projecto de acordo entre o Ministro do Comércio da África do Sul e o Senhor Comissário Deus Pinheiro relativo ao futuro enquadramento das relações comerciais entre a UE e a África do Sul. Nos termos do referido projecto constaria que a África do Sul ficaria proibida de utilizar as denominações «PORTO» e/ou «PORT» e/ou «PORTWINE» nos vinhos a exportar para países terceiros no final de um período transitório de cinco anos


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 412/99 van Honório NOVO Gebruik van de benaming "PORT" voor in de VS geproduceerde wijnen

eurovoc_concepts:
Portugal
United States
bilateral agreement
designation of origin
intellectual property
product designation
wine


title: WRITTEN QUESTION No. 410/99 by Honório NOVO Counter- concessions granted under the future trade agreement with South Africa

text: C 348/64 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 12. 1999 Kan kommissionen bekräfta att det i förslaget till avtal mellan EU och Sydafrika fastställts en möjlighet att 1. förbjuda export av sydafrikanskt vin med ursprungsbeteckningen ”Porto” och/eller ”Port” och/eller ”Portwine” efter en tidsperiod på fem år? 2. Kan kommissionen bekräfta om förbjudet också omfattar någon av de tre ursprungsbeteckningarna? (1999/C 348/080) SKRIFTLIG FRÅGA E-0410/99 från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Överenskomna gottgörelser inom ramen för det framtida handelsavtalet med Sydafrika Enligt uppgifter från många olika håll finns det ett förslag till avtal mellan Sydafrikas handelsministerium och kommissionsledamot João de Deus Pinheiro om den framtida utformningen av handelsförbindelserna mellan EU och Sydafrika. Enligt förslaget skall detta afrikanska land även i fortsättningen kunna tillverka vin med beteckningen ”Porto” och/eller ”Port” och/eller ”Portwine” för den inre marknaden för en tidsperiod på tolv år. Enligt förslaget skall frågan behandlas på nytt först vid utgången av denna tidsperiod och det har inte införts några tvingande bestämmelser om att produktionen av vin med dessa ursprungsbeteckningar måste upphöra efter tolv år. Enligt det ovannämnda förslaget till avtal får inte Sydafrika heller använda beteckningarna ”Porto” och/eller ”Port” och/eller ”Portwine” för viner som exporteras till tredje land efter en övergångsperiod på fem år. I ”Agence Europe” av den 4 februari framgår det att Sydafrika som gottgörelse för dessa eftergifter kommer att dra nytta av fördelaktiga avgifter för andra typer av vin som landet exporterar till den europeiska marknaden, inklusive inga avgifter alls för vissa typer av vin. Kan kommissionen därför bekräfta att det i förslaget ingår sådana gottgörelser för Sydafrika? Om så är 1. fallet, anser kommissionen att det är rimligt att bevilja sådana gottgörelser för att ett land skall respektera produkter med europeiska ursprungsbeteckningar, något som borde vara en självklar sak? Skulle kommissionen i vilket fall som helst kunna sända mig en förteckning över de afrikanska viner för 2. vilka det redan nu inte behöver betalas några avgifter då de importeras till gemenskapen? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0408/99, E-0409/99 och E-0410/99 ingivna av João de Deus Pinheiro för kommissionen (30 april 1999) Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Berlin den 24 mars 1999 avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Sydafrika. När det gäller frågan om portvin och sherry godkändes slutligen följande kompromiss: 1. 2. Sydafrika bekräftar att beteckningarna ”portvin” och ”sherry” inte används, och inte heller kommer att användas, vid export från Sydafrika till EU. Sydafrika kommer att inom fem år gradvis avveckla användningen av beteckningarna ”portvin” och ”sherry” på samtliga exportmarknader, med undantag för SADC-länder som inte är medlemmar i SACU, i vilka avvecklingen får ske under en åttaårsperiod. 3. Vid tillämpningen av avtalet om vin och spritdrycker skall Sydafrikas inhemska marknad anses omfatta SACU (Sydafrika, Botswana, Lesotho, Namibia och Swaziland). 4. Sydafrikanska produkter får marknadsföras under beteckningarna ”portvin” och ”sherry” på Sydafrikas inhemska marknad under en övergångsperiod på tolv år. Efter denna period kommer de nya beteckningar för dessa produkter som skall användas på Sydfrikas inhemska marknad att överenskommas av Sydafrika och EU


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 410/99 dell'on. Honório NOVO Contropartite concesse nell'ambito del futuro accordo commerciale con il Sudafrica

text: C 348/64 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 3. 12. 1999 Può la Commissione confermare se il progetto di accordo tra l’UE e il Sudafrica prevede la possibilità di 1. esportare vini sudafricani con la denominazione di origine «PORTO» e/o «PORT» e/o «PORTWINE» sarà proibita al termine di un periodo di cinque anni? Può la Commissione confermare se tale divieto comprende qualcuna delle tre denominazioni di origine 2. indicate? (1999/C 348/080) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0410/99 di Honório Novo (GUE/NGL) alla Commissione (1o marzo 1999) Oggetto: Contropartite concesse nell’ambito del futuro accordo commerciale con il Sudafrica Secondo notizie diverse esisterebbe un progetto di accordo tra il ministro del commercio del Sudafrica e il sig. Deus Pinheiro, Commissario, in merito al futuro inquadramento delle relazioni commerciali tra l’UE e il Sudafrica. Secondo tale progetto detto paese africano potrà continuare a produrre vino con le denominazioni «PORTO» e/o «PORT» e/o «PORTWINE» per il mercato interno per un periodo di 12 anni e la questione sarebbe analizzata nuovamente al termine di detto periodo, vale a dire senza alcun obbligo imposto fin dall’inizio di proibire la produzione di vino con dette denominazioni di origine al termine di detti 12 anni. Secondo tale progetto al Sudafrica sarebbe proibito anche l’uso delle denominazioni di origine «PORTO» e/o «PORT» e/o «PORTWINE» per i vini da esportare in paesi terzi al temine di un periodo transitorio di cinque anni. D’altra parte l’Agenzia Europa del 4 febbraio informa che, in contropartita di tali concessioni, il Sudafrica beneficerebbe di vantaggi tariffari per altri tipi di vino che esporta nel mercato europeo, compreso l’accesso ad aliquota zero per alcuni vini. In tale contesto, può la Commissione confermare se nell’ambito del progetto si prevede tale tipo di 1. contropartita per il Sudafrica? In caso di risposta affermativa, non ritiene la Commissione che vengano concesse contropartite eccessive in cambio soltanto del rispetto, che dovrebbe essere garantito immediata- mente, delle produzioni con denominazione di origine europea? In ogni caso, può la Commissione trasmettere un elenco dei vini sudafricani per i quali già ora è concessa 2. un’aliquota doganale zero per l’accesso al mercato comunitario? Risposta comune data dal sig. Pinheiro in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-0408/99, E-0409/99 e E-0410/99 (30 aprile 1999) Il 24 marzo 1999 a Berlino il Consiglio europeo ha approvato l’accordo sugli scambi, lo sviluppo e la cooperazione tra la Comunità e il Sudafrica. Per quanto riguarda la questione del vino con denominazione porto e sherry le due parti sono giunte al seguente compromesso: 1. 2. 3. 4. Il Sudafrica ribadisce che le denominazioni porto e sherry non sono e non saranno utilizzate per le sue esportazioni verso l’Unione europea. Il Sudafrica cesserà di utilizzare le denominazioni porto e sherry per tutti i mercati di esportazione entro 5 anni ad eccezione dei paesi che non appartengono alla SACU e alla SADC, ove si applica un periodo transitorio di otto anni. Per quanto riguarda l’accordo sul vino e gli alcolici, il mercato interno sudafricano per definizione copre la SACU (Sudafrica, Botswana, Lesotho, Namibia e Swaziland). I prodotti sudafricani possono essere commercializzati come porto e sherry sul mercato interno sudafricano per un periodo transitorio di 12 anni. Al di là di detto periodo le nuove denominazioni di questi prodotti che saranno utilizzate sul mercato interno sudafricano saranno concordate congiunta- mente tra il Sudafrica e l’Unione europea


title: Verordening (EG) nr. 453/1999 van de Commissie van 1 maart 1999 tot wijziging van de invoerrechten in de sector granen

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: 2. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 54/13 VERORDENING (EG) Nr. 453/1999 VAN DE COMMISSIE van 1 maart 1999 tot w¶ziging van de invoerrechten in de sector granen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1249/96 van de Commissie van 28 juni 1996 tot vaststelling van uitvoeringsbepa- lingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad ten aanzien van de invoerrechten in de sector granen (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2519/98 (4), en met name op artikel 2, lid 1, Overwegende dat de invoerrechten in de sector granen z¶n vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 425/1999 van de Commissie (5); Overwegende dat in artikel 2, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96 is bepaald dat, indien in de loop van een toepassingsperiode het berekende gemiddelde van de invoerrechten 5 ecu per ton verschilt van het vastgestelde recht, een overeenkomstige aanpassing wordt uitgevoerd; dat dit verschil zich heeft voorgedaan; dat de in Verorde- ning (EG) nr. 425/1999 vastgestelde invoerrechten derhalve aangepast moeten worden, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De b¶lagen I en II b¶ Verordening (EG) nr. 425/1999 worden vervangen door de b¶lagen I en II b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 2 maart 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 maart 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 161 van 29. 6. 1996, blz. 125. (4) PB L 315 van 25. 11. 1998, blz. 7. (5) PB L 52 van 27. 2. 1999, blz. 6. L 54/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 3. 1999 Invoerrechten voor de in artikel 10, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten B(cid:246)LAGE I GN-code Omschr¶ving 1001 10 00 Harde tarwe van hoge kwaliteit van gemiddelde kwaliteit (1) 1001 90 91 Zachte tarwe, zaaigoed 1001 90 99 Zachte tarwe van hoge kwaliteit, andere dan voor zaaidoeleinden (3) van gemiddelde kwaliteit van lage kwaliteit 1002 00 00 Rogge 1003 00 10 Gerst, zaaigoed 1003 00 90 Gerst, niet bestemd voor zaaidoeleinden (3) 1005 10 90 Ma(cid:139)s, zaaigoed, andere dan hybriden 1005 90 00 Ma(cid:139)s, andere dan zaaigoed (3) 1007 00 90 Graansorgho, andere dan hybriden bestemd voor zaai- doeleinden Invoerrecht b¶ invoer over land, langs de binnenwateren of over zee vanuit havens aan de Middellandse Zee, de Zwarte Zee of de Oostzee (in EUR/ton) Invoerrecht b¶ invoer door de lucht of over zee vanuit andere havens (2) (in EUR/ton) 55,72 65,72 60,36 60,36 87,59 107,63 95,20 95,20 95,20 103,94 103,94 95,20 45,72 55,72 50,36 50,36 77,59 97,63 85,20 85,20 85,20 93,94 93,94 85,20 (1) Voor harde (durum)tarwe die niet voldoet aan de in b¶lage I van Verordening (EG) nr. 1249/96 bedoelde minimumkwaliteit voor harde tarwe van gemiddelde kwaliteit, geldt het invoerrecht dat is vastgesteld voor zachte tarwe van lage kwaliteit. (2) Voor producten die via de Atlantische Oceaan of het Suezkanaal in de Gemeenschap worden aangevoerd (artikel 2, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1249/96) komt de importeur in aanmerking voor een verlaging van het invoerrecht met: — 3 EUR/ton, als de loshaven aan de Middellandse Zee ligt, of — 2 EUR/ton, als de loshaven in Ierland, het Verenigd Koninkr¶k, Denemarken, Zweden, Finland of aan de Atlantische kust van het Iberisch Schiereiland ligt. (3) De importeur komt in aanmerking voor een forfaitaire verlaging van het invoerrecht met 14 of 8 EUR/ton, als aan de in artikel 2, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1249/96 vastgestelde voorwaarden is voldaan. 2. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 54/15 B(cid:246)LAGE II Berekeningselementen (op 26 februari 1999) 1. Gemiddelden over de twee weken v(cid:155)(cid:155)r de dag van de vaststelling: Beursnoteringen Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Product (eiwitgehalte b¶ 12 % vocht) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 van gemiddelde kwaliteit (*) Notering (EUR/t) 104,63 93,50 82,96 75,42 135,29 (**) 125,29 (**) 95,81 (**) Golf-premie (EUR/t) 25,93 9,92 0,42 11,65 Grote-Meren-premie (EUR/t) — — — — (*) Een korting („discount”) van 10 EUR/t (artikel 4, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96). (**) Fob Golf. — — — — — — 2. Vrachttarieven/kosten: Golf van Mexico — Rotterdam: 11,57 EUR/t; Grote Meren — Rotterdam: 22,29 EUR/t. 3. Subsidies bedoeld in artikel 4, lid 2, derde alinea, van Verordening (EG) nr. 1249/96: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 367/99 dell'on. Roberta ANGELILLI Liberalizzazione della vendita di periodici e quotidiani

eurovoc_concepts:
government bill
liberalisation of the market
marketing
press
retail outlet
right of establishment

text: C 341/100 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 29. 11. 1999 (1999/C 341/140) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0365/99 di Joaquín Sisó Cruellas (PPE) alla Commissione (1o marzo 1999) Oggetto: Lotta contro l’economia sommersa Le parti sociali del settore della pulizia industriale (cid:27) FENI (padronale) e EURO-FIET (sindacale) (cid:27) lo scorso dicembre hanno presentato un comunicato al ministro austriaco per gli affari sociali e la sanità, presidente in carica del Consiglio affari sociali dell’UE, e al competente commissario europeo, nel quale annunciavano la firma di una dichiarazione comune in base alla quale si impegnano a lottare contro il lavoro non dichiarato e chiedevano agli Stati membri dell’Unione di adottare misure concrete affinché gli operatori economici e sociali possano disporre di strumenti per evitare questo tipo di lavoro nero, senza i quali qualunque impegno in tal senso sarebbe inefficace. Il settore della pulizia industriale annovera in Europa circa 47. 000 imprese e 2,3 milioni di lavoratori. Può la Commissione far sapere se ha adottato o intende adottare misure in tal senso? Risposta data dal sig. Flynn a nome della Commissione (7 aprile 1999) La dichiarazione comune delle parti sociali europee del settore delle pulizie industriali (la Federazione europea delle pulizie industriali (FENI) e la Federazione internazionale degli impiegati e dei tecnici (Euro-Fiet)), sul lavoro non dichiarato adottata nel mese di ottobre 1988 nel quadro del dialogo sociale europeo, fa seguito alla lavoro non dichiarato (1). Con tale comunicazione della Commissione del 7 aprile 1998 vertente sul dichiarazione comune, le parti sociali hanno voluto fornire un contributo comune alla strategia per l’occupazione e, segnatamente, alle linee di orientamento per l’occupazione 1999 (2), adottate dal Consiglio il 22 febbraio 1999. La FENI e l’Euro-Fiet hanno ritenuto necessario esprimere la loro volontà di combattere il lavoro non dichiarato, che esse considerano nocivo tanto per il settore quanto per la creazione di posti di lavoro all’interno della Comunità. Nella loro dichiarazione comune tali organizzazioni si impegnano a contribuire in maniera attiva alla lotta contro il lavoro non dichiarato. Esse ribadiscono del pari la loro volontà di agire in favore dell’occupazione, esprimono la speranza che il loro appello venga ascoltato, mentre si aspettano che le linee di orientamento adottate a livello europeo vengano portate avanti efficacemente e concretamente. La Commissione ritiene che il problema del lavoro non dichiarato debba essere affrontato dagli Stati membri nel quadro di varie proposte di orientamento per il 1999, quali la ridefinizione dei sistemi e dei vantaggi fiscali per rendere il lavoro più attrattivo, la riduzione dei costi generali e degli oneri amministrativi per le attività commerciali, la riduzione dei costi di lavoro non salariali per i lavori manuali e a basso livello di retribuzione, nonché l’individuazione di ulteriori attività lavorative flessibili. Anche le sanzioni ed i controlli dovrebbero avere una loro precisa funzione. L’importanza di tale proposta è stata riconosciuta dagli Stati membri nel memorandum esplicativo allegato alle linee di orientamento per l’occupazione per il 1999. La Commissione continuerà a controllare gli sviluppi di tale politica nel settore. (1) COM(98) 219 def. (2) COM(98) 574 def. (1999/C 341/141) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0367/99 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (1o marzo 1999) Oggetto: Liberalizzazione della vendita di periodici e quotidiani La Camera dei deputati in Italia ha approvato il 12 gennaio 3911: «Nuove norme in materia di punti di vendita per la stampa quotidiana e periodica», in cui si prevede una sperimentazione di nuove forme di vendita dei giornali, che potranno essere distribuiti anche in punti vendita diversi dalle rivendite fisse autorizzate, come i tabaccai, i benzinai, i bar e i supermercati, le librerie


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 361/99 von James MOORHOUSE Menschenrechtsverletzungen in Burma